# Официален вестник L 139/2018

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 139 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 615 юни 2018 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 139

Издание на български език

Законодателство

Година 615 юни 2018 г.

---

| Съдържание | | I   Законодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ДИРЕКТИВИ |
| | * | Директива (ЕС) 2018/822 на Съвета от 25 май 2018 година за изменение на Директива 2011/16/ЕС по отношение на задължителния автоматичен обмен на информация в областта на данъчното облагане, свързана с подлежащите на оповестяване трансгранични договорености | 1 |

Съдържание

I   Законодателни актове

Страница

ДИРЕКТИВИ

*

Директива (ЕС) 2018/822 на Съвета от 25 май 2018 година за изменение на Директива 2011/16/ЕС по отношение на задължителния автоматичен обмен на информация в областта на данъчното облагане, свързана с подлежащите на оповестяване трансгранични договорености

1

| | | II   Незаконодателни актове |
| --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/823 на Комисията от 4 юни 2018 година за прекратяване на частичния междинен преглед на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция | 14 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение за изпълнение (EC) 2018/824 на Комисията от 4 юни 2018 година за прекратяване на антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на феросилиций с произход от Египет и Украйна | 25 |

II   Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/823 на Комисията от 4 юни 2018 година за прекратяване на частичния междинен преглед на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция

14

РЕШЕНИЯ

*

Решение за изпълнение (EC) 2018/824 на Комисията от 4 юни 2018 година за прекратяване на антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на феросилиций с произход от Египет и Украйна

25

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

I Законодателни актове

ДИРЕКТИВИ

| 5.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 139/1

---

ДИРЕКТИВА (ЕС) 2018/822 НА СЪВЕТА

от 25 май 2018 година

за изменение на Директива 2011/16/ЕС по отношение на задължителния автоматичен обмен на информация в областта на данъчното облагане, свързана с подлежащите на оповестяване трансгранични договорености

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 113 и 115 от него,

като взе предвид предложението на Европейската комисия,

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взе предвид становището на Европейския парламент (1),

като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),

в съответствие със специална законодателна процедура,

като има предвид, че:

| (1) | През последните няколко години Директива 2011/16/ЕС на Съвета (3) беше изменяна няколко пъти с цел да бъдат съобразени новите инициативи в областта на данъчната прозрачност на равнището на Съюза. В този контекст с Директива 2014/107/ЕС на Съвета (4) за финансовите сметки в рамките на Съюза беше въведен общият стандарт за предоставяне на информация (ОСПИ), разработен в рамките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР). ОСПИ предвижда автоматичен обмен на информация за финансови сметки, притежавани от местни лица, които не са данъчнозадължени лица, и създава рамка за този обмен в световен мащаб. Директива 2011/16/ЕС бе изменена с Директива (ЕС) 2015/2376 на Съвета (5), в която се предвижда автоматичен обмен на информация относно предварителните данъчни становища във връзка с трансгранични сделки, и с Директива (ЕС) 2016/881 на Съвета (6), която предвижда задължителен автоматичен обмен между данъчните органи на информация относно отчитането на многонационалните предприятия по държави. Предвид възможните ползи за данъчните органи от информацията относно борбата срещу изпирането на пари с Директива (ЕС) 2016/2258 на Съвета (7) се въведе задължение за държавите членки да предоставят на данъчните органи достъп до процедурите за комплексна проверка на клиента, прилагани от финансовите институции съгласно Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета (8). Въпреки че Директива 2011/16/ЕС е изменяна няколко пъти с цел усъвършенстване на средствата, които данъчните органи могат да използват в отговор на агресивното данъчно планиране, все още съществува потребност от засилване на някои конкретни, свързани с прозрачността аспекти на съществуващата уредба в областта на данъчното облагане. |
| --- | --- |

(1)

През последните няколко години Директива 2011/16/ЕС на Съвета (3) беше изменяна няколко пъти с цел да бъдат съобразени новите инициативи в областта на данъчната прозрачност на равнището на Съюза. В този контекст с Директива 2014/107/ЕС на Съвета (4) за финансовите сметки в рамките на Съюза беше въведен общият стандарт за предоставяне на информация (ОСПИ), разработен в рамките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР). ОСПИ предвижда автоматичен обмен на информация за финансови сметки, притежавани от местни лица, които не са данъчнозадължени лица, и създава рамка за този обмен в световен мащаб. Директива 2011/16/ЕС бе изменена с Директива (ЕС) 2015/2376 на Съвета (5), в която се предвижда автоматичен обмен на информация относно предварителните данъчни становища във връзка с трансгранични сделки, и с Директива (ЕС) 2016/881 на Съвета (6), която предвижда задължителен автоматичен обмен между данъчните органи на информация относно отчитането на многонационалните предприятия по държави. Предвид възможните ползи за данъчните органи от информацията относно борбата срещу изпирането на пари с Директива (ЕС) 2016/2258 на Съвета (7) се въведе задължение за държавите членки да предоставят на данъчните органи достъп до процедурите за комплексна проверка на клиента, прилагани от финансовите институции съгласно Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета (8). Въпреки че Директива 2011/16/ЕС е изменяна няколко пъти с цел усъвършенстване на средствата, които данъчните органи могат да използват в отговор на агресивното данъчно планиране, все още съществува потребност от засилване на някои конкретни, свързани с прозрачността аспекти на съществуващата уредба в областта на данъчното облагане.

| (2) | Държавите членки срещат все по-големи трудности да противодействат на свиването на националните си данъчни основи, тъй като структурите за данъчно планиране стават изключително сложни и при тях често се извлича полза от повишената мобилност на капитали и хора във вътрешния пазар. Тези структури обикновено се състоят от договорености, които са разработени в различни юрисдикции и пренасочват облагаемата печалба към по-благоприятни данъчни режими или водят до цялостно намаляване на данъчните задължения на данъкоплатеца. В резултат на това държавите членки често търпят значителни намаления в данъчните си приходи, което ги възпрепятства да провеждат благоприятстващи растежа данъчни политики. Поради това е изключително важно данъчните органи на държавите членки да получават изчерпателна и относима информация за договореностите за потенциално агресивно данъчно планиране. Тази информация ще позволи на органите да реагират бързо на вредните данъчни практики и да отстранят пропуските в нормативната уредба, като приемат необходимото законодателство или като извършват подходящи оценки на риска и данъчни одити. Въпреки това, фактът, че данъчните органи не реагират във връзка с оповестена договореност, не следва да означава, че те признават валидността на тази договореност или приемат нейното данъчно третиране. |
| --- | --- |

(2)

Държавите членки срещат все по-големи трудности да противодействат на свиването на националните си данъчни основи, тъй като структурите за данъчно планиране стават изключително сложни и при тях често се извлича полза от повишената мобилност на капитали и хора във вътрешния пазар. Тези структури обикновено се състоят от договорености, които са разработени в различни юрисдикции и пренасочват облагаемата печалба към по-благоприятни данъчни режими или водят до цялостно намаляване на данъчните задължения на данъкоплатеца. В резултат на това държавите членки често търпят значителни намаления в данъчните си приходи, което ги възпрепятства да провеждат благоприятстващи растежа данъчни политики. Поради това е изключително важно данъчните органи на държавите членки да получават изчерпателна и относима информация за договореностите за потенциално агресивно данъчно планиране. Тази информация ще позволи на органите да реагират бързо на вредните данъчни практики и да отстранят пропуските в нормативната уредба, като приемат необходимото законодателство или като извършват подходящи оценки на риска и данъчни одити. Въпреки това, фактът, че данъчните органи не реагират във връзка с оповестена договореност, не следва да означава, че те признават валидността на тази договореност или приемат нейното данъчно третиране.

| (3) | Като се има предвид, че повечето от договореностите за потенциално агресивно данъчно планиране излизат извън границите на една юрисдикция, ползата от тяхното оповестяване допълнително ще се увеличи, ако информацията се обменя и между държавите членки. По-специално, автоматичният обмен на информация между данъчните органи е от решаващо значение, за да получат информацията, която ще им позволи да предприемат действия при констатирани агресивни данъчни практики. |
| --- | --- |

(3)

Като се има предвид, че повечето от договореностите за потенциално агресивно данъчно планиране излизат извън границите на една юрисдикция, ползата от тяхното оповестяване допълнително ще се увеличи, ако информацията се обменя и между държавите членки. По-специално, автоматичният обмен на информация между данъчните органи е от решаващо значение, за да получат информацията, която ще им позволи да предприемат действия при констатирани агресивни данъчни практики.

| (4) | Предвид това, че упражняването на стопанска дейност в условията на прозрачност може да спомогне за ограничаването на избягването на данъци и отклонението от данъчно облагане на вътрешния пазар, Комисията бе приканена да предприеме инициативи за задължително оповестяване на информация относно договорености за потенциално агресивно данъчно планиране в съответствие с мярка 12 от Плана за действие на ОИСР за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби. В този контекст Европейският парламент призова за по-строги мерки срещу посредниците, подпомагащи договорености, които могат да доведат до избягване на данъци и отклонение от данъчно облагане. Важно е също да се отбележи, че в Декларацията от Бари от 13 май 2017 г. на държавите от Г-7 относно борбата с данъчни престъпления и други незаконни финансови потоци към ОИСР беше отправено искане да започне обсъждане на възможни начини за справяне с договорености, чиято цел е да се избегне оповестяването на информация по ОСПИ или прикриване на действителните собственици чрез непрозрачни структури, като се обмислят също така примерни правила за задължително оповестяване, основани на възприетия подход по отношение на договореностите за отклонение от данъчно облагане, посочен в доклада на ОИСР по мярка 12 от Плана за действие на ОИСР. |
| --- | --- |

(4)

Предвид това, че упражняването на стопанска дейност в условията на прозрачност може да спомогне за ограничаването на избягването на данъци и отклонението от данъчно облагане на вътрешния пазар, Комисията бе приканена да предприеме инициативи за задължително оповестяване на информация относно договорености за потенциално агресивно данъчно планиране в съответствие с мярка 12 от Плана за действие на ОИСР за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби. В този контекст Европейският парламент призова за по-строги мерки срещу посредниците, подпомагащи договорености, които могат да доведат до избягване на данъци и отклонение от данъчно облагане. Важно е също да се отбележи, че в Декларацията от Бари от 13 май 2017 г. на държавите от Г-7 относно борбата с данъчни престъпления и други незаконни финансови потоци към ОИСР беше отправено искане да започне обсъждане на възможни начини за справяне с договорености, чиято цел е да се избегне оповестяването на информация по ОСПИ или прикриване на действителните собственици чрез непрозрачни структури, като се обмислят също така примерни правила за задължително оповестяване, основани на възприетия подход по отношение на договореностите за отклонение от данъчно облагане, посочен в доклада на ОИСР по мярка 12 от Плана за действие на ОИСР.

| (5) | Необходимо е да се припомни, че някои финансови посредници и други данъчни консултанти активно подпомагат техните клиенти да укриват парични средства в офшорни зони. Освен това ОСПИ, въведен с Директива 2014/107/ЕС, може още да се подобри, въпреки че той представлява значителна стъпка напред в установяването на насочена към прозрачност уредба на данъчната област в Съюза, поне що се отнася до информацията за финансови сметки. |
| --- | --- |

(5)

Необходимо е да се припомни, че някои финансови посредници и други данъчни консултанти активно подпомагат техните клиенти да укриват парични средства в офшорни зони. Освен това ОСПИ, въведен с Директива 2014/107/ЕС, може още да се подобри, въпреки че той представлява значителна стъпка напред в установяването на насочена към прозрачност уредба на данъчната област в Съюза, поне що се отнася до информацията за финансови сметки.

| (6) | Оповестяването на трансграничните договорености за потенциално агресивно данъчно планиране може реално да подпомогне усилията за създаване във вътрешния пазар на среда на справедливо данъчно облагане. Поради тази причина въвеждането на задължение за посредниците да уведомяват данъчните органи относно някои трансгранични договорености, които биха могли да се използват за целите на агресивното данъчно планиране, би представлявало стъпка в правилната посока. Необходимо е също, като втора стъпка след задължителното оповестяване, данъчните органи да обменят получената информация с колегите си в другите държави членки, за да се постигне по-всеобхватна политика. С тези правила следва да се подобри и ефективността на ОСПИ. Освен това е изключително важно Комисията да получи достъп до достатъчно количество информация, за да може да следи за правилното действие на настоящата директива. Достъпът на Комисията до такава информация не освобождава дадена държава членка от задължението ѝ да уведомява Комисията за държавните помощи. |
| --- | --- |

(6)

Оповестяването на трансграничните договорености за потенциално агресивно данъчно планиране може реално да подпомогне усилията за създаване във вътрешния пазар на среда на справедливо данъчно облагане. Поради тази причина въвеждането на задължение за посредниците да уведомяват данъчните органи относно някои трансгранични договорености, които биха могли да се използват за целите на агресивното данъчно планиране, би представлявало стъпка в правилната посока. Необходимо е също, като втора стъпка след задължителното оповестяване, данъчните органи да обменят получената информация с колегите си в другите държави членки, за да се постигне по-всеобхватна политика. С тези правила следва да се подобри и ефективността на ОСПИ. Освен това е изключително важно Комисията да получи достъп до достатъчно количество информация, за да може да следи за правилното действие на настоящата директива. Достъпът на Комисията до такава информация не освобождава дадена държава членка от задължението ѝ да уведомява Комисията за държавните помощи.

| (7) | Безспорно е, че е по-вероятно оповестяването на трансграничните договорености за потенциално агресивно данъчно планиране да постигне търсения възпиращ ефект, когато съответната информация достигне до данъчните органи на ранен етап, т.е преди договореностите да започнат да се прилагат на практика. За улесняване на работата на администрациите на държавите членки последващият автоматичен обмен на информация относно тези договорености би могъл да се извършва на тримесечие. |
| --- | --- |

(7)

Безспорно е, че е по-вероятно оповестяването на трансграничните договорености за потенциално агресивно данъчно планиране да постигне търсения възпиращ ефект, когато съответната информация достигне до данъчните органи на ранен етап, т.е преди договореностите да започнат да се прилагат на практика. За улесняване на работата на администрациите на държавите членки последващият автоматичен обмен на информация относно тези договорености би могъл да се извършва на тримесечие.

| (8) | С цел да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар и да се предотвратят пропуски в предложената нормативна уредба, задължението за оповестяване следва да бъде наложено на всички участници, които обичайно участват в изготвянето, предлагането на пазара, организирането или управлението на прилагането на подлежащата на оповестяване трансгранична сделка или на поредица от такива сделки, както и на лицата, които оказват съдействие или предоставят консултации. Не бива да се пренебрегва фактът, че в определени случаи задължението за оповестяване няма да може да бъде наложено на посредника поради наличието на нормативно установено задължение за професионална тайна или поради липсата на посредник, когато данъчнозадълженото лице само изготвя и прилага схемата. Изключително важно е при такива обстоятелства данъчните органи да запазят възможността да получават информация относно данъчните договорености, които може да са свързани с агресивно данъчно планиране. Поради това е необходимо в подобни случаи задължението за оповестяване да се прехвърли върху данъчнозадълженото лице, което извлича ползи от тази договореност. |
| --- | --- |

(8)

С цел да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар и да се предотвратят пропуски в предложената нормативна уредба, задължението за оповестяване следва да бъде наложено на всички участници, които обичайно участват в изготвянето, предлагането на пазара, организирането или управлението на прилагането на подлежащата на оповестяване трансгранична сделка или на поредица от такива сделки, както и на лицата, които оказват съдействие или предоставят консултации. Не бива да се пренебрегва фактът, че в определени случаи задължението за оповестяване няма да може да бъде наложено на посредника поради наличието на нормативно установено задължение за професионална тайна или поради липсата на посредник, когато данъчнозадълженото лице само изготвя и прилага схемата. Изключително важно е при такива обстоятелства данъчните органи да запазят възможността да получават информация относно данъчните договорености, които може да са свързани с агресивно данъчно планиране. Поради това е необходимо в подобни случаи задължението за оповестяване да се прехвърли върху данъчнозадълженото лице, което извлича ползи от тази договореност.

| (9) | С времето договореностите за агресивно данъчно планиране стават все по-сложни и търпят непрекъснати промени и корекции в отговор на мерките за противодействие от страна на данъчните органи. Поради това би било по-ефективно договореностите за потенциално агресивно данъчно планиране да бъдат обхванати чрез изготвяне на списък с характеристиките и елементите на сделките, които представляват явен признак за отклонение от данъчно облагане или данъчни злоупотреби, вместо да се въвежда определение на понятието „агресивно данъчно планиране“. Тези признаци се наричат „типични белези“. |
| --- | --- |

(9)

С времето договореностите за агресивно данъчно планиране стават все по-сложни и търпят непрекъснати промени и корекции в отговор на мерките за противодействие от страна на данъчните органи. Поради това би било по-ефективно договореностите за потенциално агресивно данъчно планиране да бъдат обхванати чрез изготвяне на списък с характеристиките и елементите на сделките, които представляват явен признак за отклонение от данъчно облагане или данъчни злоупотреби, вместо да се въвежда определение на понятието „агресивно данъчно планиране“. Тези признаци се наричат „типични белези“.

| (10) | Като се има предвид, че основната цел на настоящата директива по отношение на оповестяването на трансграничните договорености за потенциално агресивно данъчно планиране следва да бъде гарантирането на правилното функциониране на вътрешния пазар, от решаващо значение е регулирането на равнището на Съюза да не надхвърля необходимото за постигане на предвидените цели. Ето защо е необходимо обхватът на общите изисквания за оповестяване да се ограничи само до трансгранични ситуации, т.е. ситуации с участието на повече от една държава членка или с участието на държава членка и трета държава. При такива обстоятелства може да се обоснове необходимостта от въвеждането на общ набор от норми — вместо уреждане на въпроса на национално равнище, предвид потенциалното въздействие върху функционирането на вътрешния пазар. Държавите членки могат да приемат допълнителни национални мерки за оповестяване от подобно естество, но информацията, събрана в допълнение към подлежащата на оповестяване в съответствие с настоящата директива, не следва да се съобщава автоматично на компетентните органи на другите държави членки. Тази информация може да се обменя в съответствие с приложимите правила при обмен на информация при поискване или при спонтанен обмен на информация. |
| --- | --- |

(10)

Като се има предвид, че основната цел на настоящата директива по отношение на оповестяването на трансграничните договорености за потенциално агресивно данъчно планиране следва да бъде гарантирането на правилното функциониране на вътрешния пазар, от решаващо значение е регулирането на равнището на Съюза да не надхвърля необходимото за постигане на предвидените цели. Ето защо е необходимо обхватът на общите изисквания за оповестяване да се ограничи само до трансгранични ситуации, т.е. ситуации с участието на повече от една държава членка или с участието на държава членка и трета държава. При такива обстоятелства може да се обоснове необходимостта от въвеждането на общ набор от норми — вместо уреждане на въпроса на национално равнище, предвид потенциалното въздействие върху функционирането на вътрешния пазар. Държавите членки могат да приемат допълнителни национални мерки за оповестяване от подобно естество, но информацията, събрана в допълнение към подлежащата на оповестяване в съответствие с настоящата директива, не следва да се съобщава автоматично на компетентните органи на другите държави членки. Тази информация може да се обменя в съответствие с приложимите правила при обмен на информация при поискване или при спонтанен обмен на информация.

| (11) | Като се има предвид, че оповестените договорености следва да са с трансгранично измерение, е важно съответната информация да се предоставя на данъчните органи в другите държави членки, за да се гарантира, че настоящата директива възпира максимално ефективно практиките на агресивно данъчно планиране. Механизмът за обмен на информация в контекста на предварителните данъчни становища във връзка с трансгранични сделки и предварителните споразумения за ценообразуване също следва да бъде използван за целите на задължителния и автоматичен обмен между данъчните органи в рамките на Съюза на подлежащата на оповестяване информация относно трансгранични договорености за потенциално агресивно данъчно планиране. |
| --- | --- |

(11)

Като се има предвид, че оповестените договорености следва да са с трансгранично измерение, е важно съответната информация да се предоставя на данъчните органи в другите държави членки, за да се гарантира, че настоящата директива възпира максимално ефективно практиките на агресивно данъчно планиране. Механизмът за обмен на информация в контекста на предварителните данъчни становища във връзка с трансгранични сделки и предварителните споразумения за ценообразуване също следва да бъде използван за целите на задължителния и автоматичен обмен между данъчните органи в рамките на Съюза на подлежащата на оповестяване информация относно трансгранични договорености за потенциално агресивно данъчно планиране.

| (12) | С цел да се улесни автоматичният обмен на информация и да се подобри ефикасното използване на ресурсите информацията следва да се обменя посредством разработената от Съюза обща комуникационна мрежа (CCN). В този контекст информацията ще се записва в защитен централен регистър за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане. Държавите членки следва да предприемат редица практически мерки, включително мерки за стандартизиране на предаването на цялата изисквана информация, като за целта въведат стандартен формуляр. Това следва да включва и конкретизиране на езиковия режим за предвиждания обмен на информация и съответното модернизиране на CCN. |
| --- | --- |

(12)

С цел да се улесни автоматичният обмен на информация и да се подобри ефикасното използване на ресурсите информацията следва да се обменя посредством разработената от Съюза обща комуникационна мрежа (CCN). В този контекст информацията ще се записва в защитен централен регистър за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане. Държавите членки следва да предприемат редица практически мерки, включително мерки за стандартизиране на предаването на цялата изисквана информация, като за целта въведат стандартен формуляр. Това следва да включва и конкретизиране на езиковия режим за предвиждания обмен на информация и съответното модернизиране на CCN.

| (13) | За да се сведат до минимум разходите и административната тежест както за данъчните администрации, така и за посредниците, и да се гарантира, че настоящата директива ефективно възпира практиките на агресивно данъчно планиране, обхватът на автоматичния обмен на информация за подлежащите на оповестяване трансгранични договорености в рамките на Съюза следва да бъде съобразен с международните тенденции. Следва да бъде въведен типичен белег, който да обхваща договорености, предназначени да заобиколят задълженията за оповестяване, включващи автоматичен обмен на информация. За целите на този типичен белег споразуменията относно автоматичния обмен на информация за финансови сметки въз основа ОСПИ следва да се третират като равностойни на задълженията за оповестяване, предвидени в член 8, параграф 3а от Директива 2014/107/ЕС и в приложение I към посочената директива. При въвеждането на частите от настоящата директива, насочени към договорености за избягване на ОСПИ и договорености с участието на юридически лица или правни форми или други сходни структури, държавите членки биха могли да използват работата на ОИСР, и по-конкретно нейните примерни правила за задължително оповестяване на договореностите за избягване на ОСПИ и непрозрачните офшорни структури и коментара към тях като източник на примери или на тълкуване, с цел осигуряване на последователно прилагане в отделните държави членки, доколкото тези текстове са в съответствие с разпоредбите на правото на Съюза. |
| --- | --- |

(13)

За да се сведат до минимум разходите и административната тежест както за данъчните администрации, така и за посредниците, и да се гарантира, че настоящата директива ефективно възпира практиките на агресивно данъчно планиране, обхватът на автоматичния обмен на информация за подлежащите на оповестяване трансгранични договорености в рамките на Съюза следва да бъде съобразен с международните тенденции. Следва да бъде въведен типичен белег, който да обхваща договорености, предназначени да заобиколят задълженията за оповестяване, включващи автоматичен обмен на информация. За целите на този типичен белег споразуменията относно автоматичния обмен на информация за финансови сметки въз основа ОСПИ следва да се третират като равностойни на задълженията за оповестяване, предвидени в член 8, параграф 3а от Директива 2014/107/ЕС и в приложение I към посочената директива. При въвеждането на частите от настоящата директива, насочени към договорености за избягване на ОСПИ и договорености с участието на юридически лица или правни форми или други сходни структури, държавите членки биха могли да използват работата на ОИСР, и по-конкретно нейните примерни правила за задължително оповестяване на договореностите за избягване на ОСПИ и непрозрачните офшорни структури и коментара към тях като източник на примери или на тълкуване, с цел осигуряване на последователно прилагане в отделните държави членки, доколкото тези текстове са в съответствие с разпоредбите на правото на Съюза.

| (14) | Въпреки че прякото данъчно облагане остава от компетентността на държавите членки, целесъобразно е да се въведе позоваване на нулева или почти нулева ставка на корпоративния данък единствено с цел ясно да се определи обхватът на типичния белег, включващ договорености, свързани с трансгранични сделки, които следва да подлежат на оповестяване съгласно Директива 2011/16/ЕС от посредници или, според случая, от данъчнозадължени лица, и за които компетентните органи следва автоматично да обменят информация. Освен това следва да се припомни, че за трансграничните договорености за агресивно данъчно планиране, при които основната цел или една от основните цели е получаване на данъчно облекчение, което противоречи на предмета или целта на приложимия данъчен закон, се прилага общото правило за борба със злоупотребите в член 6 от Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета (9). |
| --- | --- |

(14)

Въпреки че прякото данъчно облагане остава от компетентността на държавите членки, целесъобразно е да се въведе позоваване на нулева или почти нулева ставка на корпоративния данък единствено с цел ясно да се определи обхватът на типичния белег, включващ договорености, свързани с трансгранични сделки, които следва да подлежат на оповестяване съгласно Директива 2011/16/ЕС от посредници или, според случая, от данъчнозадължени лица, и за които компетентните органи следва автоматично да обменят информация. Освен това следва да се припомни, че за трансграничните договорености за агресивно данъчно планиране, при които основната цел или една от основните цели е получаване на данъчно облекчение, което противоречи на предмета или целта на приложимия данъчен закон, се прилага общото правило за борба със злоупотребите в член 6 от Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета (9).

| (15) | С цел да се подобрят перспективите за ефективното прилагане на настоящата директива държавите членки следва да предвидят санкции за нарушаването на националните правила, с които се въвежда настоящата директива. Тези санкции следва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи. |
| --- | --- |

(15)

С цел да се подобрят перспективите за ефективното прилагане на настоящата директива държавите членки следва да предвидят санкции за нарушаването на националните правила, с които се въвежда настоящата директива. Тези санкции следва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.

| (16) | За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящата директива, и по-специално за автоматичния обмен на информация между данъчните органи, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за приемане на стандартен формуляр с ограничен брой елементи, включително правилата относно езиковия режим. По същата причина на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия да приема необходимите практически правила за актуализирането на централния регистър за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (10). |
| --- | --- |

(16)

За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящата директива, и по-специално за автоматичния обмен на информация между данъчните органи, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за приемане на стандартен формуляр с ограничен брой елементи, включително правилата относно езиковия режим. По същата причина на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия да приема необходимите практически правила за актуализирането на централния регистър за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (10).

| (17) | В съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11) беше проведена консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните. Всеки случай на обработване на лични данни, извършвано в рамките на настоящата директива, трябва да съответства на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (12) и на Регламент (ЕО) No 45/2001. |
| --- | --- |

(17)

В съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11) беше проведена консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните. Всеки случай на обработване на лични данни, извършвано в рамките на настоящата директива, трябва да съответства на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (12) и на Регламент (ЕО) No 45/2001.

| (18) | Настоящата директива зачита основните права и спазва принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(18)

Настоящата директива зачита основните права и спазва принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз.

| (19) | Доколкото целта на настоящата директива, а именно подобряването на функционирането на вътрешния пазар чрез възпирането на употребата на трансгранични договорености за агресивно данъчно планиране, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а може, поради факта, че е насочена към схеми, които са разработени за евентуалното използване на недостатъците на пазара, произтичащи от взаимодействието между различните национални данъчни правила, да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел, особено като се има предвид, че обхватът ѝ е ограничен до трансгранични договорености, засягащи повече от една държава членка или държава членка и трета държава. |
| --- | --- |

(19)

Доколкото целта на настоящата директива, а именно подобряването на функционирането на вътрешния пазар чрез възпирането на употребата на трансгранични договорености за агресивно данъчно планиране, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а може, поради факта, че е насочена към схеми, които са разработени за евентуалното използване на недостатъците на пазара, произтичащи от взаимодействието между различните национални данъчни правила, да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел, особено като се има предвид, че обхватът ѝ е ограничен до трансгранични договорености, засягащи повече от една държава членка или държава членка и трета държава.

| (20) | Поради това Директива 2011/16/ЕС следва да бъде съответно изменена, |
| --- | --- |

(20)

Поради това Директива 2011/16/ЕС следва да бъде съответно изменена,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:

Член 1

Директива 2011/16/ЕС се изменя, както следва:

| 1) | Член 3 се изменя, както следва:






  а) | точка 9 се изменя, както следва:






  i) | в първа алинея буква а) се заменя със следното:






  „а) | за целите на член 8, параграф 1 и членове 8а, 8аа и 8аб — системно предоставяне на друга държава членка на предварително определена информация, без предварително отправено искане, на предварително определени редовни интервали от време. За целите на член 8, параграф 1 използването на понятието „налична информация“ се отнася за информация в данъчните регистри на предоставящата я държава членка, която е достъпна в съответствие с процедурите за събиране и обработване на информация в тази държава членка;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Член 3 се изменя, както следва:

а)

точка 9 се изменя, както следва:

i)

в първа алинея буква а) се заменя със следното:

„а)

| ii) | в първа алинея буква в) се заменя със следното:






  „в) | за целите на разпоредбите на настоящата директива, различни от разпоредбите на член 8, параграфи 1 и 3а и на членове 8а, 8аа и 8аб — системно предоставяне на предварително определена информация в съответствие с букви а) и б) от настоящата точка.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

в първа алинея буква в) се заменя със следното:

„в)

| iii) | във втора алинея първото изречение се заменя със следното:
  „В контекста на член 8, параграфи 3a и 7a, член 21, параграф 2, член 25, параграфи 2 и 3 и приложение IV понятията, оградени с кавички, имат същото значение като в съответните определения, установени в приложение I.“ |
| --- | --- |

iii)

във втора алинея първото изречение се заменя със следното:

„В контекста на член 8, параграфи 3a и 7a, член 21, параграф 2, член 25, параграфи 2 и 3 и приложение IV понятията, оградени с кавички, имат същото значение като в съответните определения, установени в приложение I.“

| б) | добавят се следните точки:






  „18. | „трансгранична договореност“ означава договореност, която се отнася до повече от една държава членка или до държава членка и трета държава, когато е изпълнено най-малко едно от следните условия:






  а) | не всички участници в договореността са местни лица за данъчни цели в една и съща юрисдикция; |
| --- | --- | --- | --- |

б)

добавят се следните точки:

„18.

„трансгранична договореност“ означава договореност, която се отнася до повече от една държава членка или до държава членка и трета държава, когато е изпълнено най-малко едно от следните условия:

а)

не всички участници в договореността са местни лица за данъчни цели в една и съща юрисдикция;

| б) | един или повече от участниците в договореността е едновременно местно лице за данъчни цели в повече от една юрисдикция; |
| --- | --- |

б)

един или повече от участниците в договореността е едновременно местно лице за данъчни цели в повече от една юрисдикция;

| в) | един или повече от участниците в договореността извършва стопанска дейност в друга юрисдикция чрез място на стопанска дейност, разположено в тази юрисдикция, и договореността представлява част или цялата стопанска дейност на мястото на стопанска дейност; |
| --- | --- |

в)

един или повече от участниците в договореността извършва стопанска дейност в друга юрисдикция чрез място на стопанска дейност, разположено в тази юрисдикция, и договореността представлява част или цялата стопанска дейност на мястото на стопанска дейност;

| г) | един или повече от участниците в договореността извършва дейност в друга юрисдикция, без да е местно лице за данъчни цели или да установява място на стопанска дейност, разположено в тази юрисдикция; |
| --- | --- |

г)

един или повече от участниците в договореността извършва дейност в друга юрисдикция, без да е местно лице за данъчни цели или да установява място на стопанска дейност, разположено в тази юрисдикция;

| д) | такава договореност може да има въздействие върху автоматичния обмен на информация или определянето на действителния собственик. |
| --- | --- |

д)

такава договореност може да има въздействие върху автоматичния обмен на информация или определянето на действителния собственик.

За целите на точки 18—25 от настоящия член, член 8аб и приложение IV „договореност“ включва и поредица от договорености. Една договореност може да се състои от няколко етапа или части;

| 19. | „подлежаща на оповестяване трансгранична договореност“ означава всяка трансгранична договореност, която има най-малко един от типичните белези, посочени в приложение IV; |
| --- | --- |

19.

„подлежаща на оповестяване трансгранична договореност“ означава всяка трансгранична договореност, която има най-малко един от типичните белези, посочени в приложение IV;

| 20. | „типичен белег“ означава характеристика или особеност на трансгранична договореност, която е признак за потенциален риск от избягване на данъци и която е включена в списъка в приложение IV; |
| --- | --- |

20.

„типичен белег“ означава характеристика или особеност на трансгранична договореност, която е признак за потенциален риск от избягване на данъци и която е включена в списъка в приложение IV;

| 21. | „посредник“ означава всяко лице, което изготвя, предлага на пазара, организира или предоставя за прилагане подлежаща на оповестяване трансгранична договореност, или управлява нейното прилагане.
  Това означава също и всяко лице, което, предвид относимите факти и обстоятелства и въз основа на наличната информация и експертния опит и разбирания, необходими за предоставянето на такъв вид услуги, знае или може основателно да се предполага, че знае, че е поело задължение да предостави, пряко или чрез други лица, помощ, съдействие или консултации по отношение на изготвянето, предлагането на пазара, организирането, предоставянето за прилагане или управлението на прилагането на подлежаща на оповестяване трансгранична договореност. Всяко лице има правото да представи доказателства, че това лице не е знаело, и че не може основателно да се предполага, че е знаело, че е участвало в подлежаща на оповестяване трансгранична договореност. За тази цел дадено лице може да се позове на всички относими факти и обстоятелства, както и на наличната информация и на своя експертен опит и разбирания.
  За да бъде посредник, дадено лице следва да отговаря най-малко на едно от следните допълнителни условия:






  а) | да бъде местно лице за данъчни цели на държава членка; |
| --- | --- | --- |

21.

„посредник“ означава всяко лице, което изготвя, предлага на пазара, организира или предоставя за прилагане подлежаща на оповестяване трансгранична договореност, или управлява нейното прилагане.

Това означава също и всяко лице, което, предвид относимите факти и обстоятелства и въз основа на наличната информация и експертния опит и разбирания, необходими за предоставянето на такъв вид услуги, знае или може основателно да се предполага, че знае, че е поело задължение да предостави, пряко или чрез други лица, помощ, съдействие или консултации по отношение на изготвянето, предлагането на пазара, организирането, предоставянето за прилагане или управлението на прилагането на подлежаща на оповестяване трансгранична договореност. Всяко лице има правото да представи доказателства, че това лице не е знаело, и че не може основателно да се предполага, че е знаело, че е участвало в подлежаща на оповестяване трансгранична договореност. За тази цел дадено лице може да се позове на всички относими факти и обстоятелства, както и на наличната информация и на своя експертен опит и разбирания.

За да бъде посредник, дадено лице следва да отговаря най-малко на едно от следните допълнителни условия:

а)

да бъде местно лице за данъчни цели на държава членка;

| б) | да има място на стопанска дейност в държава членка, чрез което се предоставят услугите във връзка с договореността; |
| --- | --- |

б)

да има място на стопанска дейност в държава членка, чрез което се предоставят услугите във връзка с договореността;

| в) | да бъде учредено в държава членка или уредено съгласно законодателството на държава членка; |
| --- | --- |

в)

да бъде учредено в държава членка или уредено съгласно законодателството на държава членка;

| г) | да бъде регистриран член на професионална организация, свързана с правни, данъчни или консултантски услуги, в държава членка; |
| --- | --- |

г)

да бъде регистриран член на професионална организация, свързана с правни, данъчни или консултантски услуги, в държава членка;

| 22. | „съответно данъчнозадължено лице“ означава всяко лице, на което е предоставена за прилагане подлежаща на оповестяване трансгранична договореност, или което е готово да приложи подлежаща на оповестяване трансгранична договореност или е изпълнило първата стъпка от такава договореност; |
| --- | --- |

22.

„съответно данъчнозадължено лице“ означава всяко лице, на което е предоставена за прилагане подлежаща на оповестяване трансгранична договореност, или което е готово да приложи подлежаща на оповестяване трансгранична договореност или е изпълнило първата стъпка от такава договореност;

| 23. | за целите на член 8аб „свързано предприятие“ означава лице, което е свързано с друго лице по най-малко един от следните начини:






  а) | лицето участва в управлението на друго лице, като е в състояние да упражнява значително влияние върху другото лице; |
| --- | --- | --- |

23.

за целите на член 8аб „свързано предприятие“ означава лице, което е свързано с друго лице по най-малко един от следните начини:

а)

лицето участва в управлението на друго лице, като е в състояние да упражнява значително влияние върху другото лице;

| б) | лицето участва в контрола на друго лице, като притежава над 25 % от правата на глас; |
| --- | --- |

б)

лицето участва в контрола на друго лице, като притежава над 25 % от правата на глас;

| в) | лицето участва в капитала на друго лице като собственик на дял, който пряко или непряко надвишава 25 % от капитала; |
| --- | --- |

в)

лицето участва в капитала на друго лице като собственик на дял, който пряко или непряко надвишава 25 % от капитала;

| г) | лицето има право на 25 % или повече от печалбите на друго лице. |
| --- | --- |

г)

лицето има право на 25 % или повече от печалбите на друго лице.

Ако повече от едно лице участва, както е посочено в букви а) — г), в управлението, контрола, капитала или печалбите на друго лице, всички посочени лица се считат за свързани предприятия.

Ако едни и същи лица участват, както е посочено в букви а) — г), в управлението, контрола, капитала или печалбите на повече от едно лице, всички посочени лица се считат за свързани предприятия.

За целите на настоящата точка лице, което действа заедно с друго лице по отношение на правата на глас или собствеността върху капитала на дадено образувание, се третира като имащо участие във всички права на глас или собственост върху капитала на това образувание, които има другото лице.

При косвени участия изпълнението на изискванията по буква в) се определя, като се умножат процентите на участие в дружествата от различните йерархични редове. Счита се, че лице, което има над 50 % от правата на глас, има 100 % от правата на глас.

Физическо лице, неговата съпруга/неговият съпруг и роднините му по пряка възходяща или низходяща линия се считат за едно лице;

| 24. | „масово предлагана договореност“ означава трансгранична договореност, която се изготвя, предлага на пазара, става готова за прилагане или се предоставя за прилагане, без да е необходимо съществено да се индивидуализира; |
| --- | --- |

24.

„масово предлагана договореност“ означава трансгранична договореност, която се изготвя, предлага на пазара, става готова за прилагане или се предоставя за прилагане, без да е необходимо съществено да се индивидуализира;

| 25. | „индивидуализирана договореност“ означава всяка трансгранична договореност, която не е масово предлагана договореност.“ |
| --- | --- |

25.

„индивидуализирана договореност“ означава всяка трансгранична договореност, която не е масово предлагана договореност.“

| 2) | Вмъква се следният член:

  „Член 8aб
  Обхват и условия на задължителния автоматичен обмен на информация относно подлежащите на оповестяване трансгранични договорености

  1.   Всяка държава членка предприема необходимите мерки, за да въведе изискване за посредниците да подават пред компетентните органи информация, която им е известна, която притежават или контролират, относно подлежащите на оповестяване трансгранични договорености, в срок до 30 дни, считано от:






  а) | деня след този, в който подлежащата на оповестяване трансгранична договореност е предоставена за прилагане; или |
| --- | --- | --- |

2)

Вмъква се следният член:

„Член 8aб

Обхват и условия на задължителния автоматичен обмен на информация относно подлежащите на оповестяване трансгранични договорености

1.   Всяка държава членка предприема необходимите мерки, за да въведе изискване за посредниците да подават пред компетентните органи информация, която им е известна, която притежават или контролират, относно подлежащите на оповестяване трансгранични договорености, в срок до 30 дни, считано от:

а)

деня след този, в който подлежащата на оповестяване трансгранична договореност е предоставена за прилагане; или

| б) | деня след този, в който подлежащата на оповестяване трансгранична договореност е станала готова за прилагане; или |
| --- | --- |

б)

деня след този, в който подлежащата на оповестяване трансгранична договореност е станала готова за прилагане; или

| в) | момента, в който е извършена първата стъпка от прилагането на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност, |
| --- | --- |

в)

момента, в който е извършена първата стъпка от прилагането на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност,

което от тези събития настъпи първо.

Независимо от първа алинея, от посредниците, посочени в член 3, точка 21, втора алинея, се изисква и да подават информация в срок от 30 дни, считано от деня след този, в който са предоставили, пряко или чрез други лица, помощ, съдействие или консултации.

2.   По отношение на масово предлагани договорености държавите членки предприемат необходимите мерки да въведат изискване посредникът периодично да изготвя на всеки три месеца доклад с актуализирани данни, който съдържа нова подлежаща на оповестяване информация съгласно параграф 14, букви а), г), ж) и з), станала известна след представянето на последния доклад.

3.   Когато посредник е задължен да подава информация за подлежащи на оповестяване трансгранични договорености на компетентните органи на повече от една държава членка, тази информация се подава само в държавата членка, която е първа в списъка по-долу:

| а) | държавата членка, в която посредникът е местно лице за данъчни цели; |
| --- | --- |

а)

държавата членка, в която посредникът е местно лице за данъчни цели;

| б) | държавата членка, в която посредникът има място на стопанска дейност, чрез което се предоставят услугите във връзка с договореността; |
| --- | --- |

б)

държавата членка, в която посредникът има място на стопанска дейност, чрез което се предоставят услугите във връзка с договореността;

| в) | държавата членка, в която посредникът е учреден или чието право го урежда; |
| --- | --- |

в)

държавата членка, в която посредникът е учреден или чието право го урежда;

| г) | държавата членка, в която посредникът е регистриран член на професионална организация, свързана с правни, данъчни или консултантски услуги. |
| --- | --- |

г)

държавата членка, в която посредникът е регистриран член на професионална организация, свързана с правни, данъчни или консултантски услуги.

4.   Когато съгласно параграф 3 е налице задължение за оповестяване пред множество органи, посредникът се освобождава от изискването да подава информацията, ако разполага с доказателство в съответствие с националното право, че същата информация е била подадена в друга държава членка.

5.   Всяка държава членка може да предприеме необходимите мерки, за да предостави на посредниците право да се освободят от задължението за подаване на информация относно подлежаща на оповестяване трансгранична договореност, когато задължението за оповестяване би нарушило нормативно установено задължение за професионална тайна съгласно националното право на тази държава членка. В такъв случай всяка държава членка предприема необходимите мерки, за да въведе изискване посредниците незабавно да уведомяват всеки друг посредник или, ако няма такъв, съответното данъчнозадължено лице, относно задълженията им за оповестяване съгласно параграф 6.

Посредниците могат да бъдат освободени от задължението съгласно първа алинея само доколкото упражняват дейност в рамките на съответното национално законодателство, което регулира техните професии.

6.   Всяка държава членка предприема необходимите мерки, за да въведе изискване, в случаите когато няма посредник или посредникът уведоми съответното данъчнозадължено лице или друг посредник за освобождаване от задължението съгласно параграф 5, задължението за подаване на информация относно подлежаща на оповестяване трансгранична договореност да възниква за уведомения посредник или — ако няма такъв— за съответното данъчнозадължено лице.

7.   Съответното данъчнозадължено лице, за което е възникнало задължение за оповестяване, подава информацията в срок до 30 дни, считано от деня след този, в който подлежащата на оповестяване трансгранична договореност е предоставена за прилагане на това данъчнозадължено лице или е станала готова за прилагане от съответното данъчнозадължено лице, или е извършена първата стъпка в прилагането ѝ по отношение на съответното данъчнозадължено лице, което от тези събития настъпи първо.

Когато съответното данъчнозадължено лице има задължението да подава информация за подлежаща на оповестяване трансгранична договореност на компетентните органи на повече от една държава членка, тази информация се подава само на компетентните органи на държавата членка, която е първа в списъка по-долу:

| а) | държавата членка, в която съответното данъчнозадължено лице е местно лице за данъчни цели; |
| --- | --- |

а)

държавата членка, в която съответното данъчнозадължено лице е местно лице за данъчни цели;

| б) | държавата членка, в която съответното данъчнозадължено лице има място на стопанска дейност, което се ползва от договореността; |
| --- | --- |

б)

държавата членка, в която съответното данъчнозадължено лице има място на стопанска дейност, което се ползва от договореността;

| в) | държавата членка, в която съответното данъчнозадължено лице получава доходи или реализира печалба, въпреки че не е местно лице за данъчни цели и няма място на стопанска дейност в нито една държава членка; |
| --- | --- |

в)

държавата членка, в която съответното данъчнозадължено лице получава доходи или реализира печалба, въпреки че не е местно лице за данъчни цели и няма място на стопанска дейност в нито една държава членка;

| г) | държавата членка, в която съответното данъчнозадължено лице упражнява дейност, въпреки че не е местно лице за данъчни цели и няма място на стопанска дейност в нито една държава членка. |
| --- | --- |

г)

държавата членка, в която съответното данъчнозадължено лице упражнява дейност, въпреки че не е местно лице за данъчни цели и няма място на стопанска дейност в нито една държава членка.

8.   Когато съгласно параграф 7 е налице задължение за оповестяване пред множество органи, съответното данъчнозадължено лице се освобождава от изискването да подава информация, ако разполага с доказателство в съответствие с националното право, че същата информация е била подадена в друга държава членка.

9.   Всяка държава членка предприема необходимите мерки, за да въведе изискване, в случаите когато има повече от един посредник, задължението за подаване на информация относно подлежаща на оповестяване трансгранична договореност да възниква за всички посредници, участващи в тази договореност.

Даден посредник се освобождава от изискването за подаване на информация само дотолкова, доколкото разполага с доказателство в съответствие с националното право, че същата информация, посочена в параграф 14, вече е била подадена от друг посредник.

10.   Всяка държава членка предприема необходимите мерки, за да въведе изискване, в случаите когато задължението за оповестяване е възникнало за съответното данъчнозадължено лице и има повече от едно такова лице, подаването на информацията в съответствие с параграф 6 да бъде извършено от съответното данъчнозадължено лице, което е първо в списъка по-долу:

| а) | съответното данъчнозадължено лице, което е постигнало съгласие с посредника по подлежащата на оповестяване трансгранична договореност; |
| --- | --- |

а)

съответното данъчнозадължено лице, което е постигнало съгласие с посредника по подлежащата на оповестяване трансгранична договореност;

| б) | съответното данъчнозадължено лице, което управлява прилагането на договореността. |
| --- | --- |

б)

съответното данъчнозадължено лице, което управлява прилагането на договореността.

Дадено съответно данъчнозадължено лице се освобождава от изискването за подаване на информация само дотолкова, доколкото разполага с доказателство в съответствие с националното право, че същата информация, посочена в параграф 14, вече е била подадена от друго съответно данъчнозадължено лице.

11.   Всяка държава членка може да предприеме необходимите мерки, за да въведе изискване всяко съответно данъчнозадължено лице да подава информация на данъчната администрация за прилагането от негова страна на договореността за всяка година, през която я използва.

12.   Всяка държава членка предприема необходимите мерки, за да изиска от посредниците и съответните данъчнозадължени лица да подават информация относно подлежащите на оповестяване трансгранични договорености, първата стъпка от които е била изпълнена между датата на влизане в сила и началната дата на прилагане на настоящата директива. Посредниците и съответните данъчнозадължени лица, в зависимост от случая, подават информацията относно тези подлежащи на оповестяване трансгранични договорености до 31 август 2020 г.

13.   Компетентният орган на държава членка, в която е подадена информацията съгласно параграфи 1—12 от настоящия член, съобщава на компетентните органи на всички останали държави членки посочената в параграф 14 от настоящия член информация чрез автоматичен обмен, като спазва практическите правила, приети съгласно член 21.

14.   Информацията, която националният компетентен орган на дадена държава членка съобщава в съответствие с параграф 13, включва, в зависимост от случая, следното:

| а) | идентификационни данни на посредниците и на съответните данъчнозадължени лица, включително име, дата и място на раждане (за физическите лица), място на пребиваване за данъчни цели, данъчен идентификационен номер и, ако е целесъобразно, лицата, които са свързани предприятия със съответното данъчнозадължено лице; |
| --- | --- |

а)

идентификационни данни на посредниците и на съответните данъчнозадължени лица, включително име, дата и място на раждане (за физическите лица), място на пребиваване за данъчни цели, данъчен идентификационен номер и, ако е целесъобразно, лицата, които са свързани предприятия със съответното данъчнозадължено лице;

| б) | подробности за типичните белези, предвидени в приложение IV, според които трансграничната договореност подлежи на оповестяване; |
| --- | --- |

б)

подробности за типичните белези, предвидени в приложение IV, според които трансграничната договореност подлежи на оповестяване;

| в) | обобщение на съдържанието на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност, включително посочване на името, под което тя е позната, ако има такова, и общо описание на съответните стопански дейности или договорености, без да се разкрива търговска, промишлена или професионална тайна или търговски процес, или информация, чието разкриване би противоречало на обществения ред; |
| --- | --- |

в)

обобщение на съдържанието на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност, включително посочване на името, под което тя е позната, ако има такова, и общо описание на съответните стопански дейности или договорености, без да се разкрива търговска, промишлена или професионална тайна или търговски процес, или информация, чието разкриване би противоречало на обществения ред;

| г) | датата, на която е била извършена или предстои да бъде извършена първата стъпка в прилагането на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност; |
| --- | --- |

г)

датата, на която е била извършена или предстои да бъде извършена първата стъпка в прилагането на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност;

| д) | подробности за националните разпоредби в основата на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност; |
| --- | --- |

д)

подробности за националните разпоредби в основата на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност;

| е) | стойността на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност; |
| --- | --- |

е)

стойността на подлежащата на оповестяване трансгранична договореност;

| ж) | посочване на държавата членка на съответното(ите) данъчнозадължено(и) лице(а), както и на други държави членки, които има вероятност да бъдат засегнати от подлежащата на оповестяване трансгранична договореност; |
| --- | --- |

ж)

посочване на държавата членка на съответното(ите) данъчнозадължено(и) лице(а), както и на други държави членки, които има вероятност да бъдат засегнати от подлежащата на оповестяване трансгранична договореност;

| з) | идентификационни данни на всяко друго лице в държава членка, което има вероятност да бъде засегнато от подлежащата на оповестяване трансгранична договореност, като се посочва с кои държави членки е свързано това лице. |
| --- | --- |

з)

идентификационни данни на всяко друго лице в държава членка, което има вероятност да бъде засегнато от подлежащата на оповестяване трансгранична договореност, като се посочва с кои държави членки е свързано това лице.

15.   Липсата на реакция от страна на данъчна администрация по отношение на подлежаща на оповестяване трансгранична договореност не означава, че тя признава валидността на тази договореност или приема нейното данъчно третиране.

16.   С цел улесняване на обмена на информация по параграф 13 от настоящия член Комисията приема, като част от процедурата за одобряване на стандартния формуляр, предвиден в член 20, параграф 5, практическите правила, необходими за прилагането на настоящия член, включително мерки за стандартизиране на предоставянето на информацията по параграф 14 от настоящия член.

17.   Комисията няма достъп до информацията, посочена в параграф 14, букви а), в) и з).

18.   Автоматичният обмен на информация се извършва в рамките на един месец след края на тримесечието, през което е подадена информацията. Първият обмен на информация се извършва до 31 октомври 2020 г.“

| 3) | В член 20 параграф 5 се заменя със следното:

  „5.   Комисията приема стандартни формуляри, включващи правила за езиковия режим, в съответствие с процедурата, посочена в член 26, параграф 2, в следните случаи:






  а) | преди 1 януари 2017 г. — за автоматичния обмен на информация относно предварителни данъчни становища във връзка с трансгранични сделки и предварителни споразумения за ценообразуване съгласно член 8а; |
| --- | --- | --- |

3)

В член 20 параграф 5 се заменя със следното:

„5.   Комисията приема стандартни формуляри, включващи правила за езиковия режим, в съответствие с процедурата, посочена в член 26, параграф 2, в следните случаи:

а)

преди 1 януари 2017 г. — за автоматичния обмен на информация относно предварителни данъчни становища във връзка с трансгранични сделки и предварителни споразумения за ценообразуване съгласно член 8а;

| б) | преди 30 юни 2019 г. — за автоматичния обмен на информация относно подлежащи на оповестяване трансгранични договорености съгласно член 8аб. |
| --- | --- |

б)

преди 30 юни 2019 г. — за автоматичния обмен на информация относно подлежащи на оповестяване трансгранични договорености съгласно член 8аб.

Тези стандартни формуляри не включват елементи, различни от елементите за обмена на информация, изброени в член 8а, параграф 6 и член 8aб, параграф 14, и всички други полета, свързани с тези елементи, които са необходими за постигане на целите, определени съответно в членове 8а и 8аб.

Езиковият режим, посочен в първа алинея, не възпрепятства държавите членки да предоставят информацията, посочена в членове 8а и 8аб, на някой от официалните езици на Съюза. Въпреки това езиковият режим може да предвижда, че основните елементи на обменяната информация се изпращат също така и на друг официален език на Съюза.“

| 4) | В член 21 параграф 5 се заменя със следното:

  „5.   До 31 декември 2017 г. Комисията създава и обезпечава в техническо и логистично отношение защитен централен регистър на държавите членки за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане, в който информацията, съобщавана съгласно член 8а, параграфи 1 и 2, се записва с цел изпълнение на изискванията за автоматичен обмен, предвидени в посочените параграфи.
  До 31 декември 2019 г. Комисията създава и обезпечава в техническо и логистично отношение защитен централен регистър на държавите членки за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане, в който информацията, съобщавана съгласно член 8аб, параграфи 13, 14 и 16, се записва в изпълнение на изискванията за автоматичен обмен, предвидени в посочените параграфи.
  Компетентните органи на всички държави членки имат достъп до информацията в регистъра. Комисията също има достъп до информацията в регистъра, но при спазване на ограниченията, предвидени съответно в член 8а, параграф 8 и член 8аб, параграф 17. Комисията приема необходимите практически правила в съответствие с процедурата по член 26, параграф 2.
  Докато защитеният централен регистър започне да функционира, автоматичният обмен по член 8а, параграфи 1 и 2 и член 8аб, параграфи 13, 14 и 16 се извършва в съответствие с параграф 1 от настоящия член и приложимите практически правила.“ |
| --- | --- |

4)

В член 21 параграф 5 се заменя със следното:

„5.   До 31 декември 2017 г. Комисията създава и обезпечава в техническо и логистично отношение защитен централен регистър на държавите членки за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане, в който информацията, съобщавана съгласно член 8а, параграфи 1 и 2, се записва с цел изпълнение на изискванията за автоматичен обмен, предвидени в посочените параграфи.

До 31 декември 2019 г. Комисията създава и обезпечава в техническо и логистично отношение защитен централен регистър на държавите членки за административно сътрудничество в областта на данъчното облагане, в който информацията, съобщавана съгласно член 8аб, параграфи 13, 14 и 16, се записва в изпълнение на изискванията за автоматичен обмен, предвидени в посочените параграфи.

Компетентните органи на всички държави членки имат достъп до информацията в регистъра. Комисията също има достъп до информацията в регистъра, но при спазване на ограниченията, предвидени съответно в член 8а, параграф 8 и член 8аб, параграф 17. Комисията приема необходимите практически правила в съответствие с процедурата по член 26, параграф 2.

Докато защитеният централен регистър започне да функционира, автоматичният обмен по член 8а, параграфи 1 и 2 и член 8аб, параграфи 13, 14 и 16 се извършва в съответствие с параграф 1 от настоящия член и приложимите практически правила.“

| 5) | В член 23 параграф 3 се заменя със следното:

  „3.   Държавите членки представят на Комисията годишна оценка за ефективността на автоматичния обмен на информация съгласно членове 8, 8а, 8аа и 8аб, както и за постигнатите практически резултати. Формата и условията за представянето на годишната оценка се приемат от Комисията чрез актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата, посочена в член 26, параграф 2.“ |
| --- | --- |

5)

В член 23 параграф 3 се заменя със следното:

„3.   Държавите членки представят на Комисията годишна оценка за ефективността на автоматичния обмен на информация съгласно членове 8, 8а, 8аа и 8аб, както и за постигнатите практически резултати. Формата и условията за представянето на годишната оценка се приемат от Комисията чрез актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата, посочена в член 26, параграф 2.“

| 6) | Член 25а се заменя със следното:

  „Член 25а
  Санкции
  Държавите членки установяват система от санкции, приложими при нарушение на националните разпоредби, приети в съответствие с настоящата директива и отнасящи се до членове 8аа и 8аб, и вземат всички необходими мерки за осигуряване на прилагането им. Предвидените санкции трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.“ |
| --- | --- |

6)

Член 25а се заменя със следното:

„Член 25а

Санкции

Държавите членки установяват система от санкции, приложими при нарушение на националните разпоредби, приети в съответствие с настоящата директива и отнасящи се до членове 8аа и 8аб, и вземат всички необходими мерки за осигуряване на прилагането им. Предвидените санкции трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.“

| 7) | Член 27 се заменя със следното:

  „Член 27
  Докладване

  1.   На всеки пет години след 1 януари 2013 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на настоящата директива.


  2.   На всеки две години след 1 юли 2020 г. държавите членки и Комисията оценяват в каква степен остава актуално приложение IV, а Комисията представя доклад на Съвета. Ако е целесъобразно, този доклад се придружава от законодателно предложение.“ |
| --- | --- |

7)

Член 27 се заменя със следното:

„Член 27

Докладване

1.   На всеки пет години след 1 януари 2013 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на настоящата директива.

2.   На всеки две години след 1 юли 2020 г. държавите членки и Комисията оценяват в каква степен остава актуално приложение IV, а Комисията представя доклад на Съвета. Ако е целесъобразно, този доклад се придружава от законодателно предложение.“

| 8) | Добавя се приложение IV, чийто текст се съдържа в приложението към настоящата директива. |
| --- | --- |

8)

Добавя се приложение IV, чийто текст се съдържа в приложението към настоящата директива.

Член 2

1.   Държавите членки приемат и публикуват до 31 декември 2019 г. законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива. Те незабавно информират Комисията за това.

Те прилагат тези разпоредби от 1 юли 2020 г.

Когато държавите членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите членки.

2.   Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.

Член 3

Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.

Член 4

Адресати на настоящата директива са държавите членки.

Съставено в Брюксел на 25 май 2018 година.

За Съвета

Председател

В. ГОРАНОВ

---

(1)  Становище от 1 март 2018 г. (все още непубликувано в Официален вестник).

1

(2)  Становище от 18 януари 2018 г. (все още непубликувано в Официален вестник).

2

(3)  Директива 2011/16/ЕС на Съвета от 15 февруари 2011 г. относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане и за отмяна на Директива 77/799/ЕО (ОВ L 64, 11.3.2011 г., стр. 1).

3

(4)  Директива 2014/107/ЕС на Съвета от 9 декември 2014 г. за изменение на Директива 2011/16/ЕС по отношение на задължителния автоматичен обмен на информация в областта на данъчното облагане (ОВ L 359, 16.12.2014 г., стр. 1).

4

(5)  Директива (ЕС) 2015/2376 на Съвета от 8 декември 2015 г. за изменение на Директива 2011/16/ЕС по отношение на задължителния автоматичен обмен на информация в областта на данъчното облагане (ОВ L 332, 18.12.2015 г., стр. 1).

5

(6)  Директива (ЕС) 2016/881 на Съвета от 25 май 2016 г. за изменение на Директива 2011/16/ЕС по отношение на задължителния автоматичен обмен на информация в областта на данъчното облагане (ОВ L 146, 3.6.2016 г., стр. 8).

6

(7)  Директива (ЕС) 2016/2258 на Съвета от 6 декември 2016 г. за изменение на Директива 2011/16/ЕС по отношение на достъпа на данъчните органи до информация за борбата с изпирането на пари (ОВ L 342, 16.12.2016 г., стр. 1).

7

(8)  Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, за изменение на Регламент (ЕС) No 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2006/70/ЕО на Комисията (ОВ L 141, 5.6.2015 г., стр. 73).

8

(9)  Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета от 12 юли 2016 г. за установяване на правила срещу практиките за избягване на данъци, които пряко засягат функционирането на вътрешния пазар (ОВ L 193, 19.7.2016 г., стр. 1).

9

(10)  Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13).

10

(11)  Регламент (ЕО) No 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (ОВ L 8, 12.1.2001 г., стр. 1).

11

(12)  Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр. 31).

12

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

„ПРИЛОЖЕНИЕ IV

ТИПИЧНИ БЕЛЕЗИ

Част I.   Проверка за основната полза

Общите типични белези по категория А и специфичните типични белези по категория Б и по категория В, параграф 1, буква б), подточка i), буква в) и буква г) могат да бъдат взети предвид само ако резултатите от „проверката за основната полза“ са положителни.

Резултатите от проверката са положителни само ако може да се установи, че основната полза или една от основните ползи, която — предвид всички относими факти и обстоятелства — дадено лице може с основание да очаква да извлече от дадена договореност, е получаването на данъчно облекчение.

По отношение на типичните белези по категория В, параграф 1, наличието на условията, изложени в категория В, параграф 1, буква б), подточка i), буква в) или буква г), не може само по себе си да бъде основание за заключение, че дадена договореност е преминала успешно проверката за основната полза.

Част II.   Категории типични белези

А.   Общи типични белези, свързани с проверката на основната полза

| 1. | Договореност, при която съответното данъчнозадължено лице или участник в договореността, се задължава да спазва условие за поверителност, което може да изисква от него да не разкрива как договореността може да осигури данъчно облекчение спрямо други посредници или данъчните органи. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Договореност, при която посредникът има право да получи такса (или лихва, хонорар за разходи по финансиране и други такси) за договореността и тази такса е определена в зависимост от:






  а) | размера на данъчното облекчение, произтичащо от договореността; или |
| --- | --- | --- |

2.

а)

размера на данъчното облекчение, произтичащо от договореността; или

| б) | това, дали действително е получено данъчно облекчение в резултат от договореността. Това включва задължение за посредника да възстанови частично или изцяло таксата, когато очакваното данъчно облекчение, произтичащо от договореността, не е било частично или напълно постигнато. |
| --- | --- |

б)

това, дали действително е получено данъчно облекчение в резултат от договореността. Това включва задължение за посредника да възстанови частично или изцяло таксата, когато очакваното данъчно облекчение, произтичащо от договореността, не е било частично или напълно постигнато.

| 3. | Договореност, при която има стандартизирана в значителна степен документация и/или структура и която е достъпна за повече от едно данъчнозадължено лице, без да е необходимо да бъде съществено адаптирана за целите на прилагането. |
| --- | --- |

3.

Б.   Специфични типични белези, свързани с проверката за основната полза

| 1. | Договореност, при която участник в договореността предприема изкуствено действия, които се състоят в придобиване на дружество на загуба, прекратяване на основната дейност на такова дружество и използване на неговите загуби с цел да намали своите данъчни задължения, включително чрез прехвърляне на тези загуби към друга юрисдикция или чрез ускоряване на използването на тези загуби. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Договореност, която води до преобразуване на доход в капитал, дарения или други категории доходи, които се облагат с по-ниска ставка или са освободени от данъчно облагане. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Договореност, която включва циклични повтаряеми сделки, които водят до „превъртане“ на средства, а именно чрез участието на междинни образувания, които нямат друга основна търговска функция, или чрез използването на сделки, които взаимно се компенсират или обезсилват, или имат други подобни характеристики. |
| --- | --- |

3.

В.   Специфични типични белези, свързани с трансгранични сделки

| 1. | Договореност, която включва подлежащи на приспадане трансгранични плащания, извършени между две или повече свързани предприятия, когато е изпълнено най-малко едно от следните условия:






  а) | получателят не е местно лице за данъчни цели на никоя данъчна юрисдикция; |
| --- | --- | --- |

1.

а)

получателят не е местно лице за данъчни цели на никоя данъчна юрисдикция;

| б) | въпреки че получателят е местно лице за данъчни цели на дадена юрисдикция, тази юрисдикция:






  i) | не налага никакъв корпоративен данък или налага корпоративен данък с нулева или почти нулева ставка; или |
| --- | --- | --- |

б)

въпреки че получателят е местно лице за данъчни цели на дадена юрисдикция, тази юрисдикция:

i)

не налага никакъв корпоративен данък или налага корпоративен данък с нулева или почти нулева ставка; или

| ii) | е включена в списък на юрисдикции на трети държави, които са били оценени от държавите членки, колективно или в рамките на ОИСР, като неоказващи съдействие юрисдикции; |
| --- | --- |

ii)

е включена в списък на юрисдикции на трети държави, които са били оценени от държавите членки, колективно или в рамките на ОИСР, като неоказващи съдействие юрисдикции;

| в) | плащането е напълно освободено от данъчно облагане в юрисдикцията, в която получателят е местно лице за данъчни цели; |
| --- | --- |

в)

плащането е напълно освободено от данъчно облагане в юрисдикцията, в която получателят е местно лице за данъчни цели;

| г) | за плащането се прилага преференциален данъчен режим в юрисдикцията, в която получателят е местно лице за данъчни цели; |
| --- | --- |

г)

за плащането се прилага преференциален данъчен режим в юрисдикцията, в която получателят е местно лице за данъчни цели;

| 2. | Приспадания за същата амортизация на актива са поискани в повече от една юрисдикция. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Освобождаване от двойно данъчно облагане по отношение на един и същ елемент на дохода или капитала е поискано в повече от една юрисдикция. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Съществува договореност, която включва прехвърлянето на активи и при която е налице съществена разлика в сумите, които се разглеждат като дължими в замяна на активите в участващите юрисдикции. |
| --- | --- |

4.

Г.   Специфични типични белези във връзка с автоматичния обмен на информация или действителната собственост

| 1. | Договореност, която може да доведе до намаляване на задълженията за оповестяване съгласно законови актове, с които се въвежда законодателството на Съюза, или равностойни споразумения за автоматичен обмен на информация за „финансови сметки“, включително споразумения с трети държави, или при която се използва липсата на такова законодателство или споразумения. Тези договорености включват най-малко следното:






  а) | използване на сметка, продукт или инвестиция, която не е или за която се твърди, че не е „финансова сметка“, но която има характеристики, по същество сходни с тези на „финансова сметка“; |
| --- | --- | --- |

1.

а)

използване на сметка, продукт или инвестиция, която не е или за която се твърди, че не е „финансова сметка“, но която има характеристики, по същество сходни с тези на „финансова сметка“;

| б) | прехвърляне на „финансови сметки“ или активи към юрисдикции или използването на юрисдикции, които не са задължени да извършват автоматичен обмен на информация за „финансови сметки“ с държавата, на която съответното данъчнозадължено лице е местно лице; |
| --- | --- |

б)

прехвърляне на „финансови сметки“ или активи към юрисдикции или използването на юрисдикции, които не са задължени да извършват автоматичен обмен на информация за „финансови сметки“ с държавата, на която съответното данъчнозадължено лице е местно лице;

| в) | замяната на класификацията на доходи и капитал с продукти или плащания, които не са предмет на автоматичен обмен на информация за „финансови сметки“; |
| --- | --- |

в)

замяната на класификацията на доходи и капитал с продукти или плащания, които не са предмет на автоматичен обмен на информация за „финансови сметки“;

| г) | прехвърлянето или преобразуването на „финансова институция“ или „финансова сметка“, или на съдържащите се в тях активи, във „финансова институция“ или „финансова сметка“, или активи, за които не се предоставя информация в рамките на автоматичния обмен на информация за „финансови сметки“; |
| --- | --- |

г)

прехвърлянето или преобразуването на „финансова институция“ или „финансова сметка“, или на съдържащите се в тях активи, във „финансова институция“ или „финансова сметка“, или активи, за които не се предоставя информация в рамките на автоматичния обмен на информация за „финансови сметки“;

| д) | използването на правни образувания, форми или структури, които премахват или за които се твърди, че премахват, оповестяването на един или повече от „титулярите на сметки“ или „контролиращи лица“ при автоматичния обмен на информация за „финансови сметки“; |
| --- | --- |

д)

използването на правни образувания, форми или структури, които премахват или за които се твърди, че премахват, оповестяването на един или повече от „титулярите на сметки“ или „контролиращи лица“ при автоматичния обмен на информация за „финансови сметки“;

| е) | договорености, които засягат или се възползват от слабости в процедурите за комплексна проверка, които „финансовите институции“ използват, за да спазят своите задължения за оповестяване на информация за „финансови сметки“, включително използването на юрисдикции с неподходящи или слаби режими на прилагане на законодателството срещу изпирането на пари или със слаби изисквания за прозрачност за юридически лица или правните форми. |
| --- | --- |

е)

договорености, които засягат или се възползват от слабости в процедурите за комплексна проверка, които „финансовите институции“ използват, за да спазят своите задължения за оповестяване на информация за „финансови сметки“, включително използването на юрисдикции с неподходящи или слаби режими на прилагане на законодателството срещу изпирането на пари или със слаби изисквания за прозрачност за юридически лица или правните форми.

| 2. | Договореност, която включва редица от непрозрачна юридическа или действителна собственост с използването на лица, правни форми или структури:






  а) | които не упражняват съществена стопанска дейност, която се подпомага от подходящ персонал, оборудване, активи и помещения; и |
| --- | --- | --- |

2.

а)

които не упражняват съществена стопанска дейност, която се подпомага от подходящ персонал, оборудване, активи и помещения; и

| б) | които са учредени, управлявани, местни лица, контролирани или установени в юрисдикция, различна от юрисдикцията, на която са местни лица един или повече от действителните собственици на активи, притежавани от такива лица, правни форми или структури; и |
| --- | --- |

б)

които са учредени, управлявани, местни лица, контролирани или установени в юрисдикция, различна от юрисдикцията, на която са местни лица един или повече от действителните собственици на активи, притежавани от такива лица, правни форми или структури; и

| в) | когато не могат да бъдат установени действителните собственици на такива лица, правни форми или структури по смисъла на определенията в Директива (ЕС) 2015/849. |
| --- | --- |

в)

когато не могат да бъдат установени действителните собственици на такива лица, правни форми или структури по смисъла на определенията в Директива (ЕС) 2015/849.

Д.   Специфични типични белези относно трансферното ценообразуване

| 1. | Договореност, която включва използването на едностранни правила за облекчени режими. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Договореност, която включва прехвърляне на трудни за оценяване нематериални активи. Понятието „трудни за оценяване нематериални активи“ обхваща нематериални активи или права върху нематериални активи, за които към момента на тяхното прехвърляне между свързани предприятия:






  а) | не съществуват надеждни съпоставими данни, и |
| --- | --- | --- |

2.

а)

не съществуват надеждни съпоставими данни, и

| б) | към момента на встъпване в сделките прогнозите за бъдещите парични потоци или приходи, които се очаква да бъдат получени от прехвърлените нематериални активи, или допусканията, използвани при оценяването на стойността на нематериалните активи, са твърде несигурни, поради което е трудно да се предвиди степента на крайния успех на нематериалните активи към момента на прехвърлянето. |
| --- | --- |

б)

към момента на встъпване в сделките прогнозите за бъдещите парични потоци или приходи, които се очаква да бъдат получени от прехвърлените нематериални активи, или допусканията, използвани при оценяването на стойността на нематериалните активи, са твърде несигурни, поради което е трудно да се предвиди степента на крайния успех на нематериалните активи към момента на прехвърлянето.

| 3. | Договореност, която включва вътрешногрупово трансгранично прехвърляне на функции и/или рискове, и/или активи, ако прогнозираната годишна печалба преди лихви и данъци на прехвърлителя или прехвърлителите през трите години след прехвърлянето се равнява на по-малко от 50 % от прогнозираната годишна печалба преди лихви и данъци на същия прехвърлител или прехвърлители, ако не беше извършено прехвърлянето. |
| --- | --- |

3.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 5.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 139/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 139/14

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2018/823 НА КОМИСИЯТА

от 4 юни 2018 година

за прекратяване на частичния междинен преглед на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2016/1037 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейския съюз (1) („основния регламент“), и по-специално член 19, параграф 4 от него,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

ПРОЦЕДУРА

1.1.   Действащи мерки

Действащи мерки

| (1) | След проведено антисубсидийно разследване („първоначалното разследване“) с Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/309 (2) Комисията наложи окончателно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция („действащите мерки“). |
| --- | --- |

(1)

След проведено антисубсидийно разследване („първоначалното разследване“) с Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/309 (2) Комисията наложи окончателно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция („действащите мерки“).

2

1.2.   Искане за частичен междинен преглед

Искане за частичен междинен преглед

| (2) | На 13 март 2017 г. Асоциацията на егейските износители (Aegean Exporters' Association) („заявителят“) подаде искане за частичен междинен преглед на изравнителните мерки. |
| --- | --- |

(2)

На 13 март 2017 г. Асоциацията на егейските износители (Aegean Exporters' Association) („заявителят“) подаде искане за частичен междинен преглед на изравнителните мерки.

| (3) | В искането бяха представени доказателства, че извършената през 2016 г. промяна в прилагането на преки субсидии за производството e довела до значително намаляване на субсидиите за производителите на пъстърва в Турция и поради това мерките за компенсиране на субсидирането вече не са необходими. Заявителят също така посочи, че тази промяна е с дълготраен характер. Поради това според него действащите мерки би трябвало да бъдат подложени на преглед. |
| --- | --- |

(3)

В искането бяха представени доказателства, че извършената през 2016 г. промяна в прилагането на преки субсидии за производството e довела до значително намаляване на субсидиите за производителите на пъстърва в Турция и поради това мерките за компенсиране на субсидирането вече не са необходими. Заявителят също така посочи, че тази промяна е с дълготраен характер. Поради това според него действащите мерки би трябвало да бъдат подложени на преглед.

1.3.   Започване на частичен междинен преглед

Започване на частичен междинен преглед

| (4) | След като установи, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частичен междинен преглед, на 20 юли 2017 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване“) (3), Комисията обяви, че започва частичен междинен преглед в съответствие с член 19 от основния регламент. |
| --- | --- |

(4)

След като установи, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частичен междинен преглед, на 20 юли 2017 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване“) (3), Комисията обяви, че започва частичен междинен преглед в съответствие с член 19 от основния регламент.

Официален вестник на Европейския съюз

3

1.4.   Разследван период в рамките на прегледа

Разследван период в рамките на прегледа

| (5) | Разследваният период в рамките на прегледа е от 1 юли 2016 г. до 30 юни 2017 г. За да провери дали субсидиите за производителите на пъстърва в периода след първоначалното разследване са намалели и дали тази промяна е с дълготраен характер, Комисията анализира също промяната в общите суми на субсидиите, които Турция е предоставила на производителите на пъстърва след първоначално разследвания период (от 1 януари до 31 декември 2013 г.). |
| --- | --- |

(5)

Разследваният период в рамките на прегледа е от 1 юли 2016 г. до 30 юни 2017 г. За да провери дали субсидиите за производителите на пъстърва в периода след първоначалното разследване са намалели и дали тази промяна е с дълготраен характер, Комисията анализира също промяната в общите суми на субсидиите, които Турция е предоставила на производителите на пъстърва след първоначално разследвания период (от 1 януари до 31 декември 2013 г.).

1.5.   Страни, засегнати от разследването

Страни, засегнати от разследването

| (6) | Комисията уведоми за започването на частичния междинен преглед заявителя, известните производители износители в Турция, производителите от Съюза, ползвателите и търговците, за които е известно, че са засегнати, сдруженията на производителите от Съюза, както и турските органи. |
| --- | --- |

(6)

Комисията уведоми за започването на частичния междинен преглед заявителя, известните производители износители в Турция, производителите от Съюза, ползвателите и търговците, за които е известно, че са засегнати, сдруженията на производителите от Съюза, както и турските органи.

| (7) | На заинтересованите страни бе предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване. |
| --- | --- |

(7)

На заинтересованите страни бе предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване.

| (8) | Две заинтересовани страни представиха изявление в защита на необходимостта мерките да останат в сила. Една от страните — Асоциацията на датските производители на аквакултури (Danish Aquaculture Association, представляваща заявителя при първоначалното разследване), застъпи становището, че не са изпълнени условията на член 19 от основния регламент. Тя заяви, че включената в искането информация е непълна и дава неточна представа за субсидирането на производителите на пъстърва в Турция, както и че не може да се счита, че промените, въведени от Турция, са с „дълготраен характер“. Друга от страните — Асоциацията на испанските производители на аквакултури, също изрази мнение, че изравнителните мерки трябва да останат в сила, като заяви, че цените на турския внос са по-ниски от цените на производителите на пъстърва от Съюза. |
| --- | --- |

(8)

Две заинтересовани страни представиха изявление в защита на необходимостта мерките да останат в сила. Една от страните — Асоциацията на датските производители на аквакултури (Danish Aquaculture Association, представляваща заявителя при първоначалното разследване), застъпи становището, че не са изпълнени условията на член 19 от основния регламент. Тя заяви, че включената в искането информация е непълна и дава неточна представа за субсидирането на производителите на пъстърва в Турция, както и че не може да се счита, че промените, въведени от Турция, са с „дълготраен характер“. Друга от страните — Асоциацията на испанските производители на аквакултури, също изрази мнение, че изравнителните мерки трябва да останат в сила, като заяви, че цените на турския внос са по-ниски от цените на производителите на пъстърва от Съюза.

1.6.   Изготвяне на извадка от производители износители в Турция

Изготвяне на извадка от производители износители в Турция

| (9) | Предвид големия брой производители износители в известието за започване Комисията заяви, че вероятно ще изготви извадка от производители износители в съответствие с член 27 от основния регламент. |
| --- | --- |

(9)

Предвид големия брой производители износители в известието за започване Комисията заяви, че вероятно ще изготви извадка от производители износители в съответствие с член 27 от основния регламент.

| (10) | За да може да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и — ако случаят е такъв — да направи подбор на такава извадка, Комисията поиска от всички известни производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други производители износители, които е възможно да проявят интерес да участват в разследването. Информацията, посочена в известието за започване, беше изпратена на повече от седемдесет дружества в Турция. |
| --- | --- |

(10)

За да може да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и — ако случаят е такъв — да направи подбор на такава извадка, Комисията поиска от всички известни производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други производители износители, които е възможно да проявят интерес да участват в разследването. Информацията, посочена в известието за започване, беше изпратена на повече от седемдесет дружества в Турция.

| (11) | Двадесет и седем производители износители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра временна извадка от петима производители износители/групи от производители — трима производители износители/групи от производители, които имат най-голям обем на износа за Съюза, както и двама по-малки производители износители/групи от производители. Комисията счита, че предложената извадка е представителна. |
| --- | --- |

(11)

Двадесет и седем производители износители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра временна извадка от петима производители износители/групи от производители — трима производители износители/групи от производители, които имат най-голям обем на износа за Съюза, както и двама по-малки производители износители/групи от производители. Комисията счита, че предложената извадка е представителна.

| (12) | Тя прикани заинтересованите страни да изразят становището си по временната извадка. Две групи от производители износители — KLC Group и Sagun Group, поискаха да бъдат включени в извадката. Като се има предвид големият обем на износа на KLC Group, Комисията реши да я включи в извадката, за да проучи надлежно въздействието на променената схема върху сектора. Предвид ограниченото време за разследването обаче Комисията взе решение да отхвърли искането за включване на Group Sagun в извадката (4). |
| --- | --- |

(12)

Тя прикани заинтересованите страни да изразят становището си по временната извадка. Две групи от производители износители — KLC Group и Sagun Group, поискаха да бъдат включени в извадката. Като се има предвид големият обем на износа на KLC Group, Комисията реши да я включи в извадката, за да проучи надлежно въздействието на променената схема върху сектора. Предвид ограниченото време за разследването обаче Комисията взе решение да отхвърли искането за включване на Group Sagun в извадката (4).

4

| (13) | Предвид горепосоченото в окончателната извадка бяха включени следните производители износители/групи от производители износители и свързаните с тях дружества:






  — | ADA SU Group, |
| --- | --- | --- |

(13)

Предвид горепосоченото в окончателната извадка бяха включени следните производители износители/групи от производители износители и свързаните с тях дружества:

—

ADA SU Group,

| — | ALIMA Group, |
| --- | --- |

—

ALIMA Group,

| — | GMS Group, |
| --- | --- |

—

GMS Group,

| — | KLC Group, |
| --- | --- |

—

KLC Group,

| — | Mittos Su Ürünleri, |
| --- | --- |

—

Mittos Su Ürünleri,

| — | Özpekler Group. |
| --- | --- |

—

Özpekler Group.

| (14) | Окончателната извадка представлява около 71 % от обема на вноса на продукта, предмет на прегледа, изнасян за Съюза през разследвания период в рамките на прегледа. Комисията счете, че извадката е представителна и ще ѝ позволи да анализира какви последици са имали направените от Турция промени върху всички дружества в сектора. |
| --- | --- |

(14)

Окончателната извадка представлява около 71 % от обема на вноса на продукта, предмет на прегледа, изнасян за Съюза през разследвания период в рамките на прегледа. Комисията счете, че извадката е представителна и ще ѝ позволи да анализира какви последици са имали направените от Турция промени върху всички дружества в сектора.

1.7.   Въпросници и контролни посещения

Въпросници и контролни посещения

| (15) | Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима, за да оцени въздействието от извършената от Турция промяна в прилагането на схемата за преки субсидии. |
| --- | --- |

(15)

Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима, за да оцени въздействието от извършената от Турция промяна в прилагането на схемата за преки субсидии.

| (16) | Тя изпрати въпросници на шестимата включени в извадката производители износители/групи от производители, както и на Турция. Бяха получени пълни отговори на въпросниците от всички посочени страни. |
| --- | --- |

(16)

Тя изпрати въпросници на шестимата включени в извадката производители износители/групи от производители, както и на Турция. Бяха получени пълни отговори на въпросниците от всички посочени страни.

| (17) | Комисията извърши контролни посещения в помещенията на една от включените в извадката групи производители износители — Alima Group. Комисията извърши също така контролно посещение в помещенията на турските органи. Предвид изложените в глава 4.3.4 заключения Комисията реши да не посети останалите дружества, включени в извадката. |
| --- | --- |

(17)

Комисията извърши контролни посещения в помещенията на една от включените в извадката групи производители износители — Alima Group. Комисията извърши също така контролно посещение в помещенията на турските органи. Предвид изложените в глава 4.3.4 заключения Комисията реши да не посети останалите дружества, включени в извадката.

1.8.   Разгласяване

Разгласяване

| (18) | На 21 февруари 2018 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения във връзка с разследването и ги прикани до 18 март 2018 г. да представят коментари в писмен вид и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. |
| --- | --- |

(18)

На 21 февруари 2018 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения във връзка с разследването и ги прикани до 18 март 2018 г. да представят коментари в писмен вид и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.

| (19) | Турция, заявителят, четиримата включени в извадката производители износители и Асоциацията на датските производители на аквакултури предоставиха своите коментари след разгласяването. На 23 март 2018 г. се проведе изслушване между Комисията, Турция и заявителя. На 16 април 2018 г. се проведе изслушване между Комисията и Асоциацията на датските производители на аквакултури. |
| --- | --- |

(19)

Турция, заявителят, четиримата включени в извадката производители износители и Асоциацията на датските производители на аквакултури предоставиха своите коментари след разгласяването. На 23 март 2018 г. се проведе изслушване между Комисията, Турция и заявителя. На 16 април 2018 г. се проведе изслушване между Комисията и Асоциацията на датските производители на аквакултури.

2.   ПРОДУКТ, ПРЕДМЕТ НА ПРЕГЛЕДА, И СХОДЕН ПРОДУКТ

ПРОДУКТ, ПРЕДМЕТ НА ПРЕГЛЕДА, И СХОДЕН ПРОДУКТ

| (20) | Продуктът, предмет на настоящия преглед, е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):






  — | жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или |
| --- | --- | --- |

(20)

Продуктът, предмет на настоящия преглед, е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):

Oncorhynchus mykiss

—

жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или

| — | прясна, охладена, замразена и/или пушена: |
| --- | --- |

—

прясна, охладена, замразена и/или пушена:

| — | под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или |
| --- | --- |

—

под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или

| — | без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или |
| --- | --- |

—

без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или

| — | под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g, |
| --- | --- |

—

под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,

с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) („продукта, предмет на прегледа“).

| (21) | При първоначалното разследване Комисията стигна до заключението, че продуктите, произвеждани в Съюза, и тези, произвеждани в Турция, са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент. |
| --- | --- |

(21)

При първоначалното разследване Комисията стигна до заключението, че продуктите, произвеждани в Съюза, и тези, произвеждани в Турция, са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.

3.   СУБСИДИИ, ИЗРАВНЕНИ ПРИ ПЪРВОНАЧАЛНОТО РАЗСЛЕДВАНЕ

СУБСИДИИ, ИЗРАВНЕНИ ПРИ ПЪРВОНАЧАЛНОТО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (22) | При първоначалното разследване Комисията проучи редица мерки, от които турските производители износители на пъстърва са се възползвали или е възможно да са се възползвали през първоначално разследвания период (2013 г.) (вж. съображение 37 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1195/2014 на Комисията (5) за налагане на временно изравнително мито). |
| --- | --- |

(22)

При първоначалното разследване Комисията проучи редица мерки, от които турските производители износители на пъстърва са се възползвали или е възможно да са се възползвали през първоначално разследвания период (2013 г.) (вж. съображение 37 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1195/2014 на Комисията (5) за налагане на временно изравнително мито).

5

| (23) | През първоначално разследвания период турските производители на пъстърва са се възползвали най-вече от преки субсидии, отпускани им за килограм риба и вариращи между 7 % и 9,6 %. Освен това две от дружествата, включени в извадката при първоначалното разследване, са се възползвали от субсидирани заеми. Комисията констатира субсидиране под формата на субсидирани заеми в размер на 0,1 % за едно от дружествата (Kilic) и 0,3 % за второ дружество (Özpekler). |
| --- | --- |

(23)

През първоначално разследвания период турските производители на пъстърва са се възползвали най-вече от преки субсидии, отпускани им за килограм риба и вариращи между 7 % и 9,6 %. Освен това две от дружествата, включени в извадката при първоначалното разследване, са се възползвали от субсидирани заеми. Комисията констатира субсидиране под формата на субсидирани заеми в размер на 0,1 % за едно от дружествата (Kilic) и 0,3 % за второ дружество (Özpekler).

| (24) | Тя установи, че не е имало ползи от останалите разследвани мерки за предоставяне на субсидии през първоначално разследвания период или ползите са били незначителни. Това означава, че мерките, наложени на производителите на пъстърва, са били предназначени основно за изравняване на преките субсидии. |
| --- | --- |

(24)

Тя установи, че не е имало ползи от останалите разследвани мерки за предоставяне на субсидии през първоначално разследвания период или ползите са били незначителни. Това означава, че мерките, наложени на производителите на пъстърва, са били предназначени основно за изравняване на преките субсидии.

| (25) | През първоначално разследвания период (2013 г.) преките субсидии за производителите на пъстърва са предоставяни въз основа на Постановление No 2013/4463 от 7 март 2013 г. относно селскостопанските субсидии през 2013 г. („постановлението от 2013 г.“), То се прилага по отношение на пъстървата, произведена през 2013 г. |
| --- | --- |

(25)

През първоначално разследвания период (2013 г.) преките субсидии за производителите на пъстърва са предоставяни въз основа на Постановление No 2013/4463 от 7 март 2013 г. относно селскостопанските субсидии през 2013 г. („постановлението от 2013 г.“), То се прилага по отношение на пъстървата, произведена през 2013 г.

| (26) | Съгласно постановлението от 2013 г. субсидии са отпускани на всички производители на пъстърва, притежаващи валиден лиценз за добив за обекти за развъждане на риба. Лицензът може да се отнася за производство в море, язовир или в стопанство във вътрешността. Един производител на пъстърва може да има няколко лиценза за добив за обекти за развъждане на риба, намиращи се в един и същ язовир или в една и съща морска зона. Съгласно постановлението от 2013 г. производствата, разполагащи с някой от тези лицензи, са имали възможност да получат субсидии до следния максимален размер: за всеки лиценз за добив, с който разполагат, производителите на пъстърва са получавали 0,65 турски лири (TL) за килограм пъстърва за производство до 250 тона годишно; за производството от 251 до 500 тона производителите на пъстърва са получавали половината от тази сума (0,325 TL/kg); а за количества над 500 тона не са получавали субсидии. |
| --- | --- |

(26)

Съгласно постановлението от 2013 г. субсидии са отпускани на всички производители на пъстърва, притежаващи валиден лиценз за добив за обекти за развъждане на риба. Лицензът може да се отнася за производство в море, язовир или в стопанство във вътрешността. Един производител на пъстърва може да има няколко лиценза за добив за обекти за развъждане на риба, намиращи се в един и същ язовир или в една и съща морска зона. Съгласно постановлението от 2013 г. производствата, разполагащи с някой от тези лицензи, са имали възможност да получат субсидии до следния максимален размер: за всеки лиценз за добив, с който разполагат, производителите на пъстърва са получавали 0,65 турски лири (TL) за килограм пъстърва за производство до 250 тона годишно; за производството от 251 до 500 тона производителите на пъстърва са получавали половината от тази сума (0,325 TL/kg); а за количества над 500 тона не са получавали субсидии.

4.   РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО

РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО

4.1.   Обща информация

Обща информация

| (27) | Субсидиите за производство на пъстърва са уредени в постановление, приемано ежегодно от турското правителство. В него са предвидени основните условия и размерът на субсидиите за производство на аквакултури в Турция. Процедурите и принципите за прилагане на постановлението се определят всяка година в допълнителни комюникетата на Министерството на храните, земеделието и животновъдството. |
| --- | --- |

(27)

Субсидиите за производство на пъстърва са уредени в постановление, приемано ежегодно от турското правителство. В него са предвидени основните условия и размерът на субсидиите за производство на аквакултури в Турция. Процедурите и принципите за прилагане на постановлението се определят всяка година в допълнителни комюникетата на Министерството на храните, земеделието и животновъдството.

| (28) | Тъй като разследваният период в рамките на прегледа включва втората половина на 2016 г. и първата половина на 2017 г., Комисията първо разгледа сумите и условията за субсидиите, предоставени или предвидени за производителите на пъстърва през 2016 и 2017 г. (вж. глава 4.2). |
| --- | --- |

(28)

Тъй като разследваният период в рамките на прегледа включва втората половина на 2016 г. и първата половина на 2017 г., Комисията първо разгледа сумите и условията за субсидиите, предоставени или предвидени за производителите на пъстърва през 2016 и 2017 г. (вж. глава 4.2).

| (29) | След това Комисията анализира цялостното развитие на размера на субсидиите, предоставени от Турция от етапа на първоначалното разследване досега (вж. глава 4.3). Накрая оцени дали е налице съществена промяна в нивото на субсидиране и дали може да се счита, че промяната е с дълготраен характер (вж. глава 4.4). |
| --- | --- |

(29)

След това Комисията анализира цялостното развитие на размера на субсидиите, предоставени от Турция от етапа на първоначалното разследване досега (вж. глава 4.3). Накрая оцени дали е налице съществена промяна в нивото на субсидиране и дали може да се счита, че промяната е с дълготраен характер (вж. глава 4.4).

4.2.   Субсидии, предоставени за производството на пъстърва през 2016 и 2017 г.

Субсидии, предоставени за производството на пъстърва през 2016 и 2017 г.

4.2.1.   Субсидии за производството на пъстърва през 2016 г.

Субсидии за производството на пъстърва през 2016 г.

| (30) | През 2016 г. субсидиите за производителите на пъстърва са предоставяни въз основа на Постановление No 2016/8791 (6) относно подпомагането на селското стопанство през 2016 г. („постановлението от 2016 г.“). В Комюнике No 2016/33 (7) относно подпомагането на аквакултурата пък подробно са посочени условията за отпускане на субсидии. |
| --- | --- |

(30)

През 2016 г. субсидиите за производителите на пъстърва са предоставяни въз основа на Постановление No 2016/8791 (6) относно подпомагането на селското стопанство през 2016 г. („постановлението от 2016 г.“). В Комюнике No 2016/33 (7) относно подпомагането на аквакултурата пък подробно са посочени условията за отпускане на субсидии.

6

7

| (31) | Въпреки че размерът на субсидирането остава същият, както през 2013 г., с въведения нов член 4.16 от обхвата на субсидията се изключват стопанства, които разполагат с лиценз и „се намират в една и съща потенциална зона, определена от министерството, в един и същ язовир или в регионален язовир, намиращ се в същата зона“. |
| --- | --- |

(31)

Въпреки че размерът на субсидирането остава същият, както през 2013 г., с въведения нов член 4.16 от обхвата на субсидията се изключват стопанства, които разполагат с лиценз и „се намират в една и съща потенциална зона, определена от министерството, в един и същ язовир или в регионален язовир, намиращ се в същата зона“.

| (32) | Съгласно този член и за разлика от ситуацията през първоначално разследвания период, ако даден производител на пъстърва разполага с повече от един лиценз за добив (или „обект за развъждане на риба“) в една и съща потенциална морска зона, определена от министерството, в един и същ язовир или в едни и същи язовири, разположени в един и същ регион, които принадлежат на едно и също лице или на едно и също предприятие/дружество, тези лицензи (или обекти за развъждане на риба) се считат за един-единствен лиценз или обект, принадлежащ на съответното дружество, и преките субсидии трябва да се предоставят в съответствие с това тълкуване. Заявителят твърди, че поради предвиденото в посочения член обемът на производството, отговарящо на изискванията за субсидиране, е намалял, което е довело до значително намаляване на субсидиите, получени от производителите на пъстърва. Комисията обаче констатира, че във връзка с това условие са били налице две ограничения. |
| --- | --- |

(32)

Съгласно този член и за разлика от ситуацията през първоначално разследвания период, ако даден производител на пъстърва разполага с повече от един лиценз за добив (или „обект за развъждане на риба“) в една и съща потенциална морска зона, определена от министерството, в един и същ язовир или в едни и същи язовири, разположени в един и същ регион, които принадлежат на едно и също лице или на едно и също предприятие/дружество, тези лицензи (или обекти за развъждане на риба) се считат за един-единствен лиценз или обект, принадлежащ на съответното дружество, и преките субсидии трябва да се предоставят в съответствие с това тълкуване. Заявителят твърди, че поради предвиденото в посочения член обемът на производството, отговарящо на изискванията за субсидиране, е намалял, което е довело до значително намаляване на субсидиите, получени от производителите на пъстърва. Комисията обаче констатира, че във връзка с това условие са били налице две ограничения.

| (33) | На първо място, разследването показа, че според предоставената от Турция информация ограничението, предвидено в член 4.16 от постановлението от 2016 г., се е отнасяло само за производството на пъстърва в язовири или в морето, а не във водоеми във вътрешността, които отново според предоставената от Турция информация представляват около 20 % от цялото производството на пъстърва (8). След разгласяването Турция потвърди също така, че 65 % от общия брой производствени обекти (стопанства) са разположени във вътрешността и едва 35 % са разположени в язовири или в морето. |
| --- | --- |

(33)

На първо място, разследването показа, че според предоставената от Турция информация ограничението, предвидено в член 4.16 от постановлението от 2016 г., се е отнасяло само за производството на пъстърва в язовири или в морето, а не във водоеми във вътрешността, които отново според предоставената от Турция информация представляват около 20 % от цялото производството на пъстърва (8). След разгласяването Турция потвърди също така, че 65 % от общия брой производствени обекти (стопанства) са разположени във вътрешността и едва 35 % са разположени в язовири или в морето.

8

| (34) | Това означава, че ограничението, предвидено в член 4.16 от постановлението от 2016 г., не е имало никакво въздействие върху 20 % от производството на пъстърва, нито върху 65 % от производствените обекти или стопанства. Такъв е например случаят с едно от включените в извадката дружества — Mittos, което е разполагало със стопанство, разположена във вътрешността на страната. Също така, друга група от дружества, включени в извадката — Özpekler group, са имали стопанства, намиращи се в различни язовири. Следователно според информацията, предоставена от тези дружества/групи от дружества (и потвърдена от турското правителство), и двете групи са отговаряли на критериите за получаване на субсидии за същия брой лицензи за производство (шест в единия случай и три — в другия) през 2015 г. (преди законодателната промяна) и през 2016 г. (когато новото законодателство вече е било в сила). Това означава, че законодателната промяна не е оказала значително въздействие върху тези дружества. |
| --- | --- |

(34)

Това означава, че ограничението, предвидено в член 4.16 от постановлението от 2016 г., не е имало никакво въздействие върху 20 % от производството на пъстърва, нито върху 65 % от производствените обекти или стопанства. Такъв е например случаят с едно от включените в извадката дружества — Mittos, което е разполагало със стопанство, разположена във вътрешността на страната. Също така, друга група от дружества, включени в извадката — Özpekler group, са имали стопанства, намиращи се в различни язовири. Следователно според информацията, предоставена от тези дружества/групи от дружества (и потвърдена от турското правителство), и двете групи са отговаряли на критериите за получаване на субсидии за същия брой лицензи за производство (шест в единия случай и три — в другия) през 2015 г. (преди законодателната промяна) и през 2016 г. (когато новото законодателство вече е било в сила). Това означава, че законодателната промяна не е оказала значително въздействие върху тези дружества.

| (35) | На второ място, ограничението е прилагано за всеки правен субект, което означава, че в група, съставена от свързани дружества, всяко от тях е можело да кандидатства за субсидии до максималния размер, посочен в постановлението. Това означава, че ако група от дружества е съставена от различни правни субекти, чиито производствени стопанства (лицензи) са в една и съща зона, всяко дружество от групата е можело отделно да се възползва от субсидии дори ако стопанствата му са в същата зона като тези на свързаното с него дружество. Турция потвърди, че такъв е случаят с една от включените в извадката групи — Alima Group. И двете свързани дружества в тази група са отговаряли на изискванията за субсидиране, въпреки че стопанствата им са разположени в една и съща зона. |
| --- | --- |

(35)

На второ място, ограничението е прилагано за всеки правен субект, което означава, че в група, съставена от свързани дружества, всяко от тях е можело да кандидатства за субсидии до максималния размер, посочен в постановлението. Това означава, че ако група от дружества е съставена от различни правни субекти, чиито производствени стопанства (лицензи) са в една и съща зона, всяко дружество от групата е можело отделно да се възползва от субсидии дори ако стопанствата му са в същата зона като тези на свързаното с него дружество. Турция потвърди, че такъв е случаят с една от включените в извадката групи — Alima Group. И двете свързани дружества в тази група са отговаряли на изискванията за субсидиране, въпреки че стопанствата им са разположени в една и съща зона.

| (36) | Поради тези особености ограничението не е довело до значително намаляване на броя на получателите на субсидии. Според предоставената от Турция информация броят на стопанствата с лицензи, отговарящи на изискванията за преки субсидии, е намалял от 947 през 2015 г. на 837 през 2016 г. и 817 през 2017 г. Както е обяснено в съображение 34, макар че в периода 2015—2016 г. за някои дружества броят на лицензите, отговарящи на изискванията, е намалял, за други (например Özpekler Group или Mittos) той е останал същият и след промяната в условията. |
| --- | --- |

(36)

Поради тези особености ограничението не е довело до значително намаляване на броя на получателите на субсидии. Според предоставената от Турция информация броят на стопанствата с лицензи, отговарящи на изискванията за преки субсидии, е намалял от 947 през 2015 г. на 837 през 2016 г. и 817 през 2017 г. Както е обяснено в съображение 34, макар че в периода 2015—2016 г. за някои дружества броят на лицензите, отговарящи на изискванията, е намалял, за други (например Özpekler Group или Mittos) той е останал същият и след промяната в условията.

| (37) | Освен законодателната промяна, въведена с член 4.16 от постановлението от 2016 г., със същото постановление Турция е въвела, считано от 1 януари 2016 г., и нова пряка субсидия за производства при затворена система (9). В член 4.16 от постановлението се посочва, че целта е „да се извлекат максимални ползи от водните ресурси в държавата, за да се осигури отглеждането на аквакултури и различни видове риби на места, където водните ресурси са ограничени“. |
| --- | --- |

(37)

Освен законодателната промяна, въведена с член 4.16 от постановлението от 2016 г., със същото постановление Турция е въвела, считано от 1 януари 2016 г., и нова пряка субсидия за производства при затворена система (9). В член 4.16 от постановлението се посочва, че целта е „да се извлекат максимални ползи от водните ресурси в държавата, за да се осигури отглеждането на аквакултури и различни видове риби на места, където водните ресурси са ограничени“.

9

| (38) | Субсидията за затворена система на производство може да бъде предоставена и на производители на други видове риба, посочени в постановлението, като например ципура и лаврак. Субсидията е определена на 0,5 TL за килограм риба, произведен в рамките на такава система, независимо от видовете риба. |
| --- | --- |

(38)

Субсидията за затворена система на производство може да бъде предоставена и на производители на други видове риба, посочени в постановлението, като например ципура и лаврак. Субсидията е определена на 0,5 TL за килограм риба, произведен в рамките на такава система, независимо от видовете риба.

4.2.2.   Отпускане на субсидии за производството на пъстърва през 2017 г.

Отпускане на субсидии за производството на пъстърва през 2017 г.

| (39) | В съответствие с практиката всяка година да бъдат приемани ново постановление и ново комюнике, уреждащи субсидиите за производителите на пъстърва, през 2017 г. постановлението от 2016 г. е заменено с Постановление No 2017/10465 (10) относно подпомагането на селското стопанство през 2017 г. („постановлението от 2017 г.“). В Комюнике No 2017/38 (11) относно подпомагането на аквакултурата пък подробно са посочени условията за отпускане на субсидии. |
| --- | --- |

(39)

В съответствие с практиката всяка година да бъдат приемани ново постановление и ново комюнике, уреждащи субсидиите за производителите на пъстърва, през 2017 г. постановлението от 2016 г. е заменено с Постановление No 2017/10465 (10) относно подпомагането на селското стопанство през 2017 г. („постановлението от 2017 г.“). В Комюнике No 2017/38 (11) относно подпомагането на аквакултурата пък подробно са посочени условията за отпускане на субсидии.

10

11

| (40) | С постановлението от 2017 г. се запазват разпоредбите на член 4.16 относно броя на лицензите, отговарящи на изискванията. Паралелно с това се увеличава размерът на преките субсидии за производството на пъстърва. Новият размер на субсидиите е, както следва:






  — | за добив до 250 тона субсидията е определена на 0,75 TL/kg (в сравнение с 0,65 TL/kg през 2016 г.), |
| --- | --- | --- |

(40)

С постановлението от 2017 г. се запазват разпоредбите на член 4.16 относно броя на лицензите, отговарящи на изискванията. Паралелно с това се увеличава размерът на преките субсидии за производството на пъстърва. Новият размер на субсидиите е, както следва:

—

за добив до 250 тона субсидията е определена на 0,75 TL/kg (в сравнение с 0,65 TL/kg през 2016 г.),

| — | за добив между 250 и 500 тона субсидията е определена на 0,375 TL/kg (в сравнение с 0,325 TL/kg през 2016 г.), |
| --- | --- |

—

за добив между 250 и 500 тона субсидията е определена на 0,375 TL/kg (в сравнение с 0,325 TL/kg през 2016 г.),

| — | за производство над 500 тона не се предоставят субсидии. |
| --- | --- |

—

за производство над 500 тона не се предоставят субсидии.

| (41) | С постановлението от 2017 г. са въведени също така нови субсидии. Според информацията, предоставена от Турция, тези нови субсидии отчасти заменят и допълват преките субсидии, изравнени при първоначалното разследване, и са предназначени за подпомагане на консумацията на риба в Турция, спазване на екологичните стандарти, борба срещу болести, както и за подобряване на качеството на храните, диверсификацията и проследимостта. Предвидени са нови субсидии за:






  — | пъстърва с тегло над 1 kg, |
| --- | --- | --- |

(41)

С постановлението от 2017 г. са въведени също така нови субсидии. Според информацията, предоставена от Турция, тези нови субсидии отчасти заменят и допълват преките субсидии, изравнени при първоначалното разследване, и са предназначени за подпомагане на консумацията на риба в Турция, спазване на екологичните стандарти, борба срещу болести, както и за подобряване на качеството на храните, диверсификацията и проследимостта. Предвидени са нови субсидии за:

—

пъстърва с тегло над 1 kg,

| — | етикетиране на риба, |
| --- | --- |

—

етикетиране на риба,

| — | добри селскостопански практики. |
| --- | --- |

—

добри селскостопански практики.

| (42) | Целта на субсидиите за производство на пъстърва с тегло, надвишаващо 1 kg, е да се насърчава диверсификацията на продуктите. Размерът на субсидията е определен на 0,25 TL/kg за производство до 250 тона и половината от тази сума (0,125 TL/kg) за производство между 250 и 500 тона. Ограниченията при критериите за допустимост, предвидени в член 4.16 и разяснени в съображения 32—35, се прилагат и за този вид субсидия. |
| --- | --- |

(42)

Целта на субсидиите за производство на пъстърва с тегло, надвишаващо 1 kg, е да се насърчава диверсификацията на продуктите. Размерът на субсидията е определен на 0,25 TL/kg за производство до 250 тона и половината от тази сума (0,125 TL/kg) за производство между 250 и 500 тона. Ограниченията при критериите за допустимост, предвидени в член 4.16 и разяснени в съображения 32—35, се прилагат и за този вид субсидия.

| (43) | След разгласяването Турция и заявителят подчертаха, че субсидията за пъстърва с тегло над 1 kg има отношение към разглеждания продукт, само ако теглото на рибата е между 1 и 1,2 kg. Те заявиха, че пъстървата с тегло над 1,2 kg не попада в обхвата на определението на разглеждания продукт. Освен това според Турция Министерството на земеделието ще ограничи субсидията за пъстърва с тегло над 1,25 kg в предстоящото си комюнике за определяне на условията на схемите за субсидиране на производството за 2018 г. Поради това субсидията за пъстърва с тегло над 1 kg не следва да се взема предвид при оценката на развитието на размера на субсидиите за производителите на пъстърва през 2017 и 2018 г. |
| --- | --- |

(43)

След разгласяването Турция и заявителят подчертаха, че субсидията за пъстърва с тегло над 1 kg има отношение към разглеждания продукт, само ако теглото на рибата е между 1 и 1,2 kg. Те заявиха, че пъстървата с тегло над 1,2 kg не попада в обхвата на определението на разглеждания продукт. Освен това според Турция Министерството на земеделието ще ограничи субсидията за пъстърва с тегло над 1,25 kg в предстоящото си комюнике за определяне на условията на схемите за субсидиране на производството за 2018 г. Поради това субсидията за пъстърва с тегло над 1 kg не следва да се взема предвид при оценката на развитието на размера на субсидиите за производителите на пъстърва през 2017 и 2018 г.

| (44) | Комисията изрази съгласие, че пъстървата, продавана под формата на цели риби с тегло 1,2 kg или повече, не съответства на разглеждания продукт. Поради това субсидиите за производството на такъв вид риба, които ще се предлагат единствено на друг пазар, не подлежат на изравнителни мерки по силата на настоящите мерки. |
| --- | --- |

(44)

Комисията изрази съгласие, че пъстървата, продавана под формата на цели риби с тегло 1,2 kg или повече, не съответства на разглеждания продукт. Поради това субсидиите за производството на такъв вид риба, които ще се предлагат единствено на друг пазар, не подлежат на изравнителни мерки по силата на настоящите мерки.

| (45) | Въпреки това производителите на пъстърва с тегло между 1 kg и 1,2 kg са се възползвали от схемата през 2017 г. и тя попада в обхвата на продукта. Освен това по силата на член 4, буква е) от Комюнике No 2017/38 се предоставя субсидия на рибовъдите „при извършен улов“. Дори ако Турция е възнамерявала да ограничи субсидията за пъстърва с тегло над 1,25 kg през 2018 г., в постановлението не е предвиден правен критерий, изключващ субсидиите за пъстърва, продавана в друга форма. Според получената информация, в сектора е обичайна практика някои от уловените едри пъстърви да бъдат преработвани и продавани като разглеждания продукт, например под формата на филета. Това означава, че производители на разглеждания продукт са се възползвали от съответните суми по схемите за субсидиране. Освен това в своя анализ Комисията може само да се основава само на съответните финализирани законодателни и административни актове, които са влезли изцяло в действие в държавата износител. Тъй като комюникето за определяне на условията за 2018 г. все още не е прието, предвидените в него условия, както бяха разяснени от Турция, не могат да бъдат взети предвид на този етап. Поради това Комисията отказа да изключи тази схема от цялостния си анализ и предпочете да прецизира констатациите си по отношение на икономическото въздействие на схемата (вж. съображение 67). |
| --- | --- |

(45)

Въпреки това производителите на пъстърва с тегло между 1 kg и 1,2 kg са се възползвали от схемата през 2017 г. и тя попада в обхвата на продукта. Освен това по силата на член 4, буква е) от Комюнике No 2017/38 се предоставя субсидия на рибовъдите „при извършен улов“. Дори ако Турция е възнамерявала да ограничи субсидията за пъстърва с тегло над 1,25 kg през 2018 г., в постановлението не е предвиден правен критерий, изключващ субсидиите за пъстърва, продавана в друга форма. Според получената информация, в сектора е обичайна практика някои от уловените едри пъстърви да бъдат преработвани и продавани като разглеждания продукт, например под формата на филета. Това означава, че производители на разглеждания продукт са се възползвали от съответните суми по схемите за субсидиране. Освен това в своя анализ Комисията може само да се основава само на съответните финализирани законодателни и административни актове, които са влезли изцяло в действие в държавата износител. Тъй като комюникето за определяне на условията за 2018 г. все още не е прието, предвидените в него условия, както бяха разяснени от Турция, не могат да бъдат взети предвид на този етап. Поради това Комисията отказа да изключи тази схема от цялостния си анализ и предпочете да прецизира констатациите си по отношение на икономическото въздействие на схемата (вж. съображение 67).

| (46) | Субсидиите за етикетиране на риба имат за цел подобряване на проследимостта и качеството на рибата. Размерът на субсидията е 0,02 TL/бр. за производство до 250 тона и половината от тази сума (0,01 TL) за производство между 250 и 500 тона. Ограничението се прилага за всеки отделен лиценз за добив. Ограниченията при критериите за допустимост, предвидени в член 4.16 и разяснени в съображения 32—35, се прилагат и за този вид субсидия. Субсидията за етикетиране на риба може да бъде предоставена и на производители на други видове риба, посочени в постановлението, като например ципура и лаврак. След разгласяването заинтересованите страни не оспориха тази констатация. |
| --- | --- |

(46)

Субсидиите за етикетиране на риба имат за цел подобряване на проследимостта и качеството на рибата. Размерът на субсидията е 0,02 TL/бр. за производство до 250 тона и половината от тази сума (0,01 TL) за производство между 250 и 500 тона. Ограничението се прилага за всеки отделен лиценз за добив. Ограниченията при критериите за допустимост, предвидени в член 4.16 и разяснени в съображения 32—35, се прилагат и за този вид субсидия. Субсидията за етикетиране на риба може да бъде предоставена и на производители на други видове риба, посочени в постановлението, като например ципура и лаврак. След разгласяването заинтересованите страни не оспориха тази констатация.

| (47) | Субсидиите за добри селскостопански практики са свързани с изпълнението на някои стандарти относно околната среда, безопасността на храните, хуманното отношение към животните и проследимостта на рибата. За да отговаря на изискванията за субсидиране, дружеството трябва да бъде подложено на одит. След приключване на одита се издава сертификат. Институтите, контролиращи изпълнението на стандартите, трябва да са сертифицирани от министерството. За да кандидатстват за субсидии за производството на пъстърва през 2017 г., дружествата е трябвало да подадат заявления до 31 март 2018 г. Размерът на субсидиите е определен на 0,25 TL/kg за производство до 250 тона. Ограничението се прилага за всеки отделен правен субект. След разгласяването заинтересованите страни не оспориха тази констатация. |
| --- | --- |

(47)

Субсидиите за добри селскостопански практики са свързани с изпълнението на някои стандарти относно околната среда, безопасността на храните, хуманното отношение към животните и проследимостта на рибата. За да отговаря на изискванията за субсидиране, дружеството трябва да бъде подложено на одит. След приключване на одита се издава сертификат. Институтите, контролиращи изпълнението на стандартите, трябва да са сертифицирани от министерството. За да кандидатстват за субсидии за производството на пъстърва през 2017 г., дружествата е трябвало да подадат заявления до 31 март 2018 г. Размерът на субсидиите е определен на 0,25 TL/kg за производство до 250 тона. Ограничението се прилага за всеки отделен правен субект. След разгласяването заинтересованите страни не оспориха тази констатация.

4.2.3.   Заключение

Заключение

| (48) | След законодателната промяна, въведена с член 4.16 от постановлението от 2016 г.,обемът на производството на пъстърва, отговарящо на изискванията за преки субсидии, е намалял. Въпреки това въз основа на информацията, предоставена от Турция, както и на наличната информация по досието, беше трудно да се определи действителното въздействие на законодателните промени от 2016 г. по отношение на обема и стойността на производството, отговарящо на изискванията за субсидиране, в сравнение със системата, прилагана преди влизането в сила на посоченото постановление, като въздействието зависи и от обема на производството в рамките на всеки от лицензите. |
| --- | --- |

(48)

След законодателната промяна, въведена с член 4.16 от постановлението от 2016 г.,обемът на производството на пъстърва, отговарящо на изискванията за преки субсидии, е намалял. Въпреки това въз основа на информацията, предоставена от Турция, както и на наличната информация по досието, беше трудно да се определи действителното въздействие на законодателните промени от 2016 г. по отношение на обема и стойността на производството, отговарящо на изискванията за субсидиране, в сравнение със системата, прилагана преди влизането в сила на посоченото постановление, като въздействието зависи и от обема на производството в рамките на всеки от лицензите.

| (49) | Въздействието също така се различава за отделните дружества в зависимост от конкретната ситуация, свързана с производството на всяко дружество. От 2016 г. дружества с повече от един лиценз в един и същ регион или зона при стария режим са можели да получат преки субсидии само за един от лицензите. Други дружества обаче, разполагащи с производство във вътрешността (напр. Mittos) или извършващи дейност в различни зони или региони (напр. Özpekler group), са получили преки субсидии в размер, равняващ се или дори надвишаващ този преди 2016 г., тъй като са разполагали с повече от един лиценз. Освен това, тъй като ограничението съгласно член 4.16 постановлението от 2016 г. се е прилагало за всеки отделен правен субект, въздействието на законодателните промени върху групите от дружества е зависело също така от тяхната структура. Ето защо, макар че групите от дружества като GMS Group и KLC Group са били най-силно засегнати от законодателната промяна, дружества или групи от дружества като Alima, Mittos и Özpekler, както и всички малки дружества, представляващи повече от 65 % от предприятията, изобщо не са били засегнати или въздействието върху тях е било много ограничено. |
| --- | --- |

(49)

Въздействието също така се различава за отделните дружества в зависимост от конкретната ситуация, свързана с производството на всяко дружество. От 2016 г. дружества с повече от един лиценз в един и същ регион или зона при стария режим са можели да получат преки субсидии само за един от лицензите. Други дружества обаче, разполагащи с производство във вътрешността (напр. Mittos) или извършващи дейност в различни зони или региони (напр. Özpekler group), са получили преки субсидии в размер, равняващ се или дори надвишаващ този преди 2016 г., тъй като са разполагали с повече от един лиценз. Освен това, тъй като ограничението съгласно член 4.16 постановлението от 2016 г. се е прилагало за всеки отделен правен субект, въздействието на законодателните промени върху групите от дружества е зависело също така от тяхната структура. Ето защо, макар че групите от дружества като GMS Group и KLC Group са били най-силно засегнати от законодателната промяна, дружества или групи от дружества като Alima, Mittos и Özpekler, както и всички малки дружества, представляващи повече от 65 % от предприятията, изобщо не са били засегнати или въздействието върху тях е било много ограничено.

| (50) | Комисията констатира също, че през 2017 г. действителният размер на преките субсидии за производителите на пъстърва се е увеличил (вж. съображение 40). С постановленията от 2016 и 2017 г. също така са въведени няколко нови субсидии, от които производителите на пъстърва могат да се възползват (вж. глави 4.2.1 и 4.2.2). |
| --- | --- |

(50)

Комисията констатира също, че през 2017 г. действителният размер на преките субсидии за производителите на пъстърва се е увеличил (вж. съображение 40). С постановленията от 2016 и 2017 г. също така са въведени няколко нови субсидии, от които производителите на пъстърва могат да се възползват (вж. глави 4.2.1 и 4.2.2).

| (51) | Поради това, въпреки че е възможно въведените през 2016 г. ограничения да са довели до спад на субсидирането чрез преки субсидии, Турция същевременно е въвела нови субсидии и/или е изменила съществуващи мерки. Поради това е важно да се знае дали увеличеният размер на преките субсидии и нововъведените субсидии са компенсирали ограниченията, въведени с постановлението от 2016 г. Ако случаят е такъв, е възможно общото равнище на субсидиите да е равно на равнището на субсидиране, изчислено при налагането на първоначалното изравнително мито, или дори да го надвишава. Дори ако даден производител се е възползвал в по-малка степен от преките субсидии през 2016 г., тъй като различните му лицензи или обекти за развъждане на риба са разглеждани като един- единствен лиценз или обект, не е задължително промяната да е имала като последица намаляване на общото равнище на субсидиране в сравнение с положението преди законодателната промяна от 2016 г. (вж. съображения 62 — 65). |
| --- | --- |

(51)

Поради това, въпреки че е възможно въведените през 2016 г. ограничения да са довели до спад на субсидирането чрез преки субсидии, Турция същевременно е въвела нови субсидии и/или е изменила съществуващи мерки. Поради това е важно да се знае дали увеличеният размер на преките субсидии и нововъведените субсидии са компенсирали ограниченията, въведени с постановлението от 2016 г. Ако случаят е такъв, е възможно общото равнище на субсидиите да е равно на равнището на субсидиране, изчислено при налагането на първоначалното изравнително мито, или дори да го надвишава. Дори ако даден производител се е възползвал в по-малка степен от преките субсидии през 2016 г., тъй като различните му лицензи или обекти за развъждане на риба са разглеждани като един- единствен лиценз или обект, не е задължително промяната да е имала като последица намаляване на общото равнище на субсидиране в сравнение с положението преди законодателната промяна от 2016 г. (вж. съображения 62 — 65).

| (52) | Затова Комисията счете за необходимо да оцени въздействието на всички мерки за предоставяне на субсидии, от които е възможно производителите на пъстърва в Турция да са се възползвали (или могат да се възползват в бъдеще), както и цялостното равнище на субсидиране в национален мащаб. Поради това тя не разгледа конкретните последици от законодателната промяна през разследвания период за всяко от включените в извадката дружества поотделно, а направи цялостна оценка, като същевременно потвърди заключенията си въз основа на информацията, предоставена от включените в извадката производители износители. |
| --- | --- |

(52)

Затова Комисията счете за необходимо да оцени въздействието на всички мерки за предоставяне на субсидии, от които е възможно производителите на пъстърва в Турция да са се възползвали (или могат да се възползват в бъдеще), както и цялостното равнище на субсидиране в национален мащаб. Поради това тя не разгледа конкретните последици от законодателната промяна през разследвания период за всяко от включените в извадката дружества поотделно, а направи цялостна оценка, като същевременно потвърди заключенията си въз основа на информацията, предоставена от включените в извадката производители износители.

| (53) | След разгласяването заявителят и Турция изтъкнаха, че Комисията е трябвало да преизчисли маржовете на субсидията за включените в извадката дружества поотделно. Комисията не се съгласи с този довод. Заявителят поиска да бъде преразгледано намаляването на равнището на субсидиите за всички производители на пъстърва в Турция след законодателна промяна през 2016 г. Поради липсата на промяна с дълготраен характер в обстоятелствата на национално равнище, Комисията счита за неподходящо изчисляването на индивидуални размери на субсидията. Направените промени не са достатъчни, за да се докаже, че размерът на субсидирането е бил променен съществено и тази промяна е с дълготраен характер. Освен това при проверката на размерът на субсидиите на национално равнище, както и приблизителните размери за 2018 г. това заключение беше потвърдено. |
| --- | --- |

(53)

След разгласяването заявителят и Турция изтъкнаха, че Комисията е трябвало да преизчисли маржовете на субсидията за включените в извадката дружества поотделно. Комисията не се съгласи с този довод. Заявителят поиска да бъде преразгледано намаляването на равнището на субсидиите за всички производители на пъстърва в Турция след законодателна промяна през 2016 г. Поради липсата на промяна с дълготраен характер в обстоятелствата на национално равнище, Комисията счита за неподходящо изчисляването на индивидуални размери на субсидията. Направените промени не са достатъчни, за да се докаже, че размерът на субсидирането е бил променен съществено и тази промяна е с дълготраен характер. Освен това при проверката на размерът на субсидиите на национално равнище, както и приблизителните размери за 2018 г. това заключение беше потвърдено.

4.3.   Развитие на субсидиите, предоставяни за производството на пъстърва на национално равнище

Развитие на субсидиите, предоставяни за производството на пъстърва на национално равнище

4.3.1.   Субсидии, предоставени за производството на пъстърва в периода 2013—2016 г.

Субсидии, предоставени за производството на пъстърва в периода 2013—2016 г.

| (54) | В периода 2013—2016 г. на производителите на пъстърва са предоставени субсидии в следния размер:

  Таблица


  Преки субсидии за производителите на пъстърва | Производствена година |
| --- | --- | --- |
| | 2013 г. (първоначално разследвания период) | 2014 г. | 2015 г. | 2016 г. |
| Размер на субсидията (TL) | 62 992 720 | 53 599 382 | 50 093 952 | 39 762 389 |
| Индекс | 100 | 85 | 80 | 63 |
| Обем на производството (в тонове) | 128 059 | 112 345 | 106 598 | 104 356 |
| Индекс | 100 | 88 | 83 | 81 |
| Източник: информация, предоставена от Турция. |

(54)

В периода 2013—2016 г. на производителите на пъстърва са предоставени субсидии в следния размер:

Таблица

Таблица

Преки субсидии за производителите на пъстърва

Преки субсидии за производителите на пъстърва

Производствена година

2013 г. (първоначално разследвания период)

2014 г.

2015 г.

2016 г.

Размер на субсидията (TL)

62 992 720

53 599 382

50 093 952

39 762 389

Индекс

Индекс

100

100

85

85

80

80

63

63

Обем на производството (в тонове)

128 059

112 345

106 598

104 356

Индекс

Индекс

100

100

88

88

83

83

81

81

Източник: информация, предоставена от Турция.

Източник:

| (55) | Между 2013 и 2016 г. общият размер на субсидиите за производството на пъстърва е намалял с 37 %. |
| --- | --- |

(55)

Между 2013 и 2016 г. общият размер на субсидиите за производството на пъстърва е намалял с 37 %.

| (56) | Най-голямо намаляване на размера на субсидиите (20 %) е отчетено между 2013 и 2015 г., т.е. преди законодателната промяна, въведена с постановлението от 2016 г. По-малкият размер на субсидиите през посочените години съответства на спада в производството на пъстърва, отбелязан през същия период (17 %). |
| --- | --- |

(56)

Най-голямо намаляване на размера на субсидиите (20 %) е отчетено между 2013 и 2015 г., т.е. преди законодателната промяна, въведена с постановлението от 2016 г. По-малкият размер на субсидиите през посочените години съответства на спада в производството на пъстърва, отбелязан през същия период (17 %).

| (57) | Размерът на субсидиите между 2015 и 2016 г. (преди и след промяната) е намалял с 20,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Размерът на субсидиите между 2015 и 2016 г. (преди и след промяната) е намалял с 20,6 %.

4.3.2.   Субсидии, предоставени от Турция през 2016 г.

Субсидии, предоставени от Турция през 2016 г.

| (58) | През 2016 г. общият действителен размер на преките субсидии, предоставени на производителите на пъстърва, е възлизал на 39 762 389 TL. |
| --- | --- |

(58)

През 2016 г. общият действителен размер на преките субсидии, предоставени на производителите на пъстърва, е възлизал на 39 762 389 TL.

4.3.3.   Субсидии, предоставени от Турция през 2017 г.

Субсидии, предоставени от Турция през 2017 г.

| (59) | Към момента на проверката не беше приключило изпълнението на всички мерки за предоставяне на субсидии, от които са можели да се възползват производителите на пъстърва през 2017 г. Поради това Комисията основа своите предварителни констатации върху общия бюджет за 2017 г. за всяка от мерките. |
| --- | --- |

(59)

Към момента на проверката не беше приключило изпълнението на всички мерки за предоставяне на субсидии, от които са можели да се възползват производителите на пъстърва през 2017 г. Поради това Комисията основа своите предварителни констатации върху общия бюджет за 2017 г. за всяка от мерките.

| (60) | Бюджетът, определен за преки субсидии през 2017 г., възлиза на 52 500 000 TL. Според предварителната информация, предоставена от Турция по време на проверката, е трябвало да бъдат изразходвани 90 % от този бюджет (47 250 000 TL). |
| --- | --- |

(60)

Бюджетът, определен за преки субсидии през 2017 г., възлиза на 52 500 000 TL. Според предварителната информация, предоставена от Турция по време на проверката, е трябвало да бъдат изразходвани 90 % от този бюджет (47 250 000 TL).

| (61) | Освен това за въведените през 2017 г. нови мерки за предоставяне на субсидии е бил предвиден следният бюджет:






  — | за затворени системи на производство — 500 000 TL, |
| --- | --- | --- |

(61)

Освен това за въведените през 2017 г. нови мерки за предоставяне на субсидии е бил предвиден следният бюджет:

—

за затворени системи на производство — 500 000 TL,

| — | за етикетиране на риба — 10 000 000 TL, |
| --- | --- |

—

за етикетиране на риба — 10 000 000 TL,

| — | за добри селскостопански практики — 2 000 000 TL, |
| --- | --- |

—

за добри селскостопански практики — 2 000 000 TL,

| — | за производство на пъстърва с тегло над 1 kg — 1 875 000 TL. |
| --- | --- |

—

за производство на пъстърва с тегло над 1 kg — 1 875 000 TL.

| (62) | Бюджетът за затворени системи на производство, етикетиране на риба и добри селскостопански практики включва също субсидии за производството на други видове, като например ципура и лаврак. Според предоставените от Турция статистически данни за общото производство на аквакултури през 2016 г. обемът на производството на пъстърва, отговарящо на изискванията за субсидиране, представлява 41,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Бюджетът за затворени системи на производство, етикетиране на риба и добри селскостопански практики включва също субсидии за производството на други видове, като например ципура и лаврак. Според предоставените от Турция статистически данни за общото производство на аквакултури през 2016 г. обемът на производството на пъстърва, отговарящо на изискванията за субсидиране, представлява 41,2 %.

| (63) | Въз основа на прогнозния бюджет съотношението на разходите от 90 %, както и фактът, че някои от мерките са били в полза на производството на видове, различни от пъстърва, Комисията първо изчисли, че общият размер на субсидиите за производителите на пъстърва през 2017 г. би могъл да надвиши 50 млн. турски лири (TL). Това изчисление е направено въз основа на информацията, предоставена от Турция, според която се очаква да бъдат изразходвани 90 % от бюджета за преки субсидии. Комисията приложи същия процент на изразходване на бюджета, за да оцени и размера на допълнителните субсидии, въведени през 2017 г. (вж. съображение 61). И накрая, за бюджетните редове, включващи други видове риба, отговарящи на изискванията за субсидиране (субсидии за затворени системи на производство, за производство на пъстърва над 1 kg, за етикетиране на риба и за добри селскостопански практики), Комисията приложи коефициент от 41,2 %, представляващ производството на пъстърва като дял от производството на риба, отговарящо на изискванията за субсидиране. |
| --- | --- |

(63)

Въз основа на прогнозния бюджет съотношението на разходите от 90 %, както и фактът, че някои от мерките са били в полза на производството на видове, различни от пъстърва, Комисията първо изчисли, че общият размер на субсидиите за производителите на пъстърва през 2017 г. би могъл да надвиши 50 млн. турски лири (TL). Това изчисление е направено въз основа на информацията, предоставена от Турция, според която се очаква да бъдат изразходвани 90 % от бюджета за преки субсидии. Комисията приложи същия процент на изразходване на бюджета, за да оцени и размера на допълнителните субсидии, въведени през 2017 г. (вж. съображение 61). И накрая, за бюджетните редове, включващи други видове риба, отговарящи на изискванията за субсидиране (субсидии за затворени системи на производство, за производство на пъстърва над 1 kg, за етикетиране на риба и за добри селскостопански практики), Комисията приложи коефициент от 41,2 %, представляващ производството на пъстърва като дял от производството на риба, отговарящо на изискванията за субсидиране.

| (64) | След разгласяването заявителят и Турция изтъкнаха, че през 2017 г. никой от турските производители на пъстърва не се е възползвал от субсидия за затворена система на производство или за етикетиране на риба, най-вече поради високите разходи за първоначални инвестиции и практическата неизпълнимост на двете мерки. Максималният размер на субсидиите за добри селскостопански практики през 2017 г. е можел да възлиза едва на 592 250 TL, като 83 % от планирания бюджет са били действително изразходвани спрямо първоначално прогнозираните от турските органи 90 %. |
| --- | --- |

(64)

След разгласяването заявителят и Турция изтъкнаха, че през 2017 г. никой от турските производители на пъстърва не се е възползвал от субсидия за затворена система на производство или за етикетиране на риба, най-вече поради високите разходи за първоначални инвестиции и практическата неизпълнимост на двете мерки. Максималният размер на субсидиите за добри селскостопански практики през 2017 г. е можел да възлиза едва на 592 250 TL, като 83 % от планирания бюджет са били действително изразходвани спрямо първоначално прогнозираните от турските органи 90 %.

| (65) | Комисията се съгласи да подложи на повторна оценка цялостния размер на субсидиите за производителите на пъстърва въз основа на действителните суми, получени от тях през 2017 г. Въз основа на тези нови суми общият размер на субсидиите за производителите на пъстърва през 2017 г. е бил около 48,5 млн. турски лири. |
| --- | --- |

(65)

Комисията се съгласи да подложи на повторна оценка цялостния размер на субсидиите за производителите на пъстърва въз основа на действителните суми, получени от тях през 2017 г. Въз основа на тези нови суми общият размер на субсидиите за производителите на пъстърва през 2017 г. е бил около 48,5 млн. турски лири.

| (66) | Турция също така заяви, че схемата за субсидиране на производството на пъстърва с тегло над 1 kg не следва да се включва в изчисляването на ползите за производителите на пъстърва. По време на изслушването тя представи изчисления, според които размерът на субсидиите, предоставени за производството на разглеждания продукт през 2017 г., възлиза на около 43 млн. |
| --- | --- |

(66)

Турция също така заяви, че схемата за субсидиране на производството на пъстърва с тегло над 1 kg не следва да се включва в изчисляването на ползите за производителите на пъстърва. По време на изслушването тя представи изчисления, според които размерът на субсидиите, предоставени за производството на разглеждания продукт през 2017 г., възлиза на около 43 млн.

| (67) | Комисията обаче отбеляза, че по тази схема могат да бъдат предоставяни субсидии за производството на три различни вида пъстърва: 1) пъстърва с тегло между 1 и 1,2 kg; 2) пъстърва с тегло над 1,2 kg, която след преработка може да попадне в обхвата на разглеждания продукт, и 3) пъстърва с тегло над 1,2 kg, която се предлага на пазар, различен от този на разглеждания продукт. Поради липсата на точни данни за разпределението на бюджет за субсидията Комисията не беше в състояние да изчисли точната сума за всеки от трите вида. Във всеки случай, дори ако се допусне, че тази субсидия изцяло отива за третия тип производство и няма отражение върху разглеждания продукт, цялостното заключение няма да се промени. Сумата от 43 млн. турски лири през 2017 г. все пак би представлявала увеличение с 4 млн. турски лири в сравнение с 2016 г. Това увеличение неутрализира значителна част от въздействието на спада от 2016 г., който беше посочен от заявителя като промяната, обосноваваща прегледа на мерките. |
| --- | --- |

(67)

Комисията обаче отбеляза, че по тази схема могат да бъдат предоставяни субсидии за производството на три различни вида пъстърва: 1) пъстърва с тегло между 1 и 1,2 kg; 2) пъстърва с тегло над 1,2 kg, която след преработка може да попадне в обхвата на разглеждания продукт, и 3) пъстърва с тегло над 1,2 kg, която се предлага на пазар, различен от този на разглеждания продукт. Поради липсата на точни данни за разпределението на бюджет за субсидията Комисията не беше в състояние да изчисли точната сума за всеки от трите вида. Във всеки случай, дори ако се допусне, че тази субсидия изцяло отива за третия тип производство и няма отражение върху разглеждания продукт, цялостното заключение няма да се промени. Сумата от 43 млн. турски лири през 2017 г. все пак би представлявала увеличение с 4 млн. турски лири в сравнение с 2016 г. Това увеличение неутрализира значителна част от въздействието на спада от 2016 г., който беше посочен от заявителя като промяната, обосноваваща прегледа на мерките.

4.3.4.   Заключение

Заключение

| (68) | Между първоначално разследвания период (2013 г.) и 2016 г. субсидиите за производителите на пъстърва са намалели с 37 %. Това намаляване от 2013 г. насам обаче е свързано не само със законодателната промяна от 2016 г., но също така с цялостното свиване на производството на пъстърва (вж. таблицата в съображение 54). След 2016 г. равнището на субсидиите за производителите на пъстърва отново се е повишило. |
| --- | --- |

(68)

Между първоначално разследвания период (2013 г.) и 2016 г. субсидиите за производителите на пъстърва са намалели с 37 %. Това намаляване от 2013 г. насам обаче е свързано не само със законодателната промяна от 2016 г., но също така с цялостното свиване на производството на пъстърва (вж. таблицата в съображение 54). След 2016 г. равнището на субсидиите за производителите на пъстърва отново се е повишило.

| (69) | През 2017 г. общият размер на субсидиите за производителите на пъстърва е бил между 43 и 48,5 млн. турски лири. На тази основа заключението на Комисията е, че размерът на субсидиите след 2016 г. се доближава до този преди законодателната промяна. |
| --- | --- |

(69)

През 2017 г. общият размер на субсидиите за производителите на пъстърва е бил между 43 и 48,5 млн. турски лири. На тази основа заключението на Комисията е, че размерът на субсидиите след 2016 г. се доближава до този преди законодателната промяна.

| (70) | Поради това Комисията стигна до заключението, че намаляването на съществуващите субсидии след законодателната промяна от 2016 г. е било временно и че общият размер на субсидиите, както и равнището на подкрепата за тон произведена риба, се е увеличило отново от 2016 г. насам. |
| --- | --- |

(70)

Поради това Комисията стигна до заключението, че намаляването на съществуващите субсидии след законодателната промяна от 2016 г. е било временно и че общият размер на субсидиите, както и равнището на подкрепата за тон произведена риба, се е увеличило отново от 2016 г. насам.

4.4.   Дълготраен характер на промените

Дълготраен характер на промените

| (71) | Предвид заключенията, изложени в глава 4.3.4, Комисията остава на мнение, че намаляването на субсидиите за производителите на пъстърва през 2016 г. е било само временно. Тя също така продължава да твърди, че тъй като условията и размерът на субсидиите са преразглеждани ежегодно от Турция, не може да се счита, че въведените промени са с дълготраен характер, по-специално тъй като:






  — | сумата на преките субсидии за тон се е увеличила през 2017 г., |
| --- | --- | --- |

(71)

Предвид заключенията, изложени в глава 4.3.4, Комисията остава на мнение, че намаляването на субсидиите за производителите на пъстърва през 2016 г. е било само временно. Тя също така продължава да твърди, че тъй като условията и размерът на субсидиите са преразглеждани ежегодно от Турция, не може да се счита, че въведените промени са с дълготраен характер, по-специално тъй като:

—

сумата на преките субсидии за тон се е увеличила през 2017 г.,

| — | четири нови вида субсидии са въведени през 2017 г., |
| --- | --- |

—

четири нови вида субсидии са въведени през 2017 г.,

| — | през 2018 г. е въведена също така нова субсидия за борба с болестите при новоизлюпените рибки. |
| --- | --- |

—

през 2018 г. е въведена също така нова субсидия за борба с болестите при новоизлюпените рибки.

Освен това Комисията изчисли, че общата сума на субсидиите за производителите на пъстърва през 2018 г. може да достигне 56 млн. турски лири, т.е. с около 6 млн. над сумата от 2015 г., която е годината преди законодателната промяна (12).

12

| (72) | След разгласяването заявителят и Турция изтъкнаха, че въведената през 2018 г. субсидия за борба с болестите при новоизлюпените рибки не e свързана с разглеждания продукт. Те обаче не представиха доказателства в подкрепа на това твърдение. Комисията е на мнение, че няма причина да се счита, че субсидията не се отнася до разглеждания продукт. Още повече, че при проверката дори Министерството на земеделието представи новата мярка като субсидия за производителите на пъстърва. Поради това Комисията отхвърли това твърдение. |
| --- | --- |

(72)

След разгласяването заявителят и Турция изтъкнаха, че въведената през 2018 г. субсидия за борба с болестите при новоизлюпените рибки не e свързана с разглеждания продукт. Те обаче не представиха доказателства в подкрепа на това твърдение. Комисията е на мнение, че няма причина да се счита, че субсидията не се отнася до разглеждания продукт. Още повече, че при проверката дори Министерството на земеделието представи новата мярка като субсидия за производителите на пъстърва. Поради това Комисията отхвърли това твърдение.

| (73) | След разгласяването заявителят и Турция изтъкнаха също така, че субсидиите за затворени системи на производство и за етикетиране на риба следва да бъдат изключени от обхвата на оценката, тъй като те не са били предоставяни през 2017 г. и използването им е скъпо и непрактично (вж. съображение 64). В тази връзка Комисията отбелязва, че през 2017 г. субсидията за етикетиране на риба е била 0,02 TL/бройка за производство до 250 тона, но се е увеличила на 0,03 TL/бройка през 2018 г. (13) По този начин тя е станала по-привлекателна. Поради това Комисията отхвърли довода, че тези нови мерки за предоставяне на субсидии следва да се изключат от изчисленията на субсидиите за 2018 г. и в близко бъдеще. |
| --- | --- |

(73)

След разгласяването заявителят и Турция изтъкнаха също така, че субсидиите за затворени системи на производство и за етикетиране на риба следва да бъдат изключени от обхвата на оценката, тъй като те не са били предоставяни през 2017 г. и използването им е скъпо и непрактично (вж. съображение 64). В тази връзка Комисията отбелязва, че през 2017 г. субсидията за етикетиране на риба е била 0,02 TL/бройка за производство до 250 тона, но се е увеличила на 0,03 TL/бройка през 2018 г. (13) По този начин тя е станала по-привлекателна. Поради това Комисията отхвърли довода, че тези нови мерки за предоставяне на субсидии следва да се изключат от изчисленията на субсидиите за 2018 г. и в близко бъдеще.

13

| (74) | Освен това според информацията, с която разполага Комисията, производителите на пъстърва трябва да направят първоначални инвестиции и/или да бъдат подложени на одити, за да съгласуват своите стопански практики с критериите за предоставяне на нововъведените субсидии. Поради това, дори ако бюджетът за тези мерки не бъде усвоен през първата година/първите години на прилагане, той вероятно ще бъде използван в по-голяма степен през следващите години, след като дружествата приведат дейностите си в съответствие с изискванията за финансиране. |
| --- | --- |

(74)

Освен това според информацията, с която разполага Комисията, производителите на пъстърва трябва да направят първоначални инвестиции и/или да бъдат подложени на одити, за да съгласуват своите стопански практики с критериите за предоставяне на нововъведените субсидии. Поради това, дори ако бюджетът за тези мерки не бъде усвоен през първата година/първите години на прилагане, той вероятно ще бъде използван в по-голяма степен през следващите години, след като дружествата приведат дейностите си в съответствие с изискванията за финансиране.

| (75) | И на последно място, Турция и заявителят изтъкнаха, че Комисията е трябвало да вземе предвид обезценяването на турската лира с 90 % през последните години. Според тях това обезценяване е с дълготраен характер. |
| --- | --- |

(75)

И на последно място, Турция и заявителят изтъкнаха, че Комисията е трябвало да вземе предвид обезценяването на турската лира с 90 % през последните години. Според тях това обезценяване е с дълготраен характер.

| (76) | Комисията не се съгласи с това твърдение. Не може да се счита, че Турция е причината за обезценяването на турската лира, която е свободно конвертируема валута с колебания в обменния курс. Освен това е възможно обменните курсове да следват определена тенденция през даден период от време, която да претърпи обрат в друг момент. Поради това липсва необходимата стабилност и предвидимост, за да се счита, че промяната в обстоятелствата е с дълготраен характер. |
| --- | --- |

(76)

Комисията не се съгласи с това твърдение. Не може да се счита, че Турция е причината за обезценяването на турската лира, която е свободно конвертируема валута с колебания в обменния курс. Освен това е възможно обменните курсове да следват определена тенденция през даден период от време, която да претърпи обрат в друг момент. Поради това липсва необходимата стабилност и предвидимост, за да се счита, че промяната в обстоятелствата е с дълготраен характер.

4.5.   Заключение

Заключение

| (77) | С оглед на изложените съображения Комисията остава на мнение, че системата на предоставяне на преки субсидии се характеризира с непрекъснати изменения на правното основание, критериите за допустимост и действителните размери на субсидиите. Дори ако действителните суми за 2018 г. се различават от прогнозите на Комисията, системата за предоставяне на субсидиите непрекъснато се променя, така че подобни промени не могат да се считат за изменения с дълготраен характер. На тази основа Комисията също така остава на мнение, че намаляването на субсидиите в периода 2013—2016 г. е от временно естество, тъй като според прогнозите субсидиите за 2017 и 2018 г. ще достигнат равнища, сравними с тези от 2013 г. Поради това и противно на твърдението на заявителя, Комисията стигна до заключението, че не може да се счита, че наблюдаваното през 2016 г. намаляване има дълготраен характер. |
| --- | --- |

(77)

С оглед на изложените съображения Комисията остава на мнение, че системата на предоставяне на преки субсидии се характеризира с непрекъснати изменения на правното основание, критериите за допустимост и действителните размери на субсидиите. Дори ако действителните суми за 2018 г. се различават от прогнозите на Комисията, системата за предоставяне на субсидиите непрекъснато се променя, така че подобни промени не могат да се считат за изменения с дълготраен характер. На тази основа Комисията също така остава на мнение, че намаляването на субсидиите в периода 2013—2016 г. е от временно естество, тъй като според прогнозите субсидиите за 2017 и 2018 г. ще достигнат равнища, сравними с тези от 2013 г. Поради това и противно на твърдението на заявителя, Комисията стигна до заключението, че не може да се счита, че наблюдаваното през 2016 г. намаляване има дълготраен характер.

5.   ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ЧАСТИЧНИЯ МЕЖДИНЕН ПРЕГЛЕД

ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ЧАСТИЧНИЯ МЕЖДИНЕН ПРЕГЛЕД

| (78) | Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на промените в прилагането на преките субсидии за производителите на пъстърва в Турция и поради обстоятелството, че промените нямат дълготраен характер, искането за частичен междинен преглед беше счетено за неоснователно и затова разследването в рамките на частичния междинен преглед следва да бъде прекратено. |
| --- | --- |

(78)

Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на промените в прилагането на преките субсидии за производителите на пъстърва в Турция и поради обстоятелството, че промените нямат дълготраен характер, искането за частичен междинен преглед беше счетено за неоснователно и затова разследването в рамките на частичния междинен преглед следва да бъде прекратено.

| (79) | Поради това действащите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/309, следва да бъдат запазени. |
| --- | --- |

(79)

Поради това действащите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/309, следва да бъдат запазени.

| (80) | Всички заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението за прекратяване на разследването. На страните също така беше даден срок да представят коментари след разгласяване на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано. |
| --- | --- |

(80)

Всички заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението за прекратяване на разследването. На страните също така беше даден срок да представят коментари след разгласяване на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.

| (81) | Регламентът е в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета (14), |
| --- | --- |

(81)

Регламентът е в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета (14),

14

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Частичният междинен преглед на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция, се прекратява, без да се изменя размерът на действащите изравнителни мерки.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 4 юни 2018 година.

За Комисията

Председател

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Регламент (ЕС) 2016/1037 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейския съюз (ОВ L 176, 30.6.2016 г., стр. 55).

1

(2)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/309 на Комисията от 26 февруари 2015 г. за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (ОВ L 56, 27.2.2015 г., стр. 12).

2

(3)  Известие за започване на частичен междинен преглед на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (ОВ C 234, 20.7.2017 г., стр. 6).

3

(4)  Размерът на износа на Group Sagun за Съюза по време на РПП е представлявал около една трета от износа за Съюза от KLC Group.

4

(5)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1195/2014 на Комисията от 29 октомври 2014 г. за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (ОВ L 319, 6.11.2014 г., стр. 1).

5

(6)  Постановление No 2016/8791 на турското правителство относно селскостопанските субсидии през 2016 г., 25 април 2016 г. (прилагано с обратна сила, считано от 1 януари 2016 г.).

6

(7)  Комюнике No 2016/33 относно подпомагането на аквакултурата и за прилагане на Постановление No 2016/8791, публикувано в Официален вестник на 3 август 2016 г.

7

(8)  При проверката турските органи посочиха, че 30 % от производството на пъстърва се извършва във вътрешността, а 70 % — в язовири или в морето. След разгласяването тази информация беше коригирана.

8

(9)  
  „Изцяло контролирана система за отглеждане на аквакултури, основана на принципа на повторното използване на ресурси в системата след извършване на определени процеси, сред които: отстраняване на водата, използвана при производството, и на отделените вещества и хранителни остатъци чрез поредица от механични и биологични мерки; обогатяване с кислород при запазване на качеството и химичната структура; изпаряване на въглеродния диоксид; третиране с озон и/или ултравиолетова светлина; използване на по-малко количество вода; постигане на по-висока продукция за единица обем; по-добро наддаване, по-добро усвояване на храната и по-малко въздействие върху околната среда.“ (член 4 ç от Комюнике No 2016/33 на Министерството на храните и земеделието).

9

(10)  Постановление No 2017/10465 на турското правителство относно селскостопанските субсидии през 2017 г., 5 юни 2017 г. (прилагано с обратна сила, считано от 1 януари 2017 г.).

10

(11)  Комюнике No 2017/38 относно подпомагането на аквакултурата и за прилагане на Постановление No 2017/10465, публикувано в Официален вестник на 14 октомври 2017 г.

11

(12)  Оценката беше направена въз основа на обема на производството през 2017 г., като беше приложено съотношението на разходите от 83 % от 2017 г. Що се отнася до мерките, предназначени за други биологични видове, Комисията приложи съотношение от 43,6 %, представляващо процентът на производството на пъстърва в рамките на видовете риба, отговарящи на изискванията за субсидиране.

12

(13)  Постановление No 2018/11460 на турското правителство относно селскостопанските субсидии през 2018 г., 21 февруари 2018 г. (прилагано с обратна сила, считано от 1 януари 2018 г.).

13

(14)  Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейския съюз (ОВ L 176, 30.6.2016 г., стр. 21).

14

---

РЕШЕНИЯ

| 5.6.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 139/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 139/25

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (EC) 2018/824 НА КОМИСИЯТА

от 4 юни 2018 година

за прекратяване на антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на феросилиций с произход от Египет и Украйна

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейския съюз (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

A.   ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

| (1) | На 2 август 2017 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса на феросилиций с произход от Египет и Украйна и за тази цел публикува известие за започването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз (2). |
| --- | --- |

(1)

На 2 август 2017 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса на феросилиций с произход от Египет и Украйна и за тази цел публикува известие за започването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз (2).

Официален вестник на Европейския съюз

2

| (2) | Разследването започна след жалбата, подадена от Euroalliages („жалбоподателя“) от името на четирима производители от Съюза, а именно Ferropem, Ferroatlántica SL, OFZ и Huta Laziska SA, представляващи повече от 90 % от общото производство в Съюза на феросилиций. Жалбата съдържа prima facie доказателства за наличието на вредоносен дъмпинг, които бяха счетени за достатъчни, за да дадат основание за започването на процедура. |
| --- | --- |

(2)

Разследването започна след жалбата, подадена от Euroalliages („жалбоподателя“) от името на четирима производители от Съюза, а именно Ferropem, Ferroatlántica SL, OFZ и Huta Laziska SA, представляващи повече от 90 % от общото производство в Съюза на феросилиций. Жалбата съдържа prima facie доказателства за наличието на вредоносен дъмпинг, които бяха счетени за достатъчни, за да дадат основание за започването на процедура.

prima facie

| (3) | Комисията уведоми жалбоподателя, известните производители износители в Египет и Украйна, известните вносители и ползватели, както и всички други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на Египет и Украйна за започването на разследването. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. |
| --- | --- |

(3)

Комисията уведоми жалбоподателя, известните производители износители в Египет и Украйна, известните вносители и ползватели, както и всички други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на Египет и Украйна за започването на разследването. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата.

| (4) | Между декември 2017 г. и февруари 2018 г. бяха проведени контролни посещения в помещенията на четиримата производители от Съюза, на оказалите съдействие производители износители съответно в Египет и Украйна и на един оказал съдействие свързан вносител в Съюза. |
| --- | --- |

(4)

Между декември 2017 г. и февруари 2018 г. бяха проведени контролни посещения в помещенията на четиримата производители от Съюза, на оказалите съдействие производители износители съответно в Египет и Украйна и на един оказал съдействие свързан вносител в Съюза.

Б.   ОТТЕГЛЯНЕ НА ЖАЛБАТА И ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

ОТТЕГЛЯНЕ НА ЖАЛБАТА И ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

| (5) | По електронна поща на 27 февруари 2018 г. жалбоподателят уведоми Комисията, че оттегля жалбата си. |
| --- | --- |

(5)

По електронна поща на 27 февруари 2018 г. жалбоподателят уведоми Комисията, че оттегля жалбата си.

| (6) | В съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент при оттегляне на жалба процедурите могат да бъдат прекратени, освен когато прекратяването не е в интерес на Съюза. |
| --- | --- |

(6)

В съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент при оттегляне на жалба процедурите могат да бъдат прекратени, освен когато прекратяването не е в интерес на Съюза.

| (7) | При разследването не бяха представени съображения, които да сочат, че такова прекратяване би било в противоречие с интереса на Съюза. Поради това Комисията сметна, че настоящото разследване следва да бъде прекратено. |
| --- | --- |

(7)

При разследването не бяха представени съображения, които да сочат, че такова прекратяване би било в противоречие с интереса на Съюза. Поради това Комисията сметна, че настоящото разследване следва да бъде прекратено.

| (8) | Заинтересованите страни бяха съответно информирани и им беше предоставена възможност да изразят становището си. В Комисията обаче не постъпи становище, което би било в потвърждение на това, че подобно прекратяване няма да е в интерес на Съюза. |
| --- | --- |

(8)

Заинтересованите страни бяха съответно информирани и им беше предоставена възможност да изразят становището си. В Комисията обаче не постъпи становище, което би било в потвърждение на това, че подобно прекратяване няма да е в интерес на Съюза.

| (9) | Поради това Комисията стигна до заключението, че антидъмпинговата процедура по отношение на вноса в Съюза на феросилиций — феросплав, съдържаща тегловно 20 % или повече, но не повече от 96 % силиций и 4 % или повече желязо, с произход от Египет и Украйна, следва да бъде прекратена без налагане на мерки. |
| --- | --- |

(9)

Поради това Комисията стигна до заключението, че антидъмпинговата процедура по отношение на вноса в Съюза на феросилиций — феросплав, съдържаща тегловно 20 % или повече, но не повече от 96 % силиций и 4 % или повече желязо, с произход от Египет и Украйна, следва да бъде прекратена без налагане на мерки.

| (10) | Настоящото решение е в съответствие със становището на Комитета, създаден с член 15, параграф 1 от основния регламент, |
| --- | --- |

(10)

Настоящото решение е в съответствие със становището на Комитета, създаден с член 15, параграф 1 от основния регламент,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на феросилиций — феросплав, съдържаща тегловно 20 % или повече, но не повече от 96 % силиций и 4 % или повече желязо, с произход от Египет и Украйна, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на 4 юни 2018 година.

За Комисията

Председател

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ОВ L 176, 30.6.2016 г., стр. 21.

1

(2)  
  ОВ C 251, 2.8.2017 г., стр. 5.

2

---