# Uradni list L 101/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 101 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6120. april 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 101

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6120. april 2018

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/599 z dne 16. aprila 2018 o spremembi Odločbe 2003/76/ES o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2018/599 z dne 16. aprila 2018 o spremembi Odločbe 2003/76/ES o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/600 z dne 10. oktobra 2016 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah v imenu Evropske unije | 3 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/601 z dne 16. aprila 2018 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah, v imenu Evropske unije | 5 |
| | | Sporazum med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah | 6 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2018/602 z dne 19. aprila 2018 o izvajanju Uredbe (EU) 2017/1509 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/603 z dne 12. aprila 2018 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 18 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/604 z dne 18. aprila 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 v zvezi s postopkovnimi pravili za lažjo določitev preferencialnega porekla blaga v Uniji in o razveljavitvi uredb (EGS) št. 3510/80 in (ES) št. 209/2005 | 22 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (
  1
  ) | 33 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/606 z dne 19. aprila 2018 o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime Dons (ZOP) | 37 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/607 z dne 19. aprila 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 40 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/608 z dne 19. aprila 2018 o določitvi tehničnih meril za elektronske oznake za pomorsko opremo (
  1
  ) | 64 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/609 z dne 19. aprila 2018 o določitvi najvišje odkupne cene za posneto mleko v prahu za drugi posamični razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/154 | 68 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/610 z dne 19. aprila 2018 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za devetnajsti delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080 | 69 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2018/611 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji | 70 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2018/612 z dne 7. aprila 2016 o državni pomoči SA 28876 - 2012/C (ex CP 202/2009), ki jo je Grčija odobrila v zvezi s kontejnerskim terminalom pristanišča Pirej
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1978)

   (
  1
  ) | 73 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2018/600 z dne 10. oktobra 2016 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah v imenu Evropske unije

3

*

Sklep Sveta (EU) 2018/601 z dne 16. aprila 2018 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah, v imenu Evropske unije

5

Sporazum med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah

6

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2018/602 z dne 19. aprila 2018 o izvajanju Uredbe (EU) 2017/1509 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/603 z dne 12. aprila 2018 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

18

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/604 z dne 18. aprila 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 v zvezi s postopkovnimi pravili za lažjo določitev preferencialnega porekla blaga v Uniji in o razveljavitvi uredb (EGS) št. 3510/80 in (ES) št. 209/2005

22

*

Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (
  1
  )

1

33

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/606 z dne 19. aprila 2018 o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime Dons (ZOP)

37

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/607 z dne 19. aprila 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

40

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/608 z dne 19. aprila 2018 o določitvi tehničnih meril za elektronske oznake za pomorsko opremo (
  1
  )

1

64

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/609 z dne 19. aprila 2018 o določitvi najvišje odkupne cene za posneto mleko v prahu za drugi posamični razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/154

68

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/610 z dne 19. aprila 2018 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za devetnajsti delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080

69

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2018/611 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

70

*

Sklep Komisije (EU) 2018/612 z dne 7. aprila 2016 o državni pomoči SA 28876 - 2012/C (ex CP 202/2009), ki jo je Grčija odobrila v zvezi s kontejnerskim terminalom pristanišča Pirej
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1978)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1978)

1

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/599

z dne 16. aprila 2018

o spremembi Odločbe 2003/76/ES o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Protokola št. 37 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti prvega odstavka člena 2 Protokola,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo je prenehala veljati 23. julija 2002 v skladu s členom 97 te pogodbe. Vsa sredstva in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) so se prenesla na Unijo 24. julija 2002. |
| --- | --- |

(1)

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo je prenehala veljati 23. julija 2002 v skladu s členom 97 te pogodbe. Vsa sredstva in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) so se prenesla na Unijo 24. julija 2002.

| (2) | Protokol št. 37, upošteva željo, da se sredstva ESPJ uporabijo za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, in potrebo, da se v zvezi s tem predvidijo nekatera posebna pravila. Člen 1(1) Protokola št. 37 določa, da se neto vrednost sredstev in obveznosti, prikazanih v bilanci stanja ESPJ z dne 23. julija 2002, obravnava kot sredstva, namenjena za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, imenovana „ESPJ v likvidaciji“. Ob zaključku likvidacije se sredstva imenujejo „Sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo“. |
| --- | --- |

(2)

Protokol št. 37, upošteva željo, da se sredstva ESPJ uporabijo za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, in potrebo, da se v zvezi s tem predvidijo nekatera posebna pravila. Člen 1(1) Protokola št. 37 določa, da se neto vrednost sredstev in obveznosti, prikazanih v bilanci stanja ESPJ z dne 23. julija 2002, obravnava kot sredstva, namenjena za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, imenovana „ESPJ v likvidaciji“. Ob zaključku likvidacije se sredstva imenujejo „Sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo“.

| (3) | Protokol št. 37 določa tudi, da se prihodki iz teh sredstev, imenovani „Raziskovalni sklad za premog in jeklo“, v skladu z določbami navedenega protokola in akti, sprejetimi na njegovi podlagi, uporabljajo izključno za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, ki potekajo zunaj raziskovalnega okvirnega programa. |
| --- | --- |

(3)

Protokol št. 37 določa tudi, da se prihodki iz teh sredstev, imenovani „Raziskovalni sklad za premog in jeklo“, v skladu z določbami navedenega protokola in akti, sprejetimi na njegovi podlagi, uporabljajo izključno za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, ki potekajo zunaj raziskovalnega okvirnega programa.

| (4) | Svet je 1. februarja 2003 sprejel Sklep 2003/76/ES (2), ki določa pravila za izvajanje Protokola št. 37. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 1. februarja 2003 sprejel Sklep 2003/76/ES (2), ki določa pravila za izvajanje Protokola št. 37.

| (5) | Glede na to, da so se zaradi nizkih obrestnih mer na kapitalskih trgih, ki smo jim bili priča v zadnjih letih, prihodki, ki izhajajo iz sredstev ESPJ v likvidaciji, namenjenih za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, zelo zmanjšali, je treba spremeniti pravila za preklic obveznosti, prevzetih v okviru raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (v nadaljnjem besedili: program), da bi bili zneski v višini preklicanih prevzetih obveznosti na voljo v okviru programa. Poleg tega bi morali biti zneski v višini preklicanih prevzetih obveznosti, ki so nastale od 24. julija 2002, na voljo tudi Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da so se zaradi nizkih obrestnih mer na kapitalskih trgih, ki smo jim bili priča v zadnjih letih, prihodki, ki izhajajo iz sredstev ESPJ v likvidaciji, namenjenih za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, zelo zmanjšali, je treba spremeniti pravila za preklic obveznosti, prevzetih v okviru raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (v nadaljnjem besedili: program), da bi bili zneski v višini preklicanih prevzetih obveznosti na voljo v okviru programa. Poleg tega bi morali biti zneski v višini preklicanih prevzetih obveznosti, ki so nastale od 24. julija 2002, na voljo tudi Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo.

| (6) | Iz istega razloga je prav tako treba spremeniti pravila o zneskih, izterjanih v okviru programa, da se prenesejo v program v skladu z ustreznimi določbami o namenskih prejemkih iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(6)

Iz istega razloga je prav tako treba spremeniti pravila o zneskih, izterjanih v okviru programa, da se prenesejo v program v skladu z ustreznimi določbami o namenskih prejemkih iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (7) | Odločbo 2003/76/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Odločbo 2003/76/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2003/76/ES se spremeni:

| (1) | v členu 4 se odstavka 4 in 5 nadomestita z naslednjim:

  „4.   Neporabljeni prihodki in odobrena sredstva na podlagi teh prihodkov, ki so še vedno na voljo 31. decembra katerega koli leta, ter izterjani zneski se avtomatsko prenesejo v naslednje leto. Teh odobrenih sredstev ni mogoče prenesti na druge proračunske postavke.


  5.   Odobrena proračunska sredstva v višini preklicanih prevzetih obveznosti avtomatično zapadejo na koncu proračunskega leta. Rezervacije za prevzete obveznosti, ki se sprostijo zaradi preklicev, se dajo na voljo Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 4 se odstavka 4 in 5 nadomestita z naslednjim:

„4.   Neporabljeni prihodki in odobrena sredstva na podlagi teh prihodkov, ki so še vedno na voljo 31. decembra katerega koli leta, ter izterjani zneski se avtomatsko prenesejo v naslednje leto. Teh odobrenih sredstev ni mogoče prenesti na druge proračunske postavke.

5.   Odobrena proračunska sredstva v višini preklicanih prevzetih obveznosti avtomatično zapadejo na koncu proračunskega leta. Rezervacije za prevzete obveznosti, ki se sprostijo zaradi preklicev, se dajo na voljo Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo.“;

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 4a
  Znesek v višini preklicanih prevzetih obveznosti, nastalih od 24. julija 2002 v skladu s členom 4(5), se dajo na voljo Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo 10. maja 2018.“ |
| --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 4a

Znesek v višini preklicanih prevzetih obveznosti, nastalih od 24. julija 2002 v skladu s členom 4(5), se dajo na voljo Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo 10. maja 2018.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Luxembourgu, 16. aprila 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  Odobritev z dne 13. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Odločba Sveta 2003/76/ES z dne 1. februarja 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 29, 5.2.2003, str. 22).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

3

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/3

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/600

z dne 10. oktobra 2016

o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah v imenu Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. julija 2013 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj z Novo Zelandijo z namenom sklenitve Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma dne 23. septembra 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. julija 2013 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj z Novo Zelandijo z namenom sklenitve Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma dne 23. septembra 2015.

| (2) | Namen Sporazuma je vzpostaviti pravno podlago za okvir sodelovanja, katerega cilj je zagotoviti varnost dobavne verige, olajšati zakonito trgovino ter omogočiti izmenjavo informacij, da se zagotovijo pravilna uporaba carinske zakonodaje ter preprečevanje in preiskovanje kršitev carinske zakonodaje ter boj proti njim. |
| --- | --- |

(2)

Namen Sporazuma je vzpostaviti pravno podlago za okvir sodelovanja, katerega cilj je zagotoviti varnost dobavne verige, olajšati zakonito trgovino ter omogočiti izmenjavo informacij, da se zagotovijo pravilna uporaba carinske zakonodaje ter preprečevanje in preiskovanje kršitev carinske zakonodaje ter boj proti njim.

| (3) | Sporazum bi bilo treba podpisati – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba podpisati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (1).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 10. oktobra 2016

Za Svet

Predsednica

G. MATEČNÁ

---

(1)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

1

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/5

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/601

z dne 16. aprila 2018

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah, v imenu Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. julija 2013 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj z Novo Zelandijo z namenom sklenitve Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma dne 23. septembra 2015. V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/600 (2) je bil Sporazum podpisan dne 3. julija 2017. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. julija 2013 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj z Novo Zelandijo z namenom sklenitve Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma dne 23. septembra 2015. V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/600 (2) je bil Sporazum podpisan dne 3. julija 2017.

| (2) | Namen Sporazuma je vzpostaviti pravno podlago za okvir sodelovanja, katerega cilj je zagotoviti varnost dobavne verige, olajšati zakonito trgovino ter omogočiti izmenjavo informacij, da se zagotovijo pravilna uporaba carinske zakonodaje ter preprečevanje in preiskovanje kršitev carinske zakonodaje ter boj proti njim. |
| --- | --- |

(2)

Namen Sporazuma je vzpostaviti pravno podlago za okvir sodelovanja, katerega cilj je zagotoviti varnost dobavne verige, olajšati zakonito trgovino ter omogočiti izmenjavo informacij, da se zagotovijo pravilna uporaba carinske zakonodaje ter preprečevanje in preiskovanje kršitev carinske zakonodaje ter boj proti njim.

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah se odobri v imenu Unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije predloži uradno obvestilo iz člena 21(1) Sporazuma (3).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 16. aprila 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  Odobritev z dne 13. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2018/600 z dne 10. oktobra 2016 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah v imenu Evropske unije (glej stran 3 tega Uradnega lista).

2

(3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

3

Uradnem listu Evropske unije

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/6

---

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah

EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija) in

NOVA ZELANDIJA

(v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici) STA SE –

OB UPOŠTEVANJU pomena trgovinskih odnosov med Novo Zelandijo in Unijo ter v želji, da bi v obojestransko korist prispevali k usklajenemu razvoju teh odnosov,

OB PRIZNAVANJU, da je za uresničitev tega cilja potrebna zavezanost k razvoju carinskega sodelovanja,

OB UPOŠTEVANJU razvoja sodelovanja med pogodbenicama pri carinskih postopkih,

GLEDE NA TO, da dejavnosti v nasprotju s carinsko zakonodajo škodijo gospodarskim, fiskalnim in poslovnim interesom obeh pogodbenic, ter ob priznavanju pomena natančnega določanja carinskih dajatev in drugih davkov,

V PREPRIČANJU, da se s sodelovanjem carinskih organov lahko poveča učinkovitost ukrepov zoper take kršitve,

OB PRIZNAVANJU pomembne vloge carinskih organov in pomena carinskih postopkov pri olajševanju trgovine in zaščiti državljanov,

S CILJEM zagotovitve okvira za okrepitev sodelovanja z namenom dodatne poenostavitve in uskladitve carinskih postopkov in spodbujanja skupnih ukrepov v okviru ustreznih mednarodnih pobud, med drugim za olajševanje trgovine in večjo varnost dobavne verige,

OB PRIZNAVANJU pomena sporazuma o olajševanju trgovine, sklenjenega s pogajanji pod pokroviteljstvom Svetovne trgovinske organizacije (STO), ter pomembnosti njegovega sprejetja in učinkovitega izvajanja,

NA PODLAGI ključnih elementov okvira standardov za zaščito in olajševanje svetovne trgovine (v nadaljnjem besedilu: okvir SAFE), ki jih je pripravila Svetovna carinska organizacija (v nadaljnjem besedilu: WCO),

OB UPOŠTEVANJU velike zavezanosti obeh pogodbenic carinskim ukrepom in sodelovanju pri boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine,

OB UPOŠTEVANJU obveznosti po mednarodnih konvencijah, ki sta jih pogodbenici že sprejeli ali se za njiju uporabljajo, in dejavnosti, povezanih s carino, ki jih izvaja STO ter

OB UPOŠTEVANJU ustreznih instrumentov WCO, zlasti priporočila o medsebojni upravni pomoči z dne 5. decembra 1953 –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

1.   V tem sporazumu:

| (a) | „carinska zakonodaja“ pomeni vse zakone in druge predpise Unije ali Nove Zelandije, ki urejajo uvoz, izvoz in tranzit blaga ter dajanje blaga v kateri koli carinski režim ali postopek, vključno z ukrepi prepovedi, omejevanja in nadzora, ter ki jih izvajajo, uporabljajo ali izvršujejo carinski organi pogodbenic na lastnem ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

„carinska zakonodaja“ pomeni vse zakone in druge predpise Unije ali Nove Zelandije, ki urejajo uvoz, izvoz in tranzit blaga ter dajanje blaga v kateri koli carinski režim ali postopek, vključno z ukrepi prepovedi, omejevanja in nadzora, ter ki jih izvajajo, uporabljajo ali izvršujejo carinski organi pogodbenic na lastnem ozemlju;

| (b) | „zakoni in drugi predpisi pogodbenice“, „zakoni in drugi predpisi te pogodbenice“ ter „zakoni in drugi predpisi posamezne pogodbenice“ pomenijo zakone in druge predpise, ki se glede na sobesedilo v ustreznih okoliščinah uporabljajo v Uniji, ali zakone in druge predpise, ki se uporabljajo v Novi Zelandiji; |
| --- | --- |

(b)

„zakoni in drugi predpisi pogodbenice“, „zakoni in drugi predpisi te pogodbenice“ ter „zakoni in drugi predpisi posamezne pogodbenice“ pomenijo zakone in druge predpise, ki se glede na sobesedilo v ustreznih okoliščinah uporabljajo v Uniji, ali zakone in druge predpise, ki se uporabljajo v Novi Zelandiji;

| (c) | „carinski organ“ v Uniji pomeni pristojne službe Evropske komisije (v nadaljnjem besedilu: Komisije), odgovorne za carinske zadeve, in carinske organe držav članic Unije, v Novi Zelandiji pa carinsko službo Nove Zelandije (New Zealand Customs Service); |
| --- | --- |

(c)

„carinski organ“ v Uniji pomeni pristojne službe Evropske komisije (v nadaljnjem besedilu: Komisije), odgovorne za carinske zadeve, in carinske organe držav članic Unije, v Novi Zelandiji pa carinsko službo Nove Zelandije (New Zealand Customs Service);

| (d) | „organ prosilec“ je pristojni upravni organ, ki ga v ta namen imenuje pogodbenica in ki zaprosi za pomoč na podlagi tega sporazuma; |
| --- | --- |

(d)

„organ prosilec“ je pristojni upravni organ, ki ga v ta namen imenuje pogodbenica in ki zaprosi za pomoč na podlagi tega sporazuma;

| (e) | „zaprošeni organ“ je pristojni upravni organ, ki ga v ta namen imenuje pogodbenica in ki prejme zaprosilo za pomoč na podlagi tega sporazuma; |
| --- | --- |

(e)

„zaprošeni organ“ je pristojni upravni organ, ki ga v ta namen imenuje pogodbenica in ki prejme zaprosilo za pomoč na podlagi tega sporazuma;

| (f) | „oseba“ pomeni katero koli fizično osebo, pravno osebo ali drug subjekt brez statusa pravne osebe, ustanovljen ali organiziran v skladu z zakoni in drugimi predpisi posamezne pogodbenice, ki se ukvarja z uvozom, izvozom ali tranzitom blaga; |
| --- | --- |

(f)

„oseba“ pomeni katero koli fizično osebo, pravno osebo ali drug subjekt brez statusa pravne osebe, ustanovljen ali organiziran v skladu z zakoni in drugimi predpisi posamezne pogodbenice, ki se ukvarja z uvozom, izvozom ali tranzitom blaga;

| (g) | „informacije“ so podatki, tudi osebni podatki, dokumenti, poročila in druga sporočila v kakršni koli obliki, vključno z njihovimi elektronskimi kopijami; |
| --- | --- |

(g)

„informacije“ so podatki, tudi osebni podatki, dokumenti, poročila in druga sporočila v kakršni koli obliki, vključno z njihovimi elektronskimi kopijami;

| (h) | „osebni podatki“ pomenijo vse informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo; |
| --- | --- |

(h)

„osebni podatki“ pomenijo vse informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo;

| (i) | „dejavnost v nasprotju s carinsko zakonodajo“ pomeni vsako kršitev ali poskus kršitve carinske zakonodaje. |
| --- | --- |

(i)

„dejavnost v nasprotju s carinsko zakonodajo“ pomeni vsako kršitev ali poskus kršitve carinske zakonodaje.

Člen 2

Območje uporabe

Ta sporazum se na eni strani uporablja na carinskem območju Unije (v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije), na drugi strani pa na ozemlju Nove Zelandije (z izjemo teritorija Tokelau), kjer velja njena carinska zakonodaja.

Člen 3

Izvajanje

1.   Ta sporazum se izvaja v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se v teh okoliščinah uporabljajo v Uniji in Novi Zelandiji, med drugim na področju varstva podatkov, ter glede na razpoložljiva sredstva njenih carinskih organov.

2.   Carinski organi Unije in Nove Zelandije odločajo o vseh praktičnih ukrepih in ureditvah, potrebnih za izvajanje tega sporazuma.

Člen 4

Razmerje do drugih mednarodnih sporazumov

1.   Določbe tega sporazuma ne vplivajo na pravice in obveznosti pogodbenic, ki izhajajo iz katerega koli drugega mednarodnega sporazuma, h kateremu je pristopila ena ali druga pogodbenica.

2.   Ne glede na odstavek 1 imajo določbe tega sporazuma prednost pred določbami katerega koli dvostranskega sporazuma o carinskem sodelovanju in medsebojni upravni pomoči, ki je bil sklenjen ali se lahko sklene med posameznimi državami članicami Unije in Novo Zelandijo, če so določbe teh dvostranskih sporazumov nezdružljive z določbami tega sporazuma.

3.   Določbe tega sporazuma ne vplivajo na določbe Unije, ki urejajo komunikacijo med pristojnimi službami Komisije in carinskimi organi držav članic Unije v zvezi s kakršnimi koli informacijami, pridobljenimi na podlagi tega sporazuma, ki bi lahko bile v interesu Unije.

NASLOV II

CARINSKO SODELOVANJE

Člen 5

Področja sodelovanja

1.   Sodelovanje v okviru tega sporazuma zajema vsa področja, povezana z uporabo carinske zakonodaje.

2.   Za lajšanje zakonite trgovine in pretoka blaga, izboljšanje izpolnjevanja predpisov s strani trgovcev, zaščito državljanov in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine carinski organi Unije in Nove Zelandije sodelujejo, da bi:

| (a) | zaščitili zakonito trgovino z učinkovitim izvrševanjem in izpolnjevanjem zakonodajnih zahtev; |
| --- | --- |

(a)

zaščitili zakonito trgovino z učinkovitim izvrševanjem in izpolnjevanjem zakonodajnih zahtev;

| (b) | zagotovili varnost dobavne verige in tako olajšali varen pretok blaga med Unijo in Novo Zelandijo; |
| --- | --- |

(b)

zagotovili varnost dobavne verige in tako olajšali varen pretok blaga med Unijo in Novo Zelandijo;

| (c) | čim bolj povečali svoj prispevek k prizadevanjem WCO, STO in drugih ustreznih mednarodnih organizacij za izboljšanje carinskih tehnik in pri reševanju težav v zvezi s carinskimi postopki, pri izvrševanju carinskih predpisov in olajševanju trgovine, pri odpravi nepotrebnih bremen za gospodarske subjekte, pri zagotavljanju olajšav subjektom, ki v visoki meri izpolnjujejo predpise, ter preprečevanju goljufij in nezakonitih ali škodljivih dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

čim bolj povečali svoj prispevek k prizadevanjem WCO, STO in drugih ustreznih mednarodnih organizacij za izboljšanje carinskih tehnik in pri reševanju težav v zvezi s carinskimi postopki, pri izvrševanju carinskih predpisov in olajševanju trgovine, pri odpravi nepotrebnih bremen za gospodarske subjekte, pri zagotavljanju olajšav subjektom, ki v visoki meri izpolnjujejo predpise, ter preprečevanju goljufij in nezakonitih ali škodljivih dejavnosti;

| (d) | izvajali mednarodne instrumente in standarde, ki se uporabljajo na področju carine in trgovine ter sta jih sprejeli pogodbenici, vključno z materialnopravnimi določbami Mednarodne konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov (kakor je bila spremenjena) in Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga; |
| --- | --- |

(d)

izvajali mednarodne instrumente in standarde, ki se uporabljajo na področju carine in trgovine ter sta jih sprejeli pogodbenici, vključno z materialnopravnimi določbami Mednarodne konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov (kakor je bila spremenjena) in Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga;

| (e) | izvajali sporazum STO o olajševanju trgovine po začetku njegove veljavnosti; |
| --- | --- |

(e)

izvajali sporazum STO o olajševanju trgovine po začetku njegove veljavnosti;

| (f) | sodelovali pri raziskavah, razvoju, preizkušanju in ocenjevanju novih carinskih postopkov, pri usposabljanju in izmenjavi osebja ter nudenju pomoči; |
| --- | --- |

(f)

sodelovali pri raziskavah, razvoju, preizkušanju in ocenjevanju novih carinskih postopkov, pri usposabljanju in izmenjavi osebja ter nudenju pomoči;

| (g) | izmenjevali informacije v zvezi s carinsko zakonodajo, njenim izvajanjem in carinskimi postopki, zlasti na področju poenostavitve in posodobitve carinskih postopkov, ter |
| --- | --- |

(g)

izmenjevali informacije v zvezi s carinsko zakonodajo, njenim izvajanjem in carinskimi postopki, zlasti na področju poenostavitve in posodobitve carinskih postopkov, ter

| (h) | razvijali skupne pobude v zvezi z uvoznimi, izvoznimi in drugimi carinskimi postopki ter za zagotovitev učinkovitih storitev za podjetja. |
| --- | --- |

(h)

razvijali skupne pobude v zvezi z uvoznimi, izvoznimi in drugimi carinskimi postopki ter za zagotovitev učinkovitih storitev za podjetja.

Člen 6

Varnost dobavne verige in obvladovanje tveganja

1.   Pogodbenici sodelujeta pri carinskih vidikih zaščite in olajševanja mednarodne trgovinske dobavne verige v skladu z okvirom SAFE. Pri svojem sodelovanju:

| (a) | krepita carinske vidike varovanja logistične verige mednarodne trgovine in hkrati olajšujeta zakonito trgovino; |
| --- | --- |

(a)

krepita carinske vidike varovanja logistične verige mednarodne trgovine in hkrati olajšujeta zakonito trgovino;

| (b) | določita minimalne standarde (v izvedljivem obsegu) za tehnike obvladovanja tveganja in s tem povezane zahteve in programe; |
| --- | --- |

(b)

določita minimalne standarde (v izvedljivem obsegu) za tehnike obvladovanja tveganja in s tem povezane zahteve in programe;

| (c) | po potrebi vzajemno priznata tehnike obvladovanja tveganja, standarde v zvezi s tveganji, varnostni nadzor, varnost dobavne verige in programe trgovinskega partnerstva, vključno z enakovrednimi ukrepi za olajševanje trgovine; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi vzajemno priznata tehnike obvladovanja tveganja, standarde v zvezi s tveganji, varnostni nadzor, varnost dobavne verige in programe trgovinskega partnerstva, vključno z enakovrednimi ukrepi za olajševanje trgovine;

| (d) | izmenjujeta podatke o varnosti dobavne verige in o obvladovanju tveganj; |
| --- | --- |

(d)

izmenjujeta podatke o varnosti dobavne verige in o obvladovanju tveganj;

| (e) | določita kontaktne točke za izmenjavo podatkov o varnosti dobavne verige in o obvladovanju tveganja; |
| --- | --- |

(e)

določita kontaktne točke za izmenjavo podatkov o varnosti dobavne verige in o obvladovanju tveganja;

| (f) | po potrebi vzpostavita vmesnik za izmenjavo podatkov, tudi za podatke pred prihodom ali pred odhodom; |
| --- | --- |

(f)

po potrebi vzpostavita vmesnik za izmenjavo podatkov, tudi za podatke pred prihodom ali pred odhodom;

| (g) | sodelujeta v okviru večstranskih forumov, v katerih se lahko ustrezno izpostavijo in obravnavajo vprašanja v zvezi z varnostjo dobavne verige in obvladovanjem tveganja. |
| --- | --- |

(g)

sodelujeta v okviru večstranskih forumov, v katerih se lahko ustrezno izpostavijo in obravnavajo vprašanja v zvezi z varnostjo dobavne verige in obvladovanjem tveganja.

NASLOV III

MEDSEBOJNA UPRAVNA POMOČ

Člen 7

Obseg pomoči

1.   Carinski organi Unije in Nove Zelandije si medsebojno pomagajo pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in odpravi kršitev carinske zakonodaje.

2.   Pomoč v okviru tega sporazuma ne posega v pravice in obveznosti obeh pogodbenic glede medsebojne pomoči v kazenskih zadevah v skladu z mednarodnimi sporazumi ali zakoni in drugimi predpisi posamezne pogodbenice. Prav tako se ne nanaša na informacije, pridobljene pri izvrševanju pooblastil na zahtevo sodnega organa.

3.   Ta sporazum ne zajema pomoči pri izterjavi dajatev, davkov ali denarnih kazni.

Člen 8

Pomoč po zaprosilu

1.   Zaprošeni organ po zaprosilu organa prosilca slednjemu predloži vse ustrezne informacije, ki mu omogočijo, da zagotovi pravilno uporabo carinske zakonodaje, vključno z informacijami o ugotovljenih ali načrtovanih dejavnostih, ki so ali bi lahko bile v nasprotju s carinsko zakonodajo.

2.   Po zaprosilu organa prosilca ga zaprošeni organ obvesti:

| (a) | o tem, ali se je blago, ki je bilo izvoženo iz ene od pogodbenic, pravilno uvozilo v drugo pogodbenico, pri čemer se po potrebi navede carinski postopek, uporabljen za to blago; ter |
| --- | --- |

(a)

o tem, ali se je blago, ki je bilo izvoženo iz ene od pogodbenic, pravilno uvozilo v drugo pogodbenico, pri čemer se po potrebi navede carinski postopek, uporabljen za to blago; ter

| (b) | o tem, ali se je blago, ki je bilo uvoženo v eno od pogodbenic, pravilno izvozilo iz druge pogodbenice, pri čemer se po potrebi navede carinski postopek, uporabljen za to blago. |
| --- | --- |

(b)

o tem, ali se je blago, ki je bilo uvoženo v eno od pogodbenic, pravilno izvozilo iz druge pogodbenice, pri čemer se po potrebi navede carinski postopek, uporabljen za to blago.

3.   Po zaprosilu organa prosilca zaprošeni organ v skladu s zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo zanj, sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev posebnega nadzora:

| (a) | oseb, za katere obstaja utemeljen razlog za sum, da so ali so bile vpletene v dejavnosti v nasprotju s carinsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

oseb, za katere obstaja utemeljen razlog za sum, da so ali so bile vpletene v dejavnosti v nasprotju s carinsko zakonodajo;

| (b) | krajev, na katerih se zaloge blaga skladiščijo ali montirajo ali bi se lahko skladiščile ali montirale na način, zaradi katerega obstaja utemeljen razlog za sum, da je to blago namenjeno za uporabo pri dejavnostih v nasprotju s carinsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

krajev, na katerih se zaloge blaga skladiščijo ali montirajo ali bi se lahko skladiščile ali montirale na način, zaradi katerega obstaja utemeljen razlog za sum, da je to blago namenjeno za uporabo pri dejavnostih v nasprotju s carinsko zakonodajo;

| (c) | blaga, ki se ali bi se lahko prevažalo na takšen način, da obstaja utemeljen razlog za sum, da je namenjeno za uporabo pri dejavnostih v nasprotju s carinsko zakonodajo, ter |
| --- | --- |

(c)

blaga, ki se ali bi se lahko prevažalo na takšen način, da obstaja utemeljen razlog za sum, da je namenjeno za uporabo pri dejavnostih v nasprotju s carinsko zakonodajo, ter

| (d) | prevoznih sredstev, ki se ali bi se lahko uporabljala na takšen način, da obstaja utemeljen razlog za sum, da so namenjena za uporabo pri dejavnostih v nasprotju s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(d)

prevoznih sredstev, ki se ali bi se lahko uporabljala na takšen način, da obstaja utemeljen razlog za sum, da so namenjena za uporabo pri dejavnostih v nasprotju s carinsko zakonodajo.

Člen 9

Pomoč na lastno pobudo

Pogodbenici si na lastno pobudo ter v skladu z zakoni in drugimi predpisi posamezne pogodbenice medsebojno pomagata, če menita, da je to potrebno zaradi pravilne uporabe carinske zakonodaje, zlasti s predložitvijo pridobljenih informacij, ki se nanašajo na:

| (a) | dejavnosti, ki so ali bi lahko bile v nasprotju s carinsko zakonodajo ter bi lahko zanimale drugo pogodbenico; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, ki so ali bi lahko bile v nasprotju s carinsko zakonodajo ter bi lahko zanimale drugo pogodbenico;

| (b) | nove načine ali metode, uporabljene pri izvajanju dejavnosti v nasprotju s carinsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

nove načine ali metode, uporabljene pri izvajanju dejavnosti v nasprotju s carinsko zakonodajo;

| (c) | blago, za katero je znano, da v zvezi z njim prihaja do kršenja carinske zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

blago, za katero je znano, da v zvezi z njim prihaja do kršenja carinske zakonodaje;

| (d) | osebe, za katere obstaja utemeljen razlog za sum, da so ali so bile vpletene v dejavnosti v nasprotju s carinsko zakonodajo, ter |
| --- | --- |

(d)

osebe, za katere obstaja utemeljen razlog za sum, da so ali so bile vpletene v dejavnosti v nasprotju s carinsko zakonodajo, ter

| (e) | prevozna sredstva, za katera obstaja utemeljen razlog za sum, da so se uporabljala, se uporabljajo ali bi se lahko uporabljala v dejavnostih v nasprotju s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(e)

prevozna sredstva, za katera obstaja utemeljen razlog za sum, da so se uporabljala, se uporabljajo ali bi se lahko uporabljala v dejavnostih v nasprotju s carinsko zakonodajo.

Člen 10

Pošiljanje in obveščanje

1.   Po zaprosilu organa prosilca zaprošeni organ v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se zanj uporabljajo, sprejme vse potrebne ukrepe, da:

| (a) | predloži vse dokumente ali |
| --- | --- |

(a)

predloži vse dokumente ali

| (b) | o vseh odločitvah organa prosilca, ki spadajo na področje uporabe tega sporazuma, uradno obvesti naslovnika, ki prebiva ali ima sedež na ozemlju zaprošenega organa. |
| --- | --- |

(b)

o vseh odločitvah organa prosilca, ki spadajo na področje uporabe tega sporazuma, uradno obvesti naslovnika, ki prebiva ali ima sedež na ozemlju zaprošenega organa.

2.   Zaprosila za predložitev dokumentov ali za uradno obveščanje o odločitvah se pošljejo v pisni obliki v uradnem jeziku zaprošenega organa ali v jeziku, ki je za takšen organ sprejemljiv.

Člen 11

Oblika in vsebina zaprosil za pomoč

1.   Zaprosila po tem sporazumu se sestavijo v pisni obliki. Priložijo se jim dokumenti, potrebni za obravnavo teh zaprosil. V nujnih primerih se lahko sprejmejo tudi ustna zaprosila, vendar morajo biti takoj potrjena v pisni obliki.

2.   V skladu z odstavkom 1 zaprosila vsebujejo naslednje informacije:

| (a) | navedbo organa prosilca; |
| --- | --- |

(a)

navedbo organa prosilca;

| (b) | zaprošeni ukrep; |
| --- | --- |

(b)

zaprošeni ukrep;

| (c) | predmet zaprosila in razlog za zaprosilo; |
| --- | --- |

(c)

predmet zaprosila in razlog za zaprosilo;

| (d) | zadevne zakone in druge predpise; |
| --- | --- |

(d)

zadevne zakone in druge predpise;

| (e) | čim bolj natančne in celovite navedbe o blagu ali osebah, o katerih potekajo preiskave, ter |
| --- | --- |

(e)

čim bolj natančne in celovite navedbe o blagu ali osebah, o katerih potekajo preiskave, ter

| (f) | povzetek vseh pomembnih dejstev že opravljenih poizvedb. |
| --- | --- |

(f)

povzetek vseh pomembnih dejstev že opravljenih poizvedb.

3.   Zaprosila se predložijo v uradnem jeziku zaprošenega organa ali v jeziku, ki je za ta organ sprejemljiv. Ta zahteva ne velja za dokumente, priložene zaprosilu iz odstavka 1.

4.   Če zaprosilo ne izpolnjuje zgoraj navedenih zahtev, se lahko zahteva, da se popravi ali dopolni; medtem se lahko sprejmejo previdnostni ukrepi.

Člen 12

Obravnavanje zaprosil

1.   Pri obravnavanju zaprosil za pomoč zaprošeni organ v okviru svojih pristojnosti in razpoložljivih sredstev ravna nemudoma, kot če bi deloval v svojem imenu ali po zaprosilu drugih organov iste pogodbenice, ter v ta namen predloži že razpoložljive informacije, opravi ustrezne poizvedbe ali poskrbi, da se te opravijo. Ta odstavek se uporablja tudi za kateri koli drugi organ, na katerega je organ prosilec naslovil zaprosilo v skladu s tem sporazumom, kadar organ prosilec ne more ukrepati sam.

2.   Zaprosila za pomoč se obravnavajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi zaprošene pogodbenice.

3.   Pravilno pooblaščeni uradniki pogodbenice lahko s soglasjem druge pogodbenice ter pod pogoji, ki jih ta določi, v uradih zaprošenega organa ali drugega ustreznega organa v skladu z odstavkom 1 pridobijo informacije glede dejavnosti, ki so ali bi lahko bile v nasprotju s carinsko zakonodajo, ki jih organ prosilec potrebuje za namene tega sporazuma.

4.   Pravilno pooblaščeni uradniki pogodbenice so lahko ob soglasju druge pogodbenice ter pod pogoji, ki jih ta določi, navzoči pri poizvedbah, ki se opravljajo na njenem ozemlju.

Člen 13

Oblika sporočanja informacij

1.   Zaprošeni organ organu prosilcu pisno sporoči izide poizvedb, opravljenih v skladu z zaprosilom po tem sporazumu, in priloži ustrezne dokumente, overjene kopije dokumentov in podobno.

2.   Informacije iz odstavka 1 se lahko sporočijo v računalniški obliki.

3.   Izvirniki spisov in dokumentov se pošljejo samo po zaprosilu, če overjene kopije ne bi zadostovale. Te izvirnike je treba čim prej vrniti zaprošenemu organu.

Člen 14

Izjeme pri obveznosti zagotavljanja pomoči

1.   Pomoč, ki spada v področje uporabe tega sporazuma, se lahko odkloni ali zagotovi le pod določenimi pogoji ali zahtevami, če pogodbenica meni, da bi pomoč po tem sporazumu:

| (a) | lahko posegala v suverenost Nove Zelandije ali države članice Unije, katere pristojni organ je prejel zaprosilo za pomoč po tem sporazumu; |
| --- | --- |

(a)

lahko posegala v suverenost Nove Zelandije ali države članice Unije, katere pristojni organ je prejel zaprosilo za pomoč po tem sporazumu;

| (b) | lahko negativno vplivala na javni red, varnost ali druge bistvene interese; |
| --- | --- |

(b)

lahko negativno vplivala na javni red, varnost ali druge bistvene interese;

| (c) | kršila poslovno skrivnost ali posegala v zakonite trgovinske interese ali |
| --- | --- |

(c)

kršila poslovno skrivnost ali posegala v zakonite trgovinske interese ali

| (d) | bila nezdružljiva z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi, med drugim na področju zaščite zasebnosti ali finančnih zadev in računov fizičnih oseb. |
| --- | --- |

(d)

bila nezdružljiva z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi, med drugim na področju zaščite zasebnosti ali finančnih zadev in računov fizičnih oseb.

2.   Zaprošeni organ lahko zagotavljanje pomoči odloži z utemeljitvijo, da bi to posegalo v tekočo preiskavo, sodni pregon ali sodni postopek. V takšnem primeru se zaprošeni organ posvetuje z organom prosilcem, da ugotovita, ali je mogoče pomoč zagotoviti pod pogoji, ki jih določi zaprošeni organ.

3.   Če organ prosilec zaprosi za pomoč, ki je po zaprosilu sam ne bi mogel zagotoviti, mora na to opozoriti v svojem zaprosilu. Zaprošeni organ nato sam presodi, kako se bo na tako zaprosilo odzval.

4.   V primerih iz odstavkov 1 in 2 je treba odločitev zaprošenega organa in razloge zanjo takoj sporočiti organu prosilcu.

Člen 15

Izvedenci in priče

Uradnika zaprošenega organa se lahko pooblasti, da v okviru podeljenega pooblastila nastopi kot izvedenec ali priča pred organom v drugi pogodbenici v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta sporazum, ter predloži predmete, dokumente ali njihove zaupne ali overjene kopije, če je to potrebno v ta namen. V vabilu mora biti natančno navedeno, pred katerim organom bo moral uradnik nastopiti ter o katerih zadevah in na podlagi katerega naziva ali položaja bo uradnik zaslišan.

Člen 16

Stroški pomoči

Pogodbenici se odpovesta vsem medsebojnim zahtevkom za povračilo stroškov, nastalih pri uporabi tega sporazuma, z izjemo morebitnih stroškov v zvezi z navzočnostjo izvedencev in prič v skladu s členom 15 ter tolmačev in prevajalcev, ki niso javni uslužbenci.

NASLOV IV

IZMENJAVA INFORMACIJ

Člen 17

Zaupnost in varstvo podatkov

1.   Vse informacije, sporočene v kakršni koli obliki v skladu s tem sporazumom, se v skladu z veljavnimi predpisi pogodbenic obravnavajo kot zaupne ali interne informacije.

2.   Pogodbenica ne uporabi ali razkrije informacij, pridobljenih v skladu s tem sporazumom, razen za namene tega sporazuma ali s predhodno pisno privolitvijo pogodbenice, ki je informacije predložila, ter ob upoštevanju pridržkov ali omejitev, ki jih je določila. Če pa zakoni in drugi predpisi pogodbenice od nje zahtevajo razkritje informacij, pridobljenih v skladu s tem sporazumom, o takšnem razkritju obvesti pogodbenico, ki je predložila informacije, po možnosti še pred takim razkritjem.

3.   Ob upoštevanju vseh zahtev, ki se v skladu z zakoni in drugimi predpisi uporabljajo za pogodbenico, ali izrecnih pogojev, pridržkov, omejitev ali navodil za ravnanje, ki zahtevajo večje varstvo, se vse informacije, pridobljene v okviru tega sporazuma, glede na stopnjo tajnosti ali druge pridržke glede ravnanja v zvezi z informacijami zaprošenega organa obravnavajo z enako ali višjo ravnjo varstva in varovanja zasebnosti.

4.   Osebni podatki se lahko izmenjujejo le, če se pogodbenica, ki bi jih prejela, zaveže, da bo takšne podatke varovala na način, za katerega pogodbenica, ki predloži osebne podatke, meni, da je ustrezen.

5.   Vsaka pogodbenica omeji dostop do informacij, prejetih v skladu s tem sporazumom, na osebe, ki morajo biti seznanjeni z njihovo vsebino.

6.   Vsaka pogodbenica omeji, hrani in posreduje informacije, ki jih prejme v skladu s tem sporazumom, s priznanimi varnostnimi mehanizmi, kot so gesla, šifriranje ali drugi primerni zaščitni ukrepi, skladni s stopnjo tajnosti posamezne informacije.

7.   Vsaka pogodbenica obvesti drugo o kakršnem koli nenamernem ali nepooblaščenem dostopu, uporabi, razkritju, spremembi ali uničenju informacij, prejetih v skladu s tem sporazumom, in predloži vse podrobnosti o naključnem ali nepooblaščenem dostopu, uporabi, razkritju, spremembi ali uničenju informacij.

8.   Če se informacije, prejete v skladu s tem sporazumom, nenamerno razkrijejo ali spremenijo, vsaka pogodbenica stori vse, kar je mogoče za obnovitev informacij ali, če to ni mogoče, za uničenje spremenjenih ali razkritih informacij.

9.   Vsaka od pogodbenic lahko zahteva dodatno varstvo zelo občutljivih informacij.

10.   Informacije se ne obdelujejo in ne hranijo dlje, kot je to potrebno za namen izvajanja tega sporazuma, obdelujejo in hranijo pa se le v skladu z zahtevami posamezne pogodbenice glede varstva zasebnosti in vodenja javnih evidenc. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi poskrbi za pravilno uničenje informacij, prejetih v skladu s tem sporazumom.

11.   Nič v tem sporazumu ne izključuje uporabe informacij ali dokumentov, pridobljenih v skladu s tem sporazumom, kot dokaznih sredstev v poznejših postopkih in tožbah pred sodišči v zvezi s kršitvami carinske zakonodaje. Zato lahko pogodbenici v svojih dokaznih spisih, poročilih in pričevanjih ter v postopkih in obtožnicah pred sodišči kot dokazna sredstva uporabita informacije in dokumente, ki sta jih pridobili v skladu s tem sporazumom. O takšni uporabi se obvesti pogodbenico, ki je predložila navedene informacije ali omogočila dostop do navedenih dokumentov.

NASLOV V

KONČNE DOLOČBE

Člen 18

Naslovi

Naslovi in členi tega sporazuma so vključeni le zaradi lažjega sklicevanja in ne vplivajo na razlago tega sporazuma.

Člen 19

Posvetovanje

Vsa vprašanja ali spori, povezani z razlaganjem ali izvajanjem tega sporazuma, se urejajo s posvetovanjem pogodbenic in po potrebi razrešijo s sklepom skupnega odbora za carinsko sodelovanje iz člena 20.

Člen 20

Skupni odbor za carinsko sodelovanje

1.   Ustanovi se skupni odbor za carinsko sodelovanje, ki ga sestavljajo predstavniki carinskih in drugih pristojnih organov pogodbenic. Kraj, dan in dnevni red zasedanja odbora se določijo po medsebojnem dogovoru pogodbenic.

2.   Odbor zagotavlja pravilno delovanje in izvajanje tega sporazuma ter preuči vsa vprašanja in spore, ki izhajajo iz njegove uporabe. Pri tem med drugim:

| (a) | sprejme vse ukrepe, potrebne za carinsko sodelovanje in pomoč, v skladu s cilji tega sporazuma, zlasti z:






  (i) | določitvijo vseh regulatornih ali zakonodajnih sprememb, ki so potrebne za izvajanje tega sporazuma; |
| --- | --- | --- |

(a)

sprejme vse ukrepe, potrebne za carinsko sodelovanje in pomoč, v skladu s cilji tega sporazuma, zlasti z:

(i)

določitvijo vseh regulatornih ali zakonodajnih sprememb, ki so potrebne za izvajanje tega sporazuma;

| (ii) | določitvijo in sprejetjem ukrepov za izboljšanje mehanizmov izmenjave podatkov; |
| --- | --- |

(ii)

določitvijo in sprejetjem ukrepov za izboljšanje mehanizmov izmenjave podatkov;

| (iii) | določitvijo in vzpostavitvijo dobrih praks, vključno z dobrimi praksami za usklajevanje zahtev za predhodne elektronske informacije o tovoru z mednarodnimi standardi pri dohodnih, odhodnih in tranzitnih pošiljkah; |
| --- | --- |

(iii)

določitvijo in vzpostavitvijo dobrih praks, vključno z dobrimi praksami za usklajevanje zahtev za predhodne elektronske informacije o tovoru z mednarodnimi standardi pri dohodnih, odhodnih in tranzitnih pošiljkah;

| (iv) | opredelitvijo in določitvijo standardov za analizo tveganja za informacije, ki so potrebne za identifikacijo pošiljk z visokim tveganjem, ki se uvažajo v Novo Zelandijo in Unijo, v njima pretovarjajo ali ju prečkajo; |
| --- | --- |

(iv)

opredelitvijo in določitvijo standardov za analizo tveganja za informacije, ki so potrebne za identifikacijo pošiljk z visokim tveganjem, ki se uvažajo v Novo Zelandijo in Unijo, v njima pretovarjajo ali ju prečkajo;

| (v) | opredelitvijo in sprejetjem ukrepov za uskladitev standardov v zvezi z ocenjevanjem tveganj; |
| --- | --- |

(v)

opredelitvijo in sprejetjem ukrepov za uskladitev standardov v zvezi z ocenjevanjem tveganj;

| (vi) | opredelitvijo minimalnih nadzornih standardov in metod, po katerih se zahteve teh standardov lahko izpolnijo; |
| --- | --- |

(vi)

opredelitvijo minimalnih nadzornih standardov in metod, po katerih se zahteve teh standardov lahko izpolnijo;

| (vii) | izboljšanjem in določitvijo standardov za programe trgovinskega partnerstva, katerih namen je izboljšava varnosti dobavne verige in olajševanje gibanja zakonite trgovine, ter |
| --- | --- |

(vii)

izboljšanjem in določitvijo standardov za programe trgovinskega partnerstva, katerih namen je izboljšava varnosti dobavne verige in olajševanje gibanja zakonite trgovine, ter

| (viii) | opredelitvijo in izvajanjem konkretnih ukrepov v zvezi z vzajemnim priznavanjem tehnik za obvladovanje tveganja, standardov tveganj, varnostnih ukrepov in programov trgovinskega partnerstva, vključno z enakovrednimi ukrepi za olajševanje trgovine; |
| --- | --- |

(viii)

opredelitvijo in izvajanjem konkretnih ukrepov v zvezi z vzajemnim priznavanjem tehnik za obvladovanje tveganja, standardov tveganj, varnostnih ukrepov in programov trgovinskega partnerstva, vključno z enakovrednimi ukrepi za olajševanje trgovine;

| (b) | deluje kot pristojni organ za reševanje vseh težav v zvezi z izvajanjem naslova III; |
| --- | --- |

(b)

deluje kot pristojni organ za reševanje vseh težav v zvezi z izvajanjem naslova III;

| (c) | je pooblaščen za sprejemanje odločitev za izvajanje tega sporazuma, tudi v zvezi s prenosom podatkov in skupno dogovorjenimi koristmi medsebojnega priznavanja tehnik obvladovanja tveganja, standardov tveganj, varnostnih ukrepov in programov trgovinskega partnerstva ter drugih ukrepov za olajševanje trgovine; |
| --- | --- |

(c)

je pooblaščen za sprejemanje odločitev za izvajanje tega sporazuma, tudi v zvezi s prenosom podatkov in skupno dogovorjenimi koristmi medsebojnega priznavanja tehnik obvladovanja tveganja, standardov tveganj, varnostnih ukrepov in programov trgovinskega partnerstva ter drugih ukrepov za olajševanje trgovine;

| (d) | obravnava vsa vprašanja skupnega interesa v zvezi s carinskim sodelovanjem, vključno s prihodnjimi ukrepi in zanje potrebnimi viri, ter |
| --- | --- |

(d)

obravnava vsa vprašanja skupnega interesa v zvezi s carinskim sodelovanjem, vključno s prihodnjimi ukrepi in zanje potrebnimi viri, ter

| (e) | sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(e)

sprejme svoj poslovnik.

3.   Skupni odbor za carinsko sodelovanje vzpostavi ustrezne delovne mehanizme, vključno z delovnimi skupinami, v podporo izvajanju tega sporazuma.

Člen 21

Začetek veljavnosti in trajanje

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu, ko sta se pogodbenici z izmenjavo diplomatskih not medsebojno uradno obvestili o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen.

2.   Ta sporazum se lahko spremeni ob medsebojnem soglasju pogodbenic z izmenjavo diplomatskih not. Spremembe začnejo veljati pod pogoji iz odstavka 1, če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

3.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum kadar koli odpove s pisnim obvestilom drugi pogodbenici. Odpoved začne veljati tri mesece po tem, ko je bila druga pogodbenica uradno obveščena o odpovedi. Zaprosila za pomoč, prejeta pred odpovedjo sporazuma, se obravnavajo v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 22

Verodostojna besedila

Ta sporazum je pripravljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna. Pri neskladjih med jezikovnimi različicami tega sporazuma pogodbenici zadevo predložita v presojo skupnemu odboru za carinsko sodelovanje.

V potrditev tega so podpisani, ki so bili za to pravilno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

Съставено в Брюксел на трети юли през две хиляди и седемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el tres de julio de dos mil diecisiete.

V Bruselu dne třetího července dva tisíce sedmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tredje juli to tusind og sytten.

Geschehen zu Brüssel am dritten Juli zweitausendsiebzehn.

Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta juulikuu kolmandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τρεις Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά.

Done at Brussels on the third day of July in the year two thousand and seventeen.

Fait à Bruxelles, le trois juillet deux mille dix-sept.

Sastavljeno u Bruxellesu trećeg srpnja godine dvije tisuće sedamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì tre luglio duemiladiciassette.

Briselē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada trešajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai septynioliktų metų liepos trečią dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év július havának harmadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tielet jum ta‘ Lulju fis-sena elfejn u sbatax.

Gedaan te Brussel, drie juli tweeduizend zeventien.

Sporządzono w Brukseli dnia trzeciego lipca roku dwa tysiące siedemnastego.

Feito em Bruxelas, em três de julho de dois mil e dezassete.

Întocmit la Bruxelles la trei iulie două mii șaptesprezece.

V Bruseli tretieho júla dvetisícsedemnásť.

V Bruslju, dne tretjega julija leta dva tisoč sedemnajst.

Tehty Brysselissä kolmantena päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista.

Som skedde i Bryssel den tredje juli år tjugohundrasjutton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Нова Зеландия

Por Nueva Zelanda

Za Nový Zéland

For New Zealand

Für Neuseeland

Uus-Meremaa nimel

Για τη Νέα Ζηλανδία

For New Zealand

Pour la Nouvelle-Zélande

Za Novi Zeland

Per la Nuova Zelanda

Jaunzēlandes vārdā –

Naujosios Zelandijos vardu

Új-Zéland részéről

Għal New Zealand

Voor Nieuw-Zeeland

W imieniu Nowej Zelandii

Pela Nova Zelândia

Pentru Noua Zeelandă

Za Nový Zéland

Za Novo Zelandijo

Uuden-Seelannin puolesta

För Nya Zeeland

Image 2

---

UREDBE

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/16

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2018/602

z dne 19. aprila 2018

o izvajanju Uredbe (EU) 2017/1509 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1509 z dne 30. avgusta 2017 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 329/2007 (1) ter zlasti člena 47(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 30. avgusta 2017 sprejel Uredbo (EU) 2017/1509. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 30. avgusta 2017 sprejel Uredbo (EU) 2017/1509.

| (2) | Demokratična ljudska republika Koreji (DLRK) še naprej izvaja svoje jedrske in balistične programe, s čimer krši svoje obveznosti, določene v več resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov. Te programe delno financira z nedovoljenimi prenosi sredstev in gospodarskih virov. |
| --- | --- |

(2)

Demokratična ljudska republika Koreji (DLRK) še naprej izvaja svoje jedrske in balistične programe, s čimer krši svoje obveznosti, določene v več resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov. Te programe delno financira z nedovoljenimi prenosi sredstev in gospodarskih virov.

| (3) | Na seznam oseb in subjektov v Prilogi XV k Uredbi (EU) 2017/1509 bi bilo treba dodati štiri osebe, ki so zagotovile prenos premoženja ali virov, ki bi lahko finančno prispevali k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. |
| --- | --- |

(3)

Na seznam oseb in subjektov v Prilogi XV k Uredbi (EU) 2017/1509 bi bilo treba dodati štiri osebe, ki so zagotovile prenos premoženja ali virov, ki bi lahko finančno prispevali k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje.

| (4) | Prilogo XV k Uredbi (EU) 2017/1509 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Prilogo XV k Uredbi (EU) 2017/1509 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL TO UREDBO:

Člen 1

Priloga XV k Uredbi (EU) 2017/1509 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2018

Za Svet

Predsednica

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  UL L 224, 31.8.2017, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Prilogo XV k Uredbi (EU) 2017/1509 se pod naslovom „(c) Fizične osebe, ki so uvrščene na seznam v skladu s točko (b) člena 34(4)“ dodajo naslednje osebe:

| | Ime (in morebitni vzdevki) | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Datum uvrstitve na seznam | Razlogi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „9. | KIM Yong Nam (Kim Yong-Nam, Kim Young-Nam, Kim Yong-Gon) | Datum rojstva: 2.12.1947
  Kraj rojstva: Sinuju, DLRK | 20.4.2018 | Skupina strokovnjakov je ugotovila, da je KIM Yong Nam agent urada Reconnaissance General Bureau, tj. subjekta, ki je na seznamu Združenih narodov. Ugotovila je tudi, da KIM Yong Nam in njegov sin KIM Su Gwang sodelujeta v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispeval k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. KIM Yong Nam je v obdobju, ko je delal kot diplomat, odprl različne tekoče in varčevalne račune v Uniji ter sodeloval pri različnih večjih bančnih transferjih na bančne račune v Uniji oziroma na račune zunaj Unije, tudi na račune, odprte na ime sina KIMA Suja Gwanga in snahe KIM Kyong Hui. |
| 10. | DJANG Tcheul Hy | Datum rojstva: 11.5.1950
  Kraj rojstva: Kangwon | 20.4.2018 | DJANG Tcheul Hy skupaj z možem KIMOM Yongom Namom, sinom KIMOM Sujem Gwangom in snaho KIM Kyong Hui sodeluje v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispevale k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. Bila je imetnica več bančnih računov v Uniji, ki jih je na njeno ime odprl njen sin KIM Su Gwang. Sodelovala je tudi pri več bančnih transferjih z računov svoje snahe KIM Kyong Hui na bančne račune zunaj Unije. |
| 11. | KIM Su Gwang (KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang) | Datum rojstva: 18.8.1976
  Kraj rojstva: Pjongjang, DLRK.
  Diplomat DLRK na veleposlaništvu v Belorusiji | 20.4.2018 | Skupina strokovnjakov je ugotovila, da je KIM Suj Gwang agent urada Reconnaissance General Bureau, tj. subjekta, ki je na seznamu Združenih narodov. Ugotovila je tudi, da KIM Su Gwang in njegov oče KIM Yong Nam sodelujeta v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispeval k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. KIM Su Gwang je odprl več bančnih računov v več državah članicah, tudi na imena družinskih članov. Ko je delal kot diplomat, je sodeloval je pri različnih večjih bančnih transferjih na bančne račune v Uniji oziroma na račune zunaj Unije, tudi na račune, odprte na ime soproge KIM Kyong Hui. |
| 12. | KIM Kyong Hui | Datum rojstva: 6.5.1981
  Kraj rojstva: Pjongjang, DLRK | 20.4.2018 | KIM Kyong Hui skupaj z možem KIMOM Sujem Gwangom, tastom KIMOM Yongom Namom in taščo Djang Tcheul Hy sodeluje v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispevale k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. Prejela je več bančnih nakazil od moža KIMA Suja Gwanga in tasta KIMA Yonga Nama ter prenesla denar na račune zunaj Unije, odprte na njeno ime ali na ime tašče DJANG Tcheul Hy.“ |

Ime (in morebitni vzdevki)

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Datum uvrstitve na seznam

Razlogi

„9.

KIM Yong Nam (Kim Yong-Nam, Kim Young-Nam, Kim Yong-Gon)

Datum rojstva: 2.12.1947

Kraj rojstva: Sinuju, DLRK

20.4.2018

Skupina strokovnjakov je ugotovila, da je KIM Yong Nam agent urada Reconnaissance General Bureau, tj. subjekta, ki je na seznamu Združenih narodov. Ugotovila je tudi, da KIM Yong Nam in njegov sin KIM Su Gwang sodelujeta v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispeval k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. KIM Yong Nam je v obdobju, ko je delal kot diplomat, odprl različne tekoče in varčevalne račune v Uniji ter sodeloval pri različnih večjih bančnih transferjih na bančne račune v Uniji oziroma na račune zunaj Unije, tudi na račune, odprte na ime sina KIMA Suja Gwanga in snahe KIM Kyong Hui.

10.

DJANG Tcheul Hy

Datum rojstva: 11.5.1950

Kraj rojstva: Kangwon

20.4.2018

DJANG Tcheul Hy skupaj z možem KIMOM Yongom Namom, sinom KIMOM Sujem Gwangom in snaho KIM Kyong Hui sodeluje v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispevale k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. Bila je imetnica več bančnih računov v Uniji, ki jih je na njeno ime odprl njen sin KIM Su Gwang. Sodelovala je tudi pri več bančnih transferjih z računov svoje snahe KIM Kyong Hui na bančne račune zunaj Unije.

11.

KIM Su Gwang (KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang)

Datum rojstva: 18.8.1976

Kraj rojstva: Pjongjang, DLRK.

Diplomat DLRK na veleposlaništvu v Belorusiji

20.4.2018

Skupina strokovnjakov je ugotovila, da je KIM Suj Gwang agent urada Reconnaissance General Bureau, tj. subjekta, ki je na seznamu Združenih narodov. Ugotovila je tudi, da KIM Su Gwang in njegov oče KIM Yong Nam sodelujeta v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispeval k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. KIM Su Gwang je odprl več bančnih računov v več državah članicah, tudi na imena družinskih članov. Ko je delal kot diplomat, je sodeloval je pri različnih večjih bančnih transferjih na bančne račune v Uniji oziroma na račune zunaj Unije, tudi na račune, odprte na ime soproge KIM Kyong Hui.

12.

KIM Kyong Hui

Datum rojstva: 6.5.1981

Kraj rojstva: Pjongjang, DLRK

20.4.2018

KIM Kyong Hui skupaj z možem KIMOM Sujem Gwangom, tastom KIMOM Yongom Namom in taščo Djang Tcheul Hy sodeluje v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispevale k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. Prejela je več bančnih nakazil od moža KIMA Suja Gwanga in tasta KIMA Yonga Nama ter prenesla denar na račune zunaj Unije, odprte na njeno ime ali na ime tašče DJANG Tcheul Hy.“

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/603

z dne 12. aprila 2018

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti člena 57(4) in člena 58(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. aprila 2018

Za Komisijo

V imenu predsednika

Stephen QUEST

Generalni direktor

Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Razlogi |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Napihljiva blazina iz plastike (tako imenovana „blazina za invalidski voziček“), ki meri približno 40 × 40 cm in je sestavljena iz dveh pravokotnih medsebojno povezanih komor napolnjenih z zrakom. V vsaki komori je vrečka iz plastike, ki je napolnjena z zrakom in prekrita s tanko plastjo silikona.
  Oblika blazine se prilagodi glede na stopnjo napihnjenosti komor, kar povzroči, da se položaj vrečk iz plastike v komorah spremeni, ko uporabnik sede na blazino.
  Blazina ima protizdrsno prevleko iz blaga, ki se lahko odstrani, na spodnji strani pa ima dva sprimna trakova.
  Izdelek je namenjen preprečevanju nastajanja preležanin. Zagotavlja razbremenilni učinek na sedne kosti in izboljšuje udobje uporabnika.
  Glej sliki (*1). | 3926 90 97 | Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3926 , 3926 90 in 3926 90 97 .
  Uvrstitev izdelka pod tarifno številko 9404 (polnjena posteljnina in podobna posteljna oprema) je izključena, saj so napihljive blazine iz te tarifne številke izključene v smislu opombe 1(a) k poglavju 94, posledično se napihljive blazine iz plastičnih mas uvrščajo pod tarifno številko 3926 (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema (HS) k tarifni številki 9404 , zadnji odstavek (b)).
  Uvrstitev pod oznako KN 8714 20 00 kot deli in pribor za vozičke za invalidne osebe je prav tako izključena, saj izdelek ni prepoznaven kot primeren za uporabo izključno ali pretežno z vozički za invalidne osebe v smislu opombe 3 k oddelku XVII. Izdelek se glede na svoje objektivne značilnosti lahko uporablja na različnih sedežih in stolih ter sedežih invalidskih vozičkov. Izdelek na primer ni zasnovan za uporabo s posebnim sedežem, saj ne vključuje posebne opreme za pritrditev, ki bi določala njegovo uporabo z določenim sedežem. Protizdrsna prevleka in sprimna trakova se lahko pritrdijo na številne različne vrste sedežev. Izdelka zato nič ne opredeljuje kot zasnovanega za uporabo s posebno vrsto sedeža (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 8714 , prvi odstavek (i)).
  Poleg tega je uvrstitev pod oznako KN 8714 20 00 kot deli in pribor za vozičke za invalidne osebe izključena, saj izdelek ni nujen za delovanje invalidskega vozička, invalidskega vozička tudi ne prilagodi za posebno delovanje ali razširja njegove možnosti uporabe in ne omogoča posebne uporabe v zvezi z glavno funkcijo, ki omogoča invalidni osebi gibanje (glej sodbo Sodišča z dne 16. junija 2011 v zadevi Unomedical, C-152/10, ECLI:EU:C:2011:402, točke 29, 30 in 36). Invalidski voziček deluje na enak način kot brez blazine. Z blazino postane uporaba invalidskega vozička le udobnejša in vzdržnejša.
  Čeprav je izdelek sestavljen iz različnih sestavnih delov (blazina iz plastike in prevleka iz blaga), se izdelek uvrsti, kot bi bil sestavljen le iz blazine iz plastike, saj ta daje izdelku njegov bistveni značaj v smislu splošnega pravila 3(b). Sestavni del iz blaga je le prevleka, ki varuje in ohranja bistveni sestavni del na mestu. Izdelek se zato uvrsti glede na sestavni material, in sicer pod oznako KN 3926 90 97 kot „drugi izdelki iz plastičnih mas“. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Razlogi

(1)

(2)

(3)

Napihljiva blazina iz plastike (tako imenovana „blazina za invalidski voziček“), ki meri približno 40 × 40 cm in je sestavljena iz dveh pravokotnih medsebojno povezanih komor napolnjenih z zrakom. V vsaki komori je vrečka iz plastike, ki je napolnjena z zrakom in prekrita s tanko plastjo silikona.

Oblika blazine se prilagodi glede na stopnjo napihnjenosti komor, kar povzroči, da se položaj vrečk iz plastike v komorah spremeni, ko uporabnik sede na blazino.

Blazina ima protizdrsno prevleko iz blaga, ki se lahko odstrani, na spodnji strani pa ima dva sprimna trakova.

Izdelek je namenjen preprečevanju nastajanja preležanin. Zagotavlja razbremenilni učinek na sedne kosti in izboljšuje udobje uporabnika.

Glej sliki (*1).

3926 90 97

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3926 , 3926 90 in 3926 90 97 .

Uvrstitev izdelka pod tarifno številko 9404 (polnjena posteljnina in podobna posteljna oprema) je izključena, saj so napihljive blazine iz te tarifne številke izključene v smislu opombe 1(a) k poglavju 94, posledično se napihljive blazine iz plastičnih mas uvrščajo pod tarifno številko 3926 (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema (HS) k tarifni številki 9404 , zadnji odstavek (b)).

Uvrstitev pod oznako KN 8714 20 00 kot deli in pribor za vozičke za invalidne osebe je prav tako izključena, saj izdelek ni prepoznaven kot primeren za uporabo izključno ali pretežno z vozički za invalidne osebe v smislu opombe 3 k oddelku XVII. Izdelek se glede na svoje objektivne značilnosti lahko uporablja na različnih sedežih in stolih ter sedežih invalidskih vozičkov. Izdelek na primer ni zasnovan za uporabo s posebnim sedežem, saj ne vključuje posebne opreme za pritrditev, ki bi določala njegovo uporabo z določenim sedežem. Protizdrsna prevleka in sprimna trakova se lahko pritrdijo na številne različne vrste sedežev. Izdelka zato nič ne opredeljuje kot zasnovanega za uporabo s posebno vrsto sedeža (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 8714 , prvi odstavek (i)).

Poleg tega je uvrstitev pod oznako KN 8714 20 00 kot deli in pribor za vozičke za invalidne osebe izključena, saj izdelek ni nujen za delovanje invalidskega vozička, invalidskega vozička tudi ne prilagodi za posebno delovanje ali razširja njegove možnosti uporabe in ne omogoča posebne uporabe v zvezi z glavno funkcijo, ki omogoča invalidni osebi gibanje (glej sodbo Sodišča z dne 16. junija 2011 v zadevi Unomedical, C-152/10, ECLI:EU:C:2011:402, točke 29, 30 in 36). Invalidski voziček deluje na enak način kot brez blazine. Z blazino postane uporaba invalidskega vozička le udobnejša in vzdržnejša.

Čeprav je izdelek sestavljen iz različnih sestavnih delov (blazina iz plastike in prevleka iz blaga), se izdelek uvrsti, kot bi bil sestavljen le iz blazine iz plastike, saj ta daje izdelku njegov bistveni značaj v smislu splošnega pravila 3(b). Sestavni del iz blaga je le prevleka, ki varuje in ohranja bistveni sestavni del na mestu. Izdelek se zato uvrsti glede na sestavni material, in sicer pod oznako KN 3926 90 97 kot „drugi izdelki iz plastičnih mas“.

Image 3

Image 4

---

(*1)  Sliki sta zgolj informativni.

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/604

z dne 18. aprila 2018

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 v zvezi s postopkovnimi pravili za lažjo določitev preferencialnega porekla blaga v Uniji in o razveljavitvi uredb (EGS) št. 3510/80 in (ES) št. 209/2005

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) in zlasti člena 66(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 (2) med drugim določa postopkovna pravila iz člena 64(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 (v nadaljnjem besedilu: zakonik) za lažjo določitev preferencialnega porekla blaga v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 (2) med drugim določa postopkovna pravila iz člena 64(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 (v nadaljnjem besedilu: zakonik) za lažjo določitev preferencialnega porekla blaga v Uniji.

| (2) | Zadnji stavek člena 68(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 se trenutno nanaša na smiselno uporabo pododdelkov 2 do 9 oddelka 2 navedene uredbe, ki se nanašajo na pravila o poreklu za shemo splošnega sistema preferencialov (v nadaljnjem besedilu: GSP) Unije. Vendar so samo nekatere določbe navedenih pododdelkov pomembne v okviru registracije izvoznikov izven okvira sheme GSP Unije. Zato je potrebno te določbe natančneje opredeliti. Ker mora obveza Komisije, da tretjim državam, s katerimi ima Unija preferencialno ureditev, zagotovi naslove carinskih organov, ki so odgovorni za preverjanje dokumenta o poreklu, ki ga izpolni registrirani izvoznik, v vsakem primeru izhajati iz določb zadevne ureditve, to ne bi smelo več biti določeno v Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447. Prehodna določba iz Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, ki začasno dovoljuje izvozniku, ki ni bil registriran, vendar je pooblaščeni izvoznik v Uniji, da izpolni dokument o poreklu, je zastarela in bi jo bilo treba odpraviti. Zaradi poenostavitve in usklajenosti preferencialnih ureditev bi morale biti majhne pošiljke, ki niso uvožene s trgovanjem, izvzete iz predložitve dokumentov o poreklu, če je taka izjema dovoljena, vendar ni neposredno določena v preferencialni ureditvi. Glede na to, da obstajajo drugi načini za identifikacijo izvoznika in da podpis v Uniji ne prispeva k pravnemu statusu dokumenta o poreklu, se od izvoznikov ne bi smelo zahtevati, da podpišejo tak dokument, če je to v preferencialni ureditvi dovoljeno, vendar neposredno ni določeno. |
| --- | --- |

(2)

Zadnji stavek člena 68(1) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 se trenutno nanaša na smiselno uporabo pododdelkov 2 do 9 oddelka 2 navedene uredbe, ki se nanašajo na pravila o poreklu za shemo splošnega sistema preferencialov (v nadaljnjem besedilu: GSP) Unije. Vendar so samo nekatere določbe navedenih pododdelkov pomembne v okviru registracije izvoznikov izven okvira sheme GSP Unije. Zato je potrebno te določbe natančneje opredeliti. Ker mora obveza Komisije, da tretjim državam, s katerimi ima Unija preferencialno ureditev, zagotovi naslove carinskih organov, ki so odgovorni za preverjanje dokumenta o poreklu, ki ga izpolni registrirani izvoznik, v vsakem primeru izhajati iz določb zadevne ureditve, to ne bi smelo več biti določeno v Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447. Prehodna določba iz Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, ki začasno dovoljuje izvozniku, ki ni bil registriran, vendar je pooblaščeni izvoznik v Uniji, da izpolni dokument o poreklu, je zastarela in bi jo bilo treba odpraviti. Zaradi poenostavitve in usklajenosti preferencialnih ureditev bi morale biti majhne pošiljke, ki niso uvožene s trgovanjem, izvzete iz predložitve dokumentov o poreklu, če je taka izjema dovoljena, vendar ni neposredno določena v preferencialni ureditvi. Glede na to, da obstajajo drugi načini za identifikacijo izvoznika in da podpis v Uniji ne prispeva k pravnemu statusu dokumenta o poreklu, se od izvoznikov ne bi smelo zahtevati, da podpišejo tak dokument, če je to v preferencialni ureditvi dovoljeno, vendar neposredno ni določeno.

| (3) | Pravila, določena v členu 69 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 glede nadomestnih dokazil o preferencialnem poreklu, izdanih ali sestavljenih izven okvira sheme GSP Unije, bi bilo treba za dokumente o poreklu uporabljati bolj na splošno. Poleg tega bi bilo treba pojasniti obliko, v kateri se lahko izda ali sestavi nadomestni dokument o poreklu. |
| --- | --- |

(3)

Pravila, določena v členu 69 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 glede nadomestnih dokazil o preferencialnem poreklu, izdanih ali sestavljenih izven okvira sheme GSP Unije, bi bilo treba za dokumente o poreklu uporabljati bolj na splošno. Poleg tega bi bilo treba pojasniti obliko, v kateri se lahko izda ali sestavi nadomestni dokument o poreklu.

| (4) | Določiti bi bilo treba pravila za lažjo določitev preferencialnega porekla oplemenitenih izdelkov v Uniji, pridobljenih iz blaga s preferencialnim poreklom. Ker je namen navedenih pravil preprečitev škodljivih in nenamernih posledic, ki bi jih lahko utrpeli zadevni gospodarski subjekti zaradi tega, ker je bil v zakoniku postopek predelave pod carinskim nadzorom združen s postopkom aktivnega oplemenitenja, bi se morala uporabljati retroaktivno od datuma uporabe zakonika. |
| --- | --- |

(4)

Določiti bi bilo treba pravila za lažjo določitev preferencialnega porekla oplemenitenih izdelkov v Uniji, pridobljenih iz blaga s preferencialnim poreklom. Ker je namen navedenih pravil preprečitev škodljivih in nenamernih posledic, ki bi jih lahko utrpeli zadevni gospodarski subjekti zaradi tega, ker je bil v zakoniku postopek predelave pod carinskim nadzorom združen s postopkom aktivnega oplemenitenja, bi se morala uporabljati retroaktivno od datuma uporabe zakonika.

| (5) | Člen 80(2) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 bi moral vključevati sklicevanje na novo Prilogo 22-06A, ki vsebuje obrazec zahtevka, ki ga bodo uporabili izvozniki držav članic za registracijo v sistemu REX, Priloga 22-06 pa je tako rezervirana za registracijo izvoznikov v državah, upravičenih do GSP. Zato je treba to novo prilogo 22-06A vstaviti v Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2447, Prilogo 22-06 k navedeni uredbi pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. Tudi člene 82, 83 in 86 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 bi bilo treba spremeniti kot posledico uvedbe nove Priloge 22-06A. Glede na to, da obstajajo drugi načini za identifikacijo izvoznika in da podpis v Uniji ne prispeva k pravnemu statusu dokumenta o poreklu, se od izvoznikov ne bi smelo zahtevati, da podpišejo navedbo o poreklu iz člena 92 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447. Odstavki 1, 2 in 3 navedenega člena se smiselno uporabljajo za navedbe o poreklu, ki jih sestavljajo izvozniki v Uniji, ne le za namen bilateralne kumulacije iz člena 53 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (3), ampak tudi za prijavljanje porekla blaga, ki se izvaža v državo, upravičeno do shem GSP Norveške, Švice ali Turčije za namen kumulacije z materiali po poreklu iz Unije. Člen 92 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Člen 80(2) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 bi moral vključevati sklicevanje na novo Prilogo 22-06A, ki vsebuje obrazec zahtevka, ki ga bodo uporabili izvozniki držav članic za registracijo v sistemu REX, Priloga 22-06 pa je tako rezervirana za registracijo izvoznikov v državah, upravičenih do GSP. Zato je treba to novo prilogo 22-06A vstaviti v Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2447, Prilogo 22-06 k navedeni uredbi pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. Tudi člene 82, 83 in 86 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 bi bilo treba spremeniti kot posledico uvedbe nove Priloge 22-06A. Glede na to, da obstajajo drugi načini za identifikacijo izvoznika in da podpis v Uniji ne prispeva k pravnemu statusu dokumenta o poreklu, se od izvoznikov ne bi smelo zahtevati, da podpišejo navedbo o poreklu iz člena 92 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447. Odstavki 1, 2 in 3 navedenega člena se smiselno uporabljajo za navedbe o poreklu, ki jih sestavljajo izvozniki v Uniji, ne le za namen bilateralne kumulacije iz člena 53 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (3), ampak tudi za prijavljanje porekla blaga, ki se izvaža v državo, upravičeno do shem GSP Norveške, Švice ali Turčije za namen kumulacije z materiali po poreklu iz Unije. Člen 92 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Prilogo 22-07 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447 bi bilo treba spremeniti, da se določi oznako, ki jo navede izvoznik, ko se navedba o poreklu nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute in Melille. S spremembo navedene priloge bi bilo treba določiti tudi, da mora izvoznik poreklo označiti z oznako „EU“, kadar se navedba o poreklu nanaša na izdelke s poreklom iz Unije. |
| --- | --- |

(6)

Prilogo 22-07 k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447 bi bilo treba spremeniti, da se določi oznako, ki jo navede izvoznik, ko se navedba o poreklu nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute in Melille. S spremembo navedene priloge bi bilo treba določiti tudi, da mora izvoznik poreklo označiti z oznako „EU“, kadar se navedba o poreklu nanaša na izdelke s poreklom iz Unije.

| (7) | Uredba Komisije (EGS) št. 3510/80 (4) je postala zastarela, glede na to, da so bile določbe, določene v tej uredbi, nadomeščene z določbami, ki so zdaj določene v Delegirani uredbi (EU) 2015/2446 in Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447. Zato bi jo bilo treba zaradi pravne varnosti in preglednosti razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (EGS) št. 3510/80 (4) je postala zastarela, glede na to, da so bile določbe, določene v tej uredbi, nadomeščene z določbami, ki so zdaj določene v Delegirani uredbi (EU) 2015/2446 in Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2447. Zato bi jo bilo treba zaradi pravne varnosti in preglednosti razveljaviti.

| (8) | Uredba Komisije (ES) št. 209/2005 (5) dodeljuje odstopanja od obveznosti, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 1541/98 (6), da se predložijo dokazila o poreklu za tekstilne izdelke iz oddelka XI kombinirane nomenklature. Uredba (EU) št. 955/2011 Evropskega parlamenta in Sveta je nadomestila Uredbo (ES) št. 1541/98 (7). Zato je Uredba (ES) št. 209/2005 zastarela in bi jo bilo treba razveljaviti zaradi pravne varnosti in preglednosti. |
| --- | --- |

(8)

Uredba Komisije (ES) št. 209/2005 (5) dodeljuje odstopanja od obveznosti, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 1541/98 (6), da se predložijo dokazila o poreklu za tekstilne izdelke iz oddelka XI kombinirane nomenklature. Uredba (EU) št. 955/2011 Evropskega parlamenta in Sveta je nadomestila Uredbo (ES) št. 1541/98 (7). Zato je Uredba (ES) št. 209/2005 zastarela in bi jo bilo treba razveljaviti zaradi pravne varnosti in preglednosti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2015/2447 se spremeni:

| (1) | člen 68 se spremeni:






  (a) | zadnji stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Smiselno se uporabljajo členi 80, 82, 83, 84, 86, 87, 89 in 91 te uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 68 se spremeni:

(a)

zadnji stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Smiselno se uporabljajo členi 80, 82, 83, 84, 86, 87, 89 in 91 te uredbe.“;

| (b) | v prvem stavku odstavka 2 se besedilo „člena 10 in 15“ nadomesti z besedilom „člena 10(1) in 15“; |
| --- | --- |

(b)

v prvem stavku odstavka 2 se besedilo „člena 10 in 15“ nadomesti z besedilom „člena 10(1) in 15“;

| (c) | odstavka 3 in 5 se črtata; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 3 in 5 se črtata;

| (d) | vstavita se naslednja nova odstavka 6 in 7:

  „6.   Kadar preferencialna ureditev Uniji omogoča, da izvzame izdelke s poreklom iz zahteve po predložitvi dokumenta o poreklu, se navedeno izvzetje uporablja pod pogoji, določenimi v členu 103, če ti pogoji niso določeni v zadevni preferencialni ureditvi.


  7.   Če preferencialna ureditev Uniji omogoča odstopanje od zahteve, da mora izvoznik podpisati dokument o poreklu, se takšen podpis ne zahteva.“; |
| --- | --- |

(d)

vstavita se naslednja nova odstavka 6 in 7:

„6.   Kadar preferencialna ureditev Uniji omogoča, da izvzame izdelke s poreklom iz zahteve po predložitvi dokumenta o poreklu, se navedeno izvzetje uporablja pod pogoji, določenimi v členu 103, če ti pogoji niso določeni v zadevni preferencialni ureditvi.

7.   Če preferencialna ureditev Uniji omogoča odstopanje od zahteve, da mora izvoznik podpisati dokument o poreklu, se takšen podpis ne zahteva.“;

| (2) | člen 69 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 69
  Nadomestni dokumenti o poreklu, izdani ali sestavljeni izven okvira sheme GSP Unije
  (člen 64(1) zakonika)

  1.   Če izdelki s poreklom, ki jih zajema dokument o poreklu, izdan ali sestavljen predhodno za namene preferencialnega tarifnega ukrepa iz člena 56(2)(d) ali (e) zakonika, razen sheme GSP Unije, še niso bili sproščeni v prosti promet in so dani pod nadzor carinskega urada v Uniji, je mogoče prvotni dokument o poreklu nadomestiti z enim ali več nadomestnih dokumentov o poreklu za namen pošiljanja vseh ali nekaterih od teh izdelkov drugam znotraj Unije.


  2.   Nadomestni dokument o poreklu iz odstavka 1 se lahko izda za ali ga lahko sestavi kateri koli od navedenih subjektov, in sicer v isti obliki kot je bil izdan ali sestavljen prvotni dokument o poreklu blaga ali v obliki nadomestne navedbe o poreklu, sestavljene smiselno v skladu s členom 101 in Prilogo 22-20:






  (a) | izvoznik, ki je pooblaščen ali registriran v Uniji in ki prepošilja blago; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 69 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 69

Nadomestni dokumenti o poreklu, izdani ali sestavljeni izven okvira sheme GSP Unije

(člen 64(1) zakonika)

1.   Če izdelki s poreklom, ki jih zajema dokument o poreklu, izdan ali sestavljen predhodno za namene preferencialnega tarifnega ukrepa iz člena 56(2)(d) ali (e) zakonika, razen sheme GSP Unije, še niso bili sproščeni v prosti promet in so dani pod nadzor carinskega urada v Uniji, je mogoče prvotni dokument o poreklu nadomestiti z enim ali več nadomestnih dokumentov o poreklu za namen pošiljanja vseh ali nekaterih od teh izdelkov drugam znotraj Unije.

2.   Nadomestni dokument o poreklu iz odstavka 1 se lahko izda za ali ga lahko sestavi kateri koli od navedenih subjektov, in sicer v isti obliki kot je bil izdan ali sestavljen prvotni dokument o poreklu blaga ali v obliki nadomestne navedbe o poreklu, sestavljene smiselno v skladu s členom 101 in Prilogo 22-20:

(a)

izvoznik, ki je pooblaščen ali registriran v Uniji in ki prepošilja blago;

| (b) | prepošiljatelj blaga v Uniji, kadar skupna vrednost izdelkov s poreklom v prvotni pošiljki, ki se razdeli, ne presega veljavne mejne vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

prepošiljatelj blaga v Uniji, kadar skupna vrednost izdelkov s poreklom v prvotni pošiljki, ki se razdeli, ne presega veljavne mejne vrednosti;

| (c) | prepošiljatelj blaga v Uniji, če skupna vrednost izdelkov s poreklom v prvotni pošiljki, ki se razdeli, presega veljavno mejno vrednost, in prepošiljatelj priloži kopijo prvotnega dokumenta o poreklu k nadomestnemu dokumentu o poreklu. |
| --- | --- |

(c)

prepošiljatelj blaga v Uniji, če skupna vrednost izdelkov s poreklom v prvotni pošiljki, ki se razdeli, presega veljavno mejno vrednost, in prepošiljatelj priloži kopijo prvotnega dokumenta o poreklu k nadomestnemu dokumentu o poreklu.

Če v skladu s prvim pododstavkom nadomestitev prvotnega dokumenta o poreklu ni možna, carinski urad, ki ima nadzor nad blagom, lahko izda nadomestni dokument o poreklu iz odstavka 1 v obliki potrdila o gibanju blaga EUR.1.

3.   Če je nadomestni dokument o poreklu potrdilo o gibanju blaga EUR.1, se zaznamek carinskega urada, ki je izdal nadomestno potrdilo o gibanju blaga EUR.1 navede v polju 11 potrdila. Navedbe v polju 4 potrdila glede države porekla so enake navedbam v prvotnem dokumentu o poreklu. V polje 12 se podpiše prepošiljatelj. Prepošiljatelj, ki v dobri veri podpiše polje 12, ne odgovarja za točnost navedb v prvotnem dokumentu o poreklu.

Carinski urad, od katerega se zahteva, da izda nadomestno potrdilo o gibanju EUR.1, na prvotni dokument o poreklu ali na njegov dodatek vpiše maso, število, naravo izdelkov, ki jih pošlje naprej, in njihovo namembno državo ter na njem navede zaporedne številke ustreznega nadomestnega potrdila ali nadomestnih potrdil. Prvotni dokument o poreklu hrani najmanj tri leta.“;

| (3) | vstavi se naslednji člen 69a:

  „Člen 69a
  Preferencialno poreklo oplemenitenih izdelkov, pridobljenih iz blaga s statusom preferencialnega porekla
  (člen 64(1) zakonika)

  1.   Če je neunijsko blago s statusom preferencialnega porekla v okviru preferencialne ureditve med Unijo in tretjimi državami dano v postopek aktivnega oplemenitenja, se za iz njega pridobljene oplemenitene izdelke, sproščene v prosti promet, šteje, da imajo enak status preferencialnega porekla kot navedeno blago.


  2.   Odstavek 1 se ne uporablja v naslednjih primerih:






  (a) | postopek oplemenitenja zajema tudi neunijsko blago, ki ni navedeno v odstavku 1, vključno z blagom s statusom preferencialnega porekla v okviru drugih preferencialnih ureditev; |
| --- | --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen 69a:

„Člen 69a

Preferencialno poreklo oplemenitenih izdelkov, pridobljenih iz blaga s statusom preferencialnega porekla

(člen 64(1) zakonika)

1.   Če je neunijsko blago s statusom preferencialnega porekla v okviru preferencialne ureditve med Unijo in tretjimi državami dano v postopek aktivnega oplemenitenja, se za iz njega pridobljene oplemenitene izdelke, sproščene v prosti promet, šteje, da imajo enak status preferencialnega porekla kot navedeno blago.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja v naslednjih primerih:

(a)

postopek oplemenitenja zajema tudi neunijsko blago, ki ni navedeno v odstavku 1, vključno z blagom s statusom preferencialnega porekla v okviru drugih preferencialnih ureditev;

| (b) | oplemeniteni izdelki so pridobljeni iz enakovrednega blaga, navedenega v členu 223 zakonika; |
| --- | --- |

(b)

oplemeniteni izdelki so pridobljeni iz enakovrednega blaga, navedenega v členu 223 zakonika;

| (c) | carinski organi so dovolili začasni ponovni izvoz blaga za nadaljnje oplemenitenje v skladu s členom 258 zakonika. |
| --- | --- |

(c)

carinski organi so dovolili začasni ponovni izvoz blaga za nadaljnje oplemenitenje v skladu s členom 258 zakonika.

3.   Kadar se uporablja odstavek 1, se za dokument o poreklu, izdan ali sestavljen za blago, dano v postopek aktivnega oplemenitenja, šteje, da je dokument o poreklu, izdan ali sestavljen za oplemenitene izdelke.“;

| (4) | odstavek 2 člena 80 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pristojni organi upravičenih držav ob prejemu popolnega zahtevka iz Priloge 22-06 izvozniku nemudoma dodelijo številko registriranega izvoznika ter v sistem REX vnesejo številko registriranega izvoznika, podatke o registraciji in datum, od katerega je registracija veljavna v skladu s členom 86(4).
  Carinski organi držav članic ob prejemu popolnega zahtevka iz Priloge 22-06A izvozniku ali, kadar je to potrebno, prepošiljatelju blaga nemudoma dodelijo številko registriranega izvoznika ter v sistem REX vnesejo številko registriranega izvoznika, podatke o registraciji in datum, od katerega je registracija veljavna v skladu s členom 86(4).
  Pristojni organi upravičene države ali carinski organi države članice izvozniku ali, če je to primerno, prepošiljatelju blaga sporočijo številko registriranega izvoznika, dodeljeno temu izvozniku ali prepošiljatelju blaga, in datum, od katerega je registracija veljavna.“; |
| --- | --- |

(4)

odstavek 2 člena 80 nadomesti z naslednjim:

„2.   Pristojni organi upravičenih držav ob prejemu popolnega zahtevka iz Priloge 22-06 izvozniku nemudoma dodelijo številko registriranega izvoznika ter v sistem REX vnesejo številko registriranega izvoznika, podatke o registraciji in datum, od katerega je registracija veljavna v skladu s členom 86(4).

Carinski organi držav članic ob prejemu popolnega zahtevka iz Priloge 22-06A izvozniku ali, kadar je to potrebno, prepošiljatelju blaga nemudoma dodelijo številko registriranega izvoznika ter v sistem REX vnesejo številko registriranega izvoznika, podatke o registraciji in datum, od katerega je registracija veljavna v skladu s členom 86(4).

Pristojni organi upravičene države ali carinski organi države članice izvozniku ali, če je to primerno, prepošiljatelju blaga sporočijo številko registriranega izvoznika, dodeljeno temu izvozniku ali prepošiljatelju blaga, in datum, od katerega je registracija veljavna.“;

| (5) | člen 82 se spremeni:






  (a) | odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

  „7.   Komisija javnosti omogoči dostop do naslednjih podatkov, pod pogojem, da je izvoznik soglašal s podpisom polja 6 na obrazcu iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno:






  (a) | imena registriranega izvoznika, kakor je navedeno v polju 1 obrazca iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 82 se spremeni:

(a)

odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   Komisija javnosti omogoči dostop do naslednjih podatkov, pod pogojem, da je izvoznik soglašal s podpisom polja 6 na obrazcu iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno:

(a)

imena registriranega izvoznika, kakor je navedeno v polju 1 obrazca iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno;

| (b) | naslova kraja, kjer ima registrirani izvoznik sedež, kakor je naveden v polju 1 obrazca iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno; |
| --- | --- |

(b)

naslova kraja, kjer ima registrirani izvoznik sedež, kakor je naveden v polju 1 obrazca iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno;

| (c) | kontaktnih podatkov, kakor so navedeni v polju 1 in polju 2 obrazca iz Priloge 22–06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno; |
| --- | --- |

(c)

kontaktnih podatkov, kakor so navedeni v polju 1 in polju 2 obrazca iz Priloge 22–06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno;

| (d) | okvirnega opisa blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, vključno z okvirnim seznamom tarifnih številk ali poglavij harmoniziranega sistema, kakor je opredeljen v polju 4 obrazca iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno; |
| --- | --- |

(d)

okvirnega opisa blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, vključno z okvirnim seznamom tarifnih številk ali poglavij harmoniziranega sistema, kakor je opredeljen v polju 4 obrazca iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno;

| (e) | številke EORI registriranega izvoznika, kakor je navedena v polju 1 obrazca iz Priloge 22-06A, ali identifikacijske številke trgovca (TIN) registriranega izvoznika, kakor je navedena v polju 1 obrazca iz Priloge 22-06; |
| --- | --- |

(e)

številke EORI registriranega izvoznika, kakor je navedena v polju 1 obrazca iz Priloge 22-06A, ali identifikacijske številke trgovca (TIN) registriranega izvoznika, kakor je navedena v polju 1 obrazca iz Priloge 22-06;

| (f) | ali je registrirani izvoznik trgovec ali proizvajalec, kakor je navedeno v polju 3 obrazca iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno. |
| --- | --- |

(f)

ali je registrirani izvoznik trgovec ali proizvajalec, kakor je navedeno v polju 3 obrazca iz Priloge 22-06 ali Priloge 22-06A, kakor je primerno.

Zavrnitev podpisa polja 6 ni razlog za zavrnitev registracije izvoznika.“;

| (b) | v odstavku 8 se za točko (a) vstavi naslednja točka (b), trenutne točke od (b) do (e) pa se ustrezno preštevilčijo:






  „(b) | datuma registracije registriranega izvoznika;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 8 se za točko (a) vstavi naslednja točka (b), trenutne točke od (b) do (e) pa se ustrezno preštevilčijo:

„(b)

datuma registracije registriranega izvoznika;“;

| (6) | člen 83 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se za besedilom „Prilogi 22-06“ doda besedilo „ali v Prilogi 22-06A, kakor je primerno“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 83 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se za besedilom „Prilogi 22-06“ doda besedilo „ali v Prilogi 22-06A, kakor je primerno“;

| (b) | v odstavku 4 se za besedilom „Prilogi 22-06“ doda besedilo „ali v Prilogi 22-06A, kakor je primerno“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se za besedilom „Prilogi 22-06“ doda besedilo „ali v Prilogi 22-06A, kakor je primerno“;

| (7) | v členu 86(2) se besedilo „Priloge 22-06“ nadomesti z besedilom „Priloge 22-06A“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 86(2) se besedilo „Priloge 22-06“ nadomesti z besedilom „Priloge 22-06A“;

| (8) | člen 92 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:
  „Izvozniku ni treba podpisovati navedbe o poreklu.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 92 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„Izvozniku ni treba podpisovati navedbe o poreklu.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Odstavki 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo za naslednje:






  (a) | navedbe o poreklu, sestavljene v Uniji za namene bilateralne kumulacije iz člena 53 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Odstavki 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo za naslednje:

(a)

navedbe o poreklu, sestavljene v Uniji za namene bilateralne kumulacije iz člena 53 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446;

| (b) | navedbe o poreklu blaga, izvoženega v državo, upravičeno do shem GSP Norveške, Švice ali Turčije za namene kumulacije z materiali s poreklom iz Unije.“; |
| --- | --- |

(b)

navedbe o poreklu blaga, izvoženega v državo, upravičeno do shem GSP Norveške, Švice ali Turčije za namene kumulacije z materiali s poreklom iz Unije.“;

| (9) | Priloga 22-06 se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(9)

Priloga 22-06 se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi;

| (10) | za Prilogo 22-06 se vstavi nova Priloga 22-06A, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(10)

za Prilogo 22-06 se vstavi nova Priloga 22-06A, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi;

| (11) | V Prilogi 22-07 se opomba 5 nadomesti z naslednjim:






  „(5) | Navede se država porekla izdelkov. Če se navedba o poreklu navezuje na izdelke s poreklom iz Unije, mora izvoznik poreklo označiti z oznako ‚EU‘. Če se navedba o poreklu v celoti ali delno nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, kot je določeno v členu 112 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, mora izvoznik poreklo označiti z oznako ‚CM‘.“ |
| --- | --- | --- |

(11)

V Prilogi 22-07 se opomba 5 nadomesti z naslednjim:

„(5)

5

Navede se država porekla izdelkov. Če se navedba o poreklu navezuje na izdelke s poreklom iz Unije, mora izvoznik poreklo označiti z oznako ‚EU‘. Če se navedba o poreklu v celoti ali delno nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, kot je določeno v členu 112 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, mora izvoznik poreklo označiti z oznako ‚CM‘.“

Člen 2

Uredba (EGS) št. 3510/80 se razveljavi.

Člen 3

Uredba (ES) št. 209/2005 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(3) se uporablja od 1. maja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. aprila 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (EGS) št. 3510/80 z dne 23. decembra 1980 o opredelitvi pojma izdelki s poreklom za namene uporabe tarifnih preferencialov, ki jih je odobrila Evropska gospodarska skupnost za nekatere izdelke iz držav v razvoju (UL L 368, 31.12.1980, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 209/2005 z dne 7. februarja 2005 o seznamu tekstilnih izdelkov, za katere ob sprostitvi v prosti promet v Skupnosti ni potrebno dokazilo o poreklu (UL L 34, 8.2.2005, str. 6).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 1541/98 z dne 13. julija 1998 o dokazilu o poreklu blaga za nekatere tekstilne izdelke, iz oddelka XI kombinirane nomenklature, sproščene v prosti promet v Skupnosti, ter o pogojih za sprejem takšnega dokazila (UL L 202, 18.7.1998, str. 11).

6

(7)  Uredba (EU) št. 955/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2011 o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1541/98 o dokazilu o poreklu blaga za nekatere tekstilne izdelke, iz oddelka XI kombinirane nomenklature, sproščene v prosti promet v Skupnosti, ter o pogojih za sprejem takšnega dokazila ter o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (UL L 259, 4.10.2011, str. 5).

7

---

PRILOGA I

„PRILOGA 22-06

ZAHTEVEK ZA REGISTRACIJO IZVOZNIKA

za namene shem splošnih tarifnih preferencialov Evropske unije, Norveške, Švice in Turčije
   (1)

| 1. | Ime izvoznika, polni naslov in država, kontaktni podatki, TIN. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dodatni kontaktni podatki, vključno s telefonsko številko in številko telefaksa ter naslovom elektronske pošte (neobvezno). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Navedite, ali je vaša glavna dejavnost proizvodnja ali trgovina. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Okvirni opis blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, vključno z okvirnim seznamom tarifnih številk harmoniziranega sistema (ali poglavij, če spada blago, s katerim se trguje, pod več kot dvajset tarifnih številk harmoniziranega sistema). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izjave izvoznika


  Podpisani:







  — | izjavljam, da so zgoraj navedeni podatki točni; |
| --- | --- | --- |

5.

Podpisani:

—

izjavljam, da so zgoraj navedeni podatki točni;

| — | potrjujem, da nobena predhodna registracija ni bila razveljavljena; v nasprotnem primeru potrjujem, da je bilo stanje, zaradi katerega je prišlo do razveljavitve, odpravljeno; |
| --- | --- |

—

potrjujem, da nobena predhodna registracija ni bila razveljavljena; v nasprotnem primeru potrjujem, da je bilo stanje, zaradi katerega je prišlo do razveljavitve, odpravljeno;

| — | se zavezujem, da bom sestavil navedbo o poreklu samo za blago, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo in pravila o poreklu, ki so za navedeno blago določena v splošnem sistemu preferencialov; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom sestavil navedbo o poreklu samo za blago, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo in pravila o poreklu, ki so za navedeno blago določena v splošnem sistemu preferencialov;

| — | se zavezujem, da bom hranil ustrezne trgovske računovodske evidence za proizvodnjo/dobavo blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, ter da jih bom hranil najmanj tri leta po koncu koledarskega leta, v katerem je bila navedba o poreklu sestavljena; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom hranil ustrezne trgovske računovodske evidence za proizvodnjo/dobavo blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, ter da jih bom hranil najmanj tri leta po koncu koledarskega leta, v katerem je bila navedba o poreklu sestavljena;

| — | se zavezujem, da bom pristojni organ nemudoma obvestil o vsakršnih spremembah podatkov o registraciji, ki so nastale po dodelitvi številke registriranega izvoznika; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom pristojni organ nemudoma obvestil o vsakršnih spremembah podatkov o registraciji, ki so nastale po dodelitvi številke registriranega izvoznika;

| — | se zavezujem, da bom sodeloval s pristojnim organom; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom sodeloval s pristojnim organom;

| — | se zavezujem, da bom sprejel vsakršno preverjanje točnosti navedb o poreklu, vključno s preverjanjem računovodskih evidenc in obiski Evropske komisije ali organov držav članic ter organov Norveške, Švice in Turčije v mojih poslovnih prostorih; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom sprejel vsakršno preverjanje točnosti navedb o poreklu, vključno s preverjanjem računovodskih evidenc in obiski Evropske komisije ali organov držav članic ter organov Norveške, Švice in Turčije v mojih poslovnih prostorih;

| — | se zavezujem, da bom zahteval razveljavitev svoje registracije v sistemu, če ne bodo več izpolnjeni pogoji za izvoz blaga na podlagi sheme; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom zahteval razveljavitev svoje registracije v sistemu, če ne bodo več izpolnjeni pogoji za izvoz blaga na podlagi sheme;

| — | se zavezujem, da bom zahteval razveljavitev svoje registracije v sistemu, če takega blaga ne bom več nameraval izvažati na podlagi sheme. |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom zahteval razveljavitev svoje registracije v sistemu, če takega blaga ne bom več nameraval izvažati na podlagi sheme.

...

Kraj, datum, podpis pooblaščenega podpisnika, ime in naziv delovnega mesta
   (2)

| 6. | Predhodno prostovoljno in izrecno soglasje izvoznika za objavo njegovih podatkov na javnem spletnem mestu


  Podpisani sem s tem obveščen, da se predložene informacije v tem zahtevku lahko javno objavijo na spletnem mestu. Podpisani sprejemam objavo teh informacij na javnem spletnem mestu. Podpisani lahko prekličem svoje soglasje za objavo teh informacij na javnem spletnem mestu, tako da pošljem zahtevek pristojnim organom, ki so odgovorni za registracijo.

  ...

  Kraj, datum, podpis pooblaščenega podpisnika, ime in naziv delovnega mesta
   (2) |
| --- | --- |

6.

Podpisani sem s tem obveščen, da se predložene informacije v tem zahtevku lahko javno objavijo na spletnem mestu. Podpisani sprejemam objavo teh informacij na javnem spletnem mestu. Podpisani lahko prekličem svoje soglasje za objavo teh informacij na javnem spletnem mestu, tako da pošljem zahtevek pristojnim organom, ki so odgovorni za registracijo.

...

Kraj, datum, podpis pooblaščenega podpisnika, ime in naziv delovnega mesta
   (2)

| 7. | Polje za uradno rabo pristojnega organa


  Vložnik je registriran pod naslednjo številko:







  Registracijska številka: ... |
| --- | --- |

7.

Vložnik je registriran pod naslednjo številko:

Registracijska številka: ...

| Datum registracije ... |
| --- |

Datum registracije ...

| Datum začetka veljavnosti registracije ... |
| --- |

Datum začetka veljavnosti registracije ...

Podpis in žig
   (2) ...

| Informativno obvestilo

  o varstvu in obdelavi osebnih podatkov, vnesenih v sistem








  1. | Kadar Evropska komisija obdeluje osebne podatke, ki jih vsebuje ta zahtevek za registracijo izvoznika, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. Kadar pristojni organi upravičene države ali tretje države, ki izvajajo Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, obdelujejo osebne podatke, ki jih vsebuje ta zahtevek za registracijo izvoznika, se uporabljajo zadevne nacionalne določbe za izvajanje navedene direktive. |
| --- | --- |

Informativno obvestilo

o varstvu in obdelavi osebnih podatkov, vnesenih v sistem

1.

| 2. | Osebni podatki v zvezi z zahtevkom za registracijo izvoznika se obdelujejo za namene pravil o poreklu GSP Unije, kot so opredeljena v ustrezni zakonodaji Unije. Navedena zakonodaja, ki določa pravila o poreklu GSP Unije, je pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zahtevkom za registracijo izvoznika. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pristojni organ v državi, v kateri je bil zahtevek predložen, je nadzornik obdelave podatkov v sistemu REX.
  Seznam pristojnih organov je objavljen na spletni strani Komisije. |
| --- | --- |

3.

Seznam pristojnih organov je objavljen na spletni strani Komisije.

| 4. | Dostop do vseh podatkov v tem zahtevku je z uporabniškim imenom in geslom omogočen Komisiji, pristojnim organom upravičenih držav in carinskim organom držav članic EU, Norveške, Švice in Turčije. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pristojni organi upravičene države podatke o razveljavljeni registraciji v sistemu REX hranijo deset koledarskih let. Ta rok začne teči po izteku leta, v katerem je bila registracija razveljavljena. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Posameznik, na katerega se podatki nanašajo, ima pravico do dostopa do svojih podatkov, ki se obdelujejo v sistemu REX, in, kadar je to potrebno, pravico do popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 oziroma nacionalno zakonodajo, s katero se je prenesla Direktiva 95/46/ES. Vsi zahtevki za pravico do dostopa, popravka, izbrisa ali blokiranja se predložijo organom upravičenih držav, pristojnim za registracijo, ki te zahtevke po potrebi tudi obdelajo. Če je registrirani izvoznik zahtevek za uveljavljanje te pravice predložil Komisiji, Komisija ta zahtevek posreduje pristojnim organom zadevne države upravičenke. Če registrirani izvoznik svojih pravic ne uspe uveljaviti pri nadzorniku podatkov, tak zahtevek predloži Komisiji, ki deluje kot nadzornik. Komisija ima pravico, da takšne podatke popravi, izbriše ali blokira. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pritožbe se lahko naslovijo na ustrezni nacionalni organ za varstvo podatkov. Kontaktni podatki nacionalnih organov za varstvo podatkov so na voljo na spletnem mestu Generalnega direktorata Evropske komisije za pravosodje: (http://ec.europa.eu/justice/data-protection/bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1).
  Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki jo opravlja Evropska komisija, jo je treba nasloviti na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/). |
| --- | --- |

7.

Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki jo opravlja Evropska komisija, jo je treba nasloviti na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

---

(1)  Ta obrazec zahtevka je skupen shemam GSP štirih subjektov: Unije (EU), Norveške, Švice in Turčije (v nadaljnjem besedilu: subjekti). Upoštevajte, da se zadevne sheme GSP teh subjektov lahko razlikujejo glede na državo in zajete izdelke. Zato bo dana registracija veljala le za namene izvoza na podlagi shem GSP, po katerih vaša država velja za upravičeno državo.

1

(2)  Če se pri zahtevkih za registracijo izvoznika ali drugih izmenjavah informacij med registriranimi izvozniki in pristojnimi organi v upravičenih državah ali carinskimi organi v državah članicah uporabijo tehnike elektronske obdelave podatkov, se podpis in žig iz polj 5, 6 in 7 nadomesti z elektronsko overitvijo.

2

---

PRILOGA II

„PRILOGA 22-06A

ZAHTEVEK ZA REGISTRACIJO IZVOZNIKA

za namen registracije izvoznikov v državah članicah

| 1. | Ime izvoznika, polni naslov in država, kontaktni podatki, številka EORI. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dodatni kontaktni podatki, vključno s telefonsko številko in številko telefaksa ter naslovom elektronske pošte (neobvezno). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Navedite, ali je vaša glavna dejavnost proizvodnja ali trgovina. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Okvirni opis blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, vključno z okvirnim seznamom tarifnih številk harmoniziranega sistema (ali poglavij, če spada blago, s katerim se trguje, pod več kot dvajset tarifnih številk harmoniziranega sistema). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izjave izvoznika


  Podpisani:







  — | izjavljam, da so zgoraj navedeni podatki točni; |
| --- | --- | --- |

5.

Podpisani:

—

izjavljam, da so zgoraj navedeni podatki točni;

| — | potrjujem, da nobena predhodna registracija ni bila razveljavljena; v nasprotnem primeru potrjujem, da je bilo stanje, zaradi katerega je prišlo do razveljavitve, odpravljeno; |
| --- | --- |

—

potrjujem, da nobena predhodna registracija ni bila razveljavljena; v nasprotnem primeru potrjujem, da je bilo stanje, zaradi katerega je prišlo do razveljavitve, odpravljeno;

| — | se zavezujem, da bom sestavil navedbo o poreklu in druge dokumente o poreklu samo za blago, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo in pravila o poreklu, ki so za navedeno blago določena v zadevni preferencialni ureditvi; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom sestavil navedbo o poreklu in druge dokumente o poreklu samo za blago, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo in pravila o poreklu, ki so za navedeno blago določena v zadevni preferencialni ureditvi;

| — | se zavezujem, da bom hranil ustrezne trgovske računovodske evidence za proizvodnjo/dobavo blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, ter da jih bom hranil tako dolgo, kot je zahtevano v zadevni preferencialni ureditvi, in najmanj tri leta po koncu koledarskega leta, v katerem je bila sestavljena navedba o poreklu ali drugi dokument o poreklu; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom hranil ustrezne trgovske računovodske evidence za proizvodnjo/dobavo blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, ter da jih bom hranil tako dolgo, kot je zahtevano v zadevni preferencialni ureditvi, in najmanj tri leta po koncu koledarskega leta, v katerem je bila sestavljena navedba o poreklu ali drugi dokument o poreklu;

| — | se zavezujem, da bom carinske organe nemudoma obvestil o vsakršnih spremembah podatkov o registraciji, ki so nastale po dodelitvi številke registriranega izvoznika; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom carinske organe nemudoma obvestil o vsakršnih spremembah podatkov o registraciji, ki so nastale po dodelitvi številke registriranega izvoznika;

| — | se zavezujem, da bom sodeloval s carinskimi organi; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom sodeloval s carinskimi organi;

| — | se zavezujem, da bom sprejel vsakršno preverjanje točnosti navedb o poreklu ali drugih dokumentov o poreklu, vključno s preverjanjem računovodskih evidenc in obiski Evropske komisije ali organov držav članic v mojih poslovnih prostorih; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom sprejel vsakršno preverjanje točnosti navedb o poreklu ali drugih dokumentov o poreklu, vključno s preverjanjem računovodskih evidenc in obiski Evropske komisije ali organov držav članic v mojih poslovnih prostorih;

| — | se zavezujem, da bom zahteval razveljavitev svoje registracije v sistemu, če ne bodo več izpolnjeni pogoji za uporabo sistema registriranih izvoznikov; |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom zahteval razveljavitev svoje registracije v sistemu, če ne bodo več izpolnjeni pogoji za uporabo sistema registriranih izvoznikov;

| — | se zavezujem, da bom zahteval razveljavitev svoje registracije v sistemu, če sistema registriranih izvoznikov ne bom več nameraval uporabljati. |
| --- | --- |

—

se zavezujem, da bom zahteval razveljavitev svoje registracije v sistemu, če sistema registriranih izvoznikov ne bom več nameraval uporabljati.

...

Kraj, datum, podpis pooblaščenega podpisnika, ime in naziv delovnega mesta
   (1)

| 6. | Predhodno prostovoljno in izrecno soglasje izvoznika za objavo njegovih podatkov na javnem spletnem mestu


  Podpisani sem s tem obveščen, da se predložene informacije v tem zahtevku lahko javno objavijo na spletnem mestu. Podpisani sprejemam objavo teh informacij na javnem spletnem mestu. Podpisani lahko prekličem svoje soglasje za objavo teh informacij na javnem spletnem mestu, tako da pošljem zahtevek pristojnim organom, ki so odgovorni za registracijo.

  ...

  Kraj, datum, podpis pooblaščenega podpisnika, ime in naziv delovnega mesta
   (1) |
| --- | --- |

6.

Podpisani sem s tem obveščen, da se predložene informacije v tem zahtevku lahko javno objavijo na spletnem mestu. Podpisani sprejemam objavo teh informacij na javnem spletnem mestu. Podpisani lahko prekličem svoje soglasje za objavo teh informacij na javnem spletnem mestu, tako da pošljem zahtevek pristojnim organom, ki so odgovorni za registracijo.

...

Kraj, datum, podpis pooblaščenega podpisnika, ime in naziv delovnega mesta
   (1)

| 7. | Polje za uradno rabo carinskih organov


  Vložnik je registriran pod naslednjo številko:







  Registracijska številka: ... |
| --- | --- |

7.

Vložnik je registriran pod naslednjo številko:

Registracijska številka: ...

| Datum registracije ... |
| --- |

Datum registracije ...

| Datum začetka veljavnosti registracije ... |
| --- |

Datum začetka veljavnosti registracije ...

Podpis in žig
   (1) ...

| Informativno obvestilo

  o varstvu in obdelavi osebnih podatkov, vnesenih v sistem








  1. | Kadar Evropska komisija obdeluje osebne podatke, ki jih vsebuje ta zahtevek za registracijo izvoznika, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. |
| --- | --- |

Informativno obvestilo

o varstvu in obdelavi osebnih podatkov, vnesenih v sistem

1.

| 2. | Osebni podatki v zvezi z zahtevkom za registracijo izvoznika se obdelujejo za namene pravil o poreklu ustreznih preferencialnih trgovinskih ureditev Unije. Pravila o poreklu iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 so pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zahtevkom za registracijo izvoznika. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Carinski organi v državi, v kateri je bil zahtevek predložen, so nadzorniki obdelave podatkov v sistemu REX.
  Seznam carinskih oddelkov je objavljen na spletnem mestu Komisije: |
| --- | --- |

3.

Seznam carinskih oddelkov je objavljen na spletnem mestu Komisije:

| 4. | Dostop do vseh podatkov v tem zahtevku je z uporabniškim imenom in geslom omogočen Komisiji in carinskim organom držav članic EU, Norveške, Švice in Turčije. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Carinski organi držav članic podatke o razveljavljeni registraciji v sistemu REX hranijo deset koledarskih let. Ta rok začne teči po izteku leta, v katerem je bila registracija razveljavljena. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Posameznik, na katerega se podatki nanašajo, ima pravico do dostopa do svojih podatkov, ki se obdelujejo v sistemu REX, in, kadar je to potrebno, pravico do popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 oziroma nacionalno zakonodajo, s katero se je prenesla Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov. Vsi zahtevki za pravico do dostopa, popravka, izbrisa ali blokiranja se predložijo carinskim organom držav članic, pristojnim za registracijo, ki te zahtevke po potrebi tudi obdelajo. Če je registrirani izvoznik zahtevek za uveljavljanje te pravice predložil Komisiji, Komisija ta zahtevek posreduje carinskim organom zadevne države članice. Če registrirani izvoznik svojih pravic ne uspe uveljaviti pri nadzorniku podatkov, tak zahtevek predloži Komisiji, ki deluje kot nadzornik. Komisija ima pravico, da takšne podatke popravi, izbriše ali blokira. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pritožbe se lahko naslovijo na ustrezni nacionalni organ za varstvo podatkov. Kontaktni podatki nacionalnih organov za varstvo podatkov so na voljo na spletnem mestu Generalnega direktorata Evropske komisije za pravosodje: (http://ec.europa.eu/justice/data-protection/bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1).
  Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki jo opravlja Evropska komisija, jo je treba nasloviti na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/). |
| --- | --- |

7.

Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki jo opravlja Evropska komisija, jo je treba nasloviti na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

---

(1)  Če se pri zahtevkih za registracijo izvoznika ali drugih izmenjavah informacij med registriranimi izvozniki in pristojnimi organi v upravičenih državah ali carinskimi organi v državah članicah uporabijo tehnike elektronske obdelave podatkov, se podpis in žig iz polj 5, 6 in 7 nadomesti z elektronsko overitvijo.

1

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/33

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/605

z dne 19. aprila 2018

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 78(1)(a) in drugega odstavka točke 3.6.5 Priloge II k Uredbi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Znanstvena merila za ugotavljanje, ali imajo aktivne snovi, varovala in sinergisti lastnosti endokrinih motilcev, bi bilo treba določiti ob upoštevanju ciljev Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki sta zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja, in sicer zlasti zagotoviti, da snovi ali sredstva, dani na trg, nimajo nobenega škodljivega učinka na zdravje ljudi ali živali ali nobenega nesprejemljivega učinka na okolje, in izboljšati delovanje notranjega trga ob hkratnem izboljšanju kmetijske proizvodnje. |
| --- | --- |

(1)

Znanstvena merila za ugotavljanje, ali imajo aktivne snovi, varovala in sinergisti lastnosti endokrinih motilcev, bi bilo treba določiti ob upoštevanju ciljev Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki sta zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja, in sicer zlasti zagotoviti, da snovi ali sredstva, dani na trg, nimajo nobenega škodljivega učinka na zdravje ljudi ali živali ali nobenega nesprejemljivega učinka na okolje, in izboljšati delovanje notranjega trga ob hkratnem izboljšanju kmetijske proizvodnje.

| (2) | Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je leta 2002 v okviru mednarodnega programa za kemijsko varnost predlagala opredelitev endokrinih motilcev (2), leta 2009 pa opredelitev škodljivih učinkov (3). O navedenih opredelitvah so znanstveniki do zdaj dosegli široko soglasje. Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v znanstvenem mnenju o endokrinih motilcih, sprejetem 28. februarja 2013 (4), podprla navedeni opredelitvi (v nadaljnjem besedilu: znanstveno mnenje Agencije). Tudi Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov ju podpira (5). Zato je primerno kot podlago za merila za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev uporabiti opredelitvi SZO. |
| --- | --- |

(2)

Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je leta 2002 v okviru mednarodnega programa za kemijsko varnost predlagala opredelitev endokrinih motilcev (2), leta 2009 pa opredelitev škodljivih učinkov (3). O navedenih opredelitvah so znanstveniki do zdaj dosegli široko soglasje. Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v znanstvenem mnenju o endokrinih motilcih, sprejetem 28. februarja 2013 (4), podprla navedeni opredelitvi (v nadaljnjem besedilu: znanstveno mnenje Agencije). Tudi Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov ju podpira (5). Zato je primerno kot podlago za merila za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev uporabiti opredelitvi SZO.

| (3) | Pri izvedbi navedenih meril bi bilo treba upoštevati težo dokazov, zlasti pristop iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o teži dokazov. Upoštevati bi bilo treba tudi predhodne izkušnje z navodili OECD za standardizirane preskusne smernice za ocenjevanje kemikalij glede lastnosti endokrinih motilcev (7). Poleg tega bi moralo izvajanje meril temeljiti na vseh ustreznih znanstvenih dokazih, tudi študijah, predloženih v skladu s trenutnimi regulativnimi zahtevami po podatkih iz Uredbe (ES) št. 1107/2009. Te študije večinoma temeljijo na mednarodno sprejetih študijskih protokolih. |
| --- | --- |

(3)

Pri izvedbi navedenih meril bi bilo treba upoštevati težo dokazov, zlasti pristop iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o teži dokazov. Upoštevati bi bilo treba tudi predhodne izkušnje z navodili OECD za standardizirane preskusne smernice za ocenjevanje kemikalij glede lastnosti endokrinih motilcev (7). Poleg tega bi moralo izvajanje meril temeljiti na vseh ustreznih znanstvenih dokazih, tudi študijah, predloženih v skladu s trenutnimi regulativnimi zahtevami po podatkih iz Uredbe (ES) št. 1107/2009. Te študije večinoma temeljijo na mednarodno sprejetih študijskih protokolih.

| (4) | Ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev v zvezi z zdravjem ljudi bi moralo temeljiti na dokazih, pridobljenih pri ljudeh in/ali živalih, tako da se omogoči opredelitev tako znanih kot domnevnih endokrinih motilcev. |
| --- | --- |

(4)

Ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev v zvezi z zdravjem ljudi bi moralo temeljiti na dokazih, pridobljenih pri ljudeh in/ali živalih, tako da se omogoči opredelitev tako znanih kot domnevnih endokrinih motilcev.

| (5) | Ker posebna znanstvena merila, določena s to uredbo, odražajo trenutno znanstveno in tehnično znanje ter se bodo uporabljala namesto meril, trenutno določenih v točki 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi jih bilo treba določiti v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(5)

Ker posebna znanstvena merila, določena s to uredbo, odražajo trenutno znanstveno in tehnično znanje ter se bodo uporabljala namesto meril, trenutno določenih v točki 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi jih bilo treba določiti v navedeni prilogi.

| (6) | Da bi se upoštevalo trenutno znanstveno in tehnično znanje, bi bilo treba določiti tudi posebna znanstvena merila za opredelitev aktivnih snovi, varoval ali sinergistov z lastnostmi endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo učinkujejo na neciljne organizme. Zato bi bilo treba spremeniti točko 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 in uvesti ta posebna merila. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se upoštevalo trenutno znanstveno in tehnično znanje, bi bilo treba določiti tudi posebna znanstvena merila za opredelitev aktivnih snovi, varoval ali sinergistov z lastnostmi endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo učinkujejo na neciljne organizme. Zato bi bilo treba spremeniti točko 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 in uvesti ta posebna merila.

| (7) | Komisija bi glede na cilje Uredbe (ES) št. 1107/2009 morala oceniti izkušnje, pridobljene pri uporabi znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev, uvedenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi glede na cilje Uredbe (ES) št. 1107/2009 morala oceniti izkušnje, pridobljene pri uporabi znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev, uvedenih s to uredbo.

| (8) | Merila za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev odražajo trenutno znanstveno in tehnično znanje ter omogočajo natančnejšo opredelitev aktivnih snovi z lastnostmi endokrinih motilcev. Nova merila bi zato bilo treba začeti uporabljati čim prej, ob upoštevanju časa, ki ga države članice in Agencija potrebujejo, da se pripravijo na uporabo navedenih meril. Zato bi bilo treba navedena merila začeti uporabljati od 20. oktobra 2018, razen kadar zadevni odbor do 20. oktobra 2018 glasuje o osnutku uredbe. Komisija bo preučila posledice za vsak nedokončan postopek odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in po potrebi sprejela ustrezne ukrepe ob ustreznem spoštovanju pravic vlagateljev. To lahko vključuje zahtevo za dodatne informacije vlagatelja in/ali dodatno znanstveno mnenje države članice poročevalke in Agencije. |
| --- | --- |

(8)

Merila za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev odražajo trenutno znanstveno in tehnično znanje ter omogočajo natančnejšo opredelitev aktivnih snovi z lastnostmi endokrinih motilcev. Nova merila bi zato bilo treba začeti uporabljati čim prej, ob upoštevanju časa, ki ga države članice in Agencija potrebujejo, da se pripravijo na uporabo navedenih meril. Zato bi bilo treba navedena merila začeti uporabljati od 20. oktobra 2018, razen kadar zadevni odbor do 20. oktobra 2018 glasuje o osnutku uredbe. Komisija bo preučila posledice za vsak nedokončan postopek odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in po potrebi sprejela ustrezne ukrepe ob ustreznem spoštovanju pravic vlagateljev. To lahko vključuje zahtevo za dodatne informacije vlagatelja in/ali dodatno znanstveno mnenje države članice poročevalke in Agencije.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Točka 3.6.5 in točka 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor se spremenita s to uredbo, se uporabljata od 20. oktobra 2018, razen za postopke, za katere je odbor glasoval o osnutku uredbe do 20. oktobra 2018.

Člen 3

Komisija do 20. oktobra 2025 odboru iz člena 79 Uredbe (ES) št. 1107/2009 predloži oceno izkušenj, pridobljenih pri uporabi znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev, uvedenih s to uredbo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 20. oktobra 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  SZO/MPKV (Svetovna zdravstvena organizacija/Mednarodni program za kemijsko varnost), 2002. Globalna ocena znanstvenih dognanj o endokrinih motilcih (Global Assessment of the State-of-the-science of Endocrine Disruptors). SZO/MPKV/EDC/02.2, na voljo javnosti na: http://www.who.int/ipcs/publications/new_issues/endocrine_disruptors/en/.

2

(3)  SZO/MPKV (Svetovna zdravstvena organizacija/Mednarodni program za kemijsko varnost), 2009. Načela in metode za oceno tveganja kemikalij v živilih (Principles and Methods for the Risk Assessment of Chemicals in Food). Merila za zdravje okolja (Environmental Health Criteria) 240, na voljo javnosti na: http://www.who.int/foodsafety/publications/chemical-food/en/.

3

(4)  Znanstveno mnenje o oceni nevarnosti endokrinih motilcev: Znanstvena merila za opredelitev endokrinih motilcev in o ustreznosti obstoječih testnih metod za ocenjevanje učinkov, ki jih imajo te snovi na zdravje ljudi in na okolje (Scientific Opinion on the hazard assessment of endocrine disruptors: Scientific criteria for identification of endocrine disruptors and appropriateness of existing test methods for assessing effects mediated by these substances on human health and the environment), EFSA Journal 2013; 11(3):3132, doi: 10.2903/j.efsa.2013.3132.

4

EFSA Journal

(5)  Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov, memorandum o endokrinih motilcih, 16.12.2014 (SCCS/1544/14).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

6

(7)  Serija OECD o testiranju in ocenjevanju (OECD Series on Testing and Assessment) št. 150.

7

---

PRILOGA

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 se spremeni:

| (1) | V točki 3.6.5. se za četrtim odstavkom dodajo naslednji odstavki:

  „Od 20. oktobra 2018 se za aktivno snov, varovalo ali sinergist šteje, da ima lastnosti endokrinega motilca, ki lahko škodljivo učinkuje na ljudi, če je na podlagi točk od (1) do (4) šestega odstavka to snov, ki izpolnjuje vsa naslednja merila, razen če obstajajo dokazi, ki dokazujejo, da ugotovljeni škodljivi učinki niso relevantni za ljudi:






  (1) | škodljivo učinkuje na neokvarjen organizem ali njegove potomce, npr. s spremembo morfologije, fiziologije, rasti, razvoja, razmnoževanja ali življenjske dobe organizma, sistema ali (sub)populacije, kar povzroča okvaro funkcijske zmogljivosti, okvaro zmožnosti za kompenzacijo dodatnega stresa ali večjo dovzetnost za druge vplive; |
| --- | --- | --- |

(1)

V točki 3.6.5. se za četrtim odstavkom dodajo naslednji odstavki:

„Od 20. oktobra 2018 se za aktivno snov, varovalo ali sinergist šteje, da ima lastnosti endokrinega motilca, ki lahko škodljivo učinkuje na ljudi, če je na podlagi točk od (1) do (4) šestega odstavka to snov, ki izpolnjuje vsa naslednja merila, razen če obstajajo dokazi, ki dokazujejo, da ugotovljeni škodljivi učinki niso relevantni za ljudi:

(1)

škodljivo učinkuje na neokvarjen organizem ali njegove potomce, npr. s spremembo morfologije, fiziologije, rasti, razvoja, razmnoževanja ali življenjske dobe organizma, sistema ali (sub)populacije, kar povzroča okvaro funkcijske zmogljivosti, okvaro zmožnosti za kompenzacijo dodatnega stresa ali večjo dovzetnost za druge vplive;

| (2) | ima endokrin način delovanja, tj. spremeni funkcijo(-e) endokrinega sistema; |
| --- | --- |

(2)

ima endokrin način delovanja, tj. spremeni funkcijo(-e) endokrinega sistema;

| (3) | škodljivi učinek je posledica endokrinega načina delovanja. |
| --- | --- |

(3)

škodljivi učinek je posledica endokrinega načina delovanja.

Opredelitev aktivne snovi, varovala ali sinergista kot snovi z lastnostmi endokrinega motilca, ki lahko škodljivo učinkuje na ljudi, v skladu s petim odstavkom temelji na naslednjih točkah:

| (1) | vseh zadevnih znanstvenih podatkih, ki so na voljo (študijah in vivo ali ustrezno potrjenih alternativnih preskusnih sistemih, napovednih za škodljive učinke pri ljudeh ali živalih; ter študijah in vivo, in vitro ali, če so na voljo, študijah in silico o endokrinih načinih delovanja):






  (a) | znanstvenih podatkih, pridobljenih v skladu z mednarodno sprejetimi študijskimi protokoli, zlasti tistimi iz sporočil Komisije glede določitve zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh in fitofarmacevtskih sredstvih, v skladu s to uredbo; |
| --- | --- | --- |

(1)

vseh zadevnih znanstvenih podatkih, ki so na voljo (študijah in vivo ali ustrezno potrjenih alternativnih preskusnih sistemih, napovednih za škodljive učinke pri ljudeh ali živalih; ter študijah in vivo, in vitro ali, če so na voljo, študijah in silico o endokrinih načinih delovanja):

(a)

znanstvenih podatkih, pridobljenih v skladu z mednarodno sprejetimi študijskimi protokoli, zlasti tistimi iz sporočil Komisije glede določitve zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh in fitofarmacevtskih sredstvih, v skladu s to uredbo;

| (b) | drugih znanstvenih podatkih, izbranih z uporabo metodologije sistematičnega pregleda, zlasti na podlagi navodil glede podatkov iz literature, navedenih v sporočilih Komisije glede določitve zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh in fitofarmacevtskih sredstvih, v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

drugih znanstvenih podatkih, izbranih z uporabo metodologije sistematičnega pregleda, zlasti na podlagi navodil glede podatkov iz literature, navedenih v sporočilih Komisije glede določitve zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh in fitofarmacevtskih sredstvih, v skladu s to uredbo;

| (2) | oceni razpoložljivih zadevnih znanstvenih podatkov na podlagi pristopa teže dokazov, da se ugotovi, ali so izpolnjena merila iz petega odstavka; z uporabo pristopa določitve teže dokazov se pri oceni znanstvenih dokazov zlasti upoštevajo naslednji dejavniki:






  (a) | pozitivni in negativni rezultati; |
| --- | --- | --- |

(2)

oceni razpoložljivih zadevnih znanstvenih podatkov na podlagi pristopa teže dokazov, da se ugotovi, ali so izpolnjena merila iz petega odstavka; z uporabo pristopa določitve teže dokazov se pri oceni znanstvenih dokazov zlasti upoštevajo naslednji dejavniki:

(a)

pozitivni in negativni rezultati;

| (b) | ustreznost zasnov študij za oceno škodljivih učinkov in endokrinega načina delovanja; |
| --- | --- |

(b)

ustreznost zasnov študij za oceno škodljivih učinkov in endokrinega načina delovanja;

| (c) | kakovost in doslednost podatkov glede na vzorec in doslednost rezultatov znotraj študije in med študijami s podobno zasnovo in različnimi vrstami; |
| --- | --- |

(c)

kakovost in doslednost podatkov glede na vzorec in doslednost rezultatov znotraj študije in med študijami s podobno zasnovo in različnimi vrstami;

| (d) | študije načina izpostavljenosti, toksikokinetične študije in študije presnove; |
| --- | --- |

(d)

študije načina izpostavljenosti, toksikokinetične študije in študije presnove;

| (e) | pojem mejnega odmerka, mednarodne smernice o največjih priporočenih odmerkih in za oceno zavajajočih učinkov prekomerne toksičnosti; |
| --- | --- |

(e)

pojem mejnega odmerka, mednarodne smernice o največjih priporočenih odmerkih in za oceno zavajajočih učinkov prekomerne toksičnosti;

| (3) | z uporabo pristopa teže dokazov se povezava med škodljivimi učinki in endokrinim načinom delovanja vzpostavi na podlagi biološke verjetnosti, ki se določi ob upoštevanju trenutnega znanstvenega znanja in mednarodno sprejetih smernic; |
| --- | --- |

(3)

z uporabo pristopa teže dokazov se povezava med škodljivimi učinki in endokrinim načinom delovanja vzpostavi na podlagi biološke verjetnosti, ki se določi ob upoštevanju trenutnega znanstvenega znanja in mednarodno sprejetih smernic;

| (4) | škodljivi učinki, ki niso specifične sekundarne posledice drugih toksičnih učinkov, se ne upoštevajo pri opredelitvi snovi kot endokrinega motilca.“ |
| --- | --- |

(4)

škodljivi učinki, ki niso specifične sekundarne posledice drugih toksičnih učinkov, se ne upoštevajo pri opredelitvi snovi kot endokrinega motilca.“

| (2) | V točki 3.8.2. se za edinim odstavkom dodajo naslednji odstavki:

  „Od 20. oktobra 2018 se za aktivno snov, varovalo ali sinergist šteje, da ima lastnosti endokrinega motilca, ki lahko škodljivo učinkuje na neciljne organizme, če je na podlagi točk od (1) do (4) tretjega odstavka to snov, ki izpolnjuje vsa naslednja merila, razen če obstajajo dokazi, ki dokazujejo, da ugotovljeni škodljivi učinki niso relevantni na ravni (sub)populacije za neciljne organizme:






  (1) | škodljivo učinkuje na neciljne organizme, npr. s spremembo morfologije, fiziologije, rasti, razvoja, razmnoževanja ali življenjske dobe organizma, sistema ali (sub)populacije, kar povzroča okvaro funkcijske zmogljivosti, okvaro zmožnosti za kompenzacijo dodatnega stresa ali večjo dovzetnost za druge vplive; |
| --- | --- | --- |

(2)

V točki 3.8.2. se za edinim odstavkom dodajo naslednji odstavki:

„Od 20. oktobra 2018 se za aktivno snov, varovalo ali sinergist šteje, da ima lastnosti endokrinega motilca, ki lahko škodljivo učinkuje na neciljne organizme, če je na podlagi točk od (1) do (4) tretjega odstavka to snov, ki izpolnjuje vsa naslednja merila, razen če obstajajo dokazi, ki dokazujejo, da ugotovljeni škodljivi učinki niso relevantni na ravni (sub)populacije za neciljne organizme:

(1)

škodljivo učinkuje na neciljne organizme, npr. s spremembo morfologije, fiziologije, rasti, razvoja, razmnoževanja ali življenjske dobe organizma, sistema ali (sub)populacije, kar povzroča okvaro funkcijske zmogljivosti, okvaro zmožnosti za kompenzacijo dodatnega stresa ali večjo dovzetnost za druge vplive;

| (2) | ima endokrin način delovanja, tj. spremeni funkcijo(-e) endokrinega sistema; |
| --- | --- |

(2)

ima endokrin način delovanja, tj. spremeni funkcijo(-e) endokrinega sistema;

| (3) | škodljivi učinek je posledica endokrinega načina delovanja. |
| --- | --- |

(3)

škodljivi učinek je posledica endokrinega načina delovanja.

Opredelitev aktivne snovi, varovala ali sinergista kot snovi z lastnostmi endokrinega motilca, ki lahko škodljivo učinkuje na neciljne organizme, v skladu z drugim odstavkom temelji na naslednjih točkah:

| (1) | vseh zadevnih znanstvenih podatkih, ki so na voljo (študijah in vivo ali ustrezno potrjenih alternativnih preskusnih sistemih, napovednih za škodljive učinke pri ljudeh ali živalih; ter študijah in vivo, in vitro ali, če so na voljo, študijah in silico o endokrinih načinih delovanja):






  (a) | znanstvenih podatkih, pridobljenih v skladu z mednarodno sprejetimi študijskimi protokoli, zlasti tistimi iz sporočil Komisije glede določitve zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh in fitofarmacevtskih sredstvih, v skladu s to uredbo; |
| --- | --- | --- |

(1)

vseh zadevnih znanstvenih podatkih, ki so na voljo (študijah in vivo ali ustrezno potrjenih alternativnih preskusnih sistemih, napovednih za škodljive učinke pri ljudeh ali živalih; ter študijah in vivo, in vitro ali, če so na voljo, študijah in silico o endokrinih načinih delovanja):

(a)

znanstvenih podatkih, pridobljenih v skladu z mednarodno sprejetimi študijskimi protokoli, zlasti tistimi iz sporočil Komisije glede določitve zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh in fitofarmacevtskih sredstvih, v skladu s to uredbo;

| (b) | drugih znanstvenih podatkih, izbranih z uporabo metodologije sistematičnega pregleda, zlasti na podlagi navodil glede podatkov iz literature, navedenih v sporočilih Komisije glede določitve zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh in fitofarmacevtskih sredstvih, v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

drugih znanstvenih podatkih, izbranih z uporabo metodologije sistematičnega pregleda, zlasti na podlagi navodil glede podatkov iz literature, navedenih v sporočilih Komisije glede določitve zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh in fitofarmacevtskih sredstvih, v skladu s to uredbo;

| (2) | oceni razpoložljivih zadevnih znanstvenih podatkov, ki temeljijo na pristopu teže dokazov, da se ugotovi, ali so izpolnjena merila iz drugega odstavka; z uporabo pristopa določitve teže dokazov se pri oceni znanstvenih dokazov upoštevajo naslednji dejavniki:






  (a) | pozitivni in negativni rezultati, ki razlikujejo med taksonomskimi skupinami (npr. sesalci, ptice, ribe, dvoživke), kadar je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(2)

oceni razpoložljivih zadevnih znanstvenih podatkov, ki temeljijo na pristopu teže dokazov, da se ugotovi, ali so izpolnjena merila iz drugega odstavka; z uporabo pristopa določitve teže dokazov se pri oceni znanstvenih dokazov upoštevajo naslednji dejavniki:

(a)

pozitivni in negativni rezultati, ki razlikujejo med taksonomskimi skupinami (npr. sesalci, ptice, ribe, dvoživke), kadar je to ustrezno;

| (b) | ustreznost zasnove študije za oceno škodljivih učinkov in njene ustreznosti na ravni (sub)populacije ter za oceno endokrinega načina delovanja; |
| --- | --- |

(b)

ustreznost zasnove študije za oceno škodljivih učinkov in njene ustreznosti na ravni (sub)populacije ter za oceno endokrinega načina delovanja;

| (c) | škodljivi učinki na razmnoževanje, rast in razvoj ter drugi relevantni škodljivi učinki, ki bi najverjetneje vplivali na (sub)populacije. Ustrezni, zanesljivi in reprezentativni terenski podatki in/ali rezultati ali podatki in/ali rezultati spremljanja iz modelov populacije se prav tako upoštevajo, kadar so na voljo; |
| --- | --- |

(c)

škodljivi učinki na razmnoževanje, rast in razvoj ter drugi relevantni škodljivi učinki, ki bi najverjetneje vplivali na (sub)populacije. Ustrezni, zanesljivi in reprezentativni terenski podatki in/ali rezultati ali podatki in/ali rezultati spremljanja iz modelov populacije se prav tako upoštevajo, kadar so na voljo;

| (d) | kakovost in doslednost podatkov glede na vzorec in doslednost rezultatov znotraj študije in med študijami s podobno zasnovo in različnimi taksonomskimi skupinami; |
| --- | --- |

(d)

kakovost in doslednost podatkov glede na vzorec in doslednost rezultatov znotraj študije in med študijami s podobno zasnovo in različnimi taksonomskimi skupinami;

| (e) | pojem mejnega odmerka, mednarodne smernice o največjih priporočenih odmerkih in za oceno zavajajočih učinkov prekomerne toksičnosti; |
| --- | --- |

(e)

pojem mejnega odmerka, mednarodne smernice o največjih priporočenih odmerkih in za oceno zavajajočih učinkov prekomerne toksičnosti;

| (3) | z uporabo pristopa teže dokazov se povezava med škodljivimi učinki in endokrinim načinom delovanja vzpostavi na podlagi biološke verjetnosti, ki se določi ob upoštevanju trenutnega znanstvenega znanja in mednarodno sprejetih smernic; |
| --- | --- |

(3)

z uporabo pristopa teže dokazov se povezava med škodljivimi učinki in endokrinim načinom delovanja vzpostavi na podlagi biološke verjetnosti, ki se določi ob upoštevanju trenutnega znanstvenega znanja in mednarodno sprejetih smernic;

| (4) | škodljivi učinki, ki niso specifične sekundarne posledice drugih toksičnih učinkov, se ne upoštevajo pri opredelitvi snovi kot endokrinega motilca za neciljne organizme.“ |
| --- | --- |

(4)

škodljivi učinki, ki niso specifične sekundarne posledice drugih toksičnih učinkov, se ne upoštevajo pri opredelitvi snovi kot endokrinega motilca za neciljne organizme.“

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/37

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/606

z dne 19. aprila 2018

o zaščiti iz člena 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za ime „Dons“ (ZOP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 99 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 97(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija preučila vlogo za registracijo imena „Dons“ kot zaščitene označbe porekla (ZOP), ki jo je poslala Danska, in jo objavila v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 97(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija preučila vlogo za registracijo imena „Dons“ kot zaščitene označbe porekla (ZOP), ki jo je poslala Danska, in jo objavila v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Po elektronski pošti so prispeli ugovori italijanskega ministrstva za kmetijstvo ter združenj „Confederazione Nazionale dei Consorzi Volontari per la Tutela delle Denominazioni dei Vini Italiani“ (FEDERDOC) in „L'Alleanza delle Cooperative Italiane-Agroalimentare“ v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 in členom 14 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (3)4. februarja 2016, 5. februarja 2016 in 8. februarja 2016. Komisija je menila, da so vsi trije ugovori dopustni v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 607/2009. |
| --- | --- |

(2)

Po elektronski pošti so prispeli ugovori italijanskega ministrstva za kmetijstvo ter združenj „Confederazione Nazionale dei Consorzi Volontari per la Tutela delle Denominazioni dei Vini Italiani“ (FEDERDOC) in „L'Alleanza delle Cooperative Italiane-Agroalimentare“ v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 in členom 14 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (3)4. februarja 2016, 5. februarja 2016 in 8. februarja 2016. Komisija je menila, da so vsi trije ugovori dopustni v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 607/2009.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 24. maja 2016 te ugovore poslala danskim organom in jih pozvala, da svoje zadevne pripombe predložijo v dveh mesecih v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 607/2009. Danska je svoje pripombe poslala v zahtevanem roku, 4. julija 2016. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 24. maja 2016 te ugovore poslala danskim organom in jih pozvala, da svoje zadevne pripombe predložijo v dveh mesecih v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 607/2009. Danska je svoje pripombe poslala v zahtevanem roku, 4. julija 2016.

| (4) | Kot je določeno v členu 16(1) Uredbe (ES) št. 607/2009, je Komisija pripombe danskih organov posredovala v dopisih z dne 12. januarja 2017 trem vložnikom ugovorov in jim dala na voljo dva meseca časa za morebitne pripombe. Komisija je v odgovor prejela še eno sporočilo italijanskega ministrstva za kmetijstvo 10. marca 2017, v katerem je to ponovilo svoj ugovor. |
| --- | --- |

(4)

Kot je določeno v členu 16(1) Uredbe (ES) št. 607/2009, je Komisija pripombe danskih organov posredovala v dopisih z dne 12. januarja 2017 trem vložnikom ugovorov in jim dala na voljo dva meseca časa za morebitne pripombe. Komisija je v odgovor prejela še eno sporočilo italijanskega ministrstva za kmetijstvo 10. marca 2017, v katerem je to ponovilo svoj ugovor.

| (5) | V skladu s členom 16(3) Uredbe (ES) št. 607/2009 bi morala Komisija sprejeti odločitev na podlagi razpoložljivih dokazov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 16(3) Uredbe (ES) št. 607/2009 bi morala Komisija sprejeti odločitev na podlagi razpoložljivih dokazov.

| (6) | Vsi trije vložniki ugovorov trdijo, da se nekatere sorte vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo vina „Dons“, namreč „cabernet cortis“, „orion“, „regent“, „rondo“ in „solaris“, in ki se štejejo za križance, pridobljene s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis, ne bi smele uporabljati pri proizvodnji zaščitene označbe porekla v skladu s členom 93(1)(a)(iv) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Trdijo tudi, da se sorta, pridobljena s križanjem med vrstami, v nobenem primeru ne more šteti za sorto, ki spada v vrsto Vitis vinifera. Po mnenju italijanskega ministrstva za kmetijstvo in FEDERDOC se s pregledom genoma v kateri koli državi Evropske unije lahko ugotovi, ali sorta spada v vrsto Vitis vinifera ali pa je križanec z drugo vrsto rodu Vitis. |
| --- | --- |

(6)

Vsi trije vložniki ugovorov trdijo, da se nekatere sorte vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo vina „Dons“, namreč „cabernet cortis“, „orion“, „regent“, „rondo“ in „solaris“, in ki se štejejo za križance, pridobljene s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis, ne bi smele uporabljati pri proizvodnji zaščitene označbe porekla v skladu s členom 93(1)(a)(iv) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Trdijo tudi, da se sorta, pridobljena s križanjem med vrstami, v nobenem primeru ne more šteti za sorto, ki spada v vrsto Vitis vinifera. Po mnenju italijanskega ministrstva za kmetijstvo in FEDERDOC se s pregledom genoma v kateri koli državi Evropske unije lahko ugotovi, ali sorta spada v vrsto Vitis vinifera ali pa je križanec z drugo vrsto rodu Vitis.

| (7) | Italijansko ministrstvo za kmetijstvo poleg tega trdi, da je sklicevanje na človeške dejavnike nezadostno, kot tudi vzročna povezava med naravnimi in človeškimi dejavniki ter informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda, ki se lahko pripišejo geografskemu območju. Poleg tega ta vložnik ugovora trdi, da trditev o tem, da se kislost proizvoda lahko pripiše „izboru razmeroma odpornih sort“, nima nikakršne tehnične in znanstvene podlage, glede na to, da je izbor sort dolgotrajen proces, ki se ne more nanašati na sorte križancev med vrstami. |
| --- | --- |

(7)

Italijansko ministrstvo za kmetijstvo poleg tega trdi, da je sklicevanje na človeške dejavnike nezadostno, kot tudi vzročna povezava med naravnimi in človeškimi dejavniki ter informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda, ki se lahko pripišejo geografskemu območju. Poleg tega ta vložnik ugovora trdi, da trditev o tem, da se kislost proizvoda lahko pripiše „izboru razmeroma odpornih sort“, nima nikakršne tehnične in znanstvene podlage, glede na to, da je izbor sort dolgotrajen proces, ki se ne more nanašati na sorte križancev med vrstami.

| (8) | Nazadnje italijansko ministrstvo za kmetijstvo meni, da je odvečno navajati zahteve o označevanju sort vinske trte in letu trgatve, ker so take zahteve navedene v členih 61 in 62 Uredbe (ES) št. 607/2009. |
| --- | --- |

(8)

Nazadnje italijansko ministrstvo za kmetijstvo meni, da je odvečno navajati zahteve o označevanju sort vinske trte in letu trgatve, ker so take zahteve navedene v členih 61 in 62 Uredbe (ES) št. 607/2009.

| (9) | Komisija je ocenila argumente in dokaze, ki so jih zagotovili vložniki ugovorov in vlagatelj, ter sklenila, da bi bilo treba ime „Dons“ registrirati kot zaščiteno označbo porekla iz razlogov, navedenih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je ocenila argumente in dokaze, ki so jih zagotovili vložniki ugovorov in vlagatelj, ter sklenila, da bi bilo treba ime „Dons“ registrirati kot zaščiteno označbo porekla iz razlogov, navedenih v nadaljevanju.

| (10) | V zvezi s trditvami, da proizvod ni pridobljen iz sort vinske trte, ki spadajo v vrsto Vitis vinifera, je bilo upoštevanih več elementov. Prvič, na ravni EU ni usklajene razvrstitve sorte vinske trte, ki spada v vrsto Vitis vinifera. Poleg tega trenutno ni na voljo referenčni seznam ali znanstveni dokument katerega koli uradnega pristojnega organa, kot je Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV), ki bi omogočil nesporno kategorizacijo vrste Vitis vinifera ali križanca med vrsto Vitis vinifera in drugimi vrstami rodu Vitis ali razlikovanje med njima. Na podlagi navedenega bi bilo treba vprašanje znanstvene opredelitve obravnavati predvsem v predhodni nacionalni oceni, ki jo opravijo države članice v skladu s členom 96 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Danska se opira na nemško razvrstitev, po kateri je vseh pet zadevnih sort vinske trte razvrščenih kot sorte, ki spadajo v vrsto Vitis vinifera. Drugič, v skladu s členom 16(3) Uredbe (ES) št. 607/2009 v zvezi s preučitvijo ugovora Komisija sprejme vsako odločitev za zavrnitev ali registracijo označbe porekla na podlagi razpoložljivih dokazov. V obravnavani zadevi vložniki ugovorov niso predložili kakršnih koli trdnih znanstvenih dokazov ali podatkov, ki bi dokazovali, da se proizvod ne pridobiva iz sort vinske trte, ki spadajo v vrsto Vitis vinifera. Nazadnje, Komisija ugotavlja, da več drugih držav članic uporablja zadevne sorte vinske trte pri proizvodnji svojih vin z zaščiteno označba porekla. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi s trditvami, da proizvod ni pridobljen iz sort vinske trte, ki spadajo v vrsto Vitis vinifera, je bilo upoštevanih več elementov. Prvič, na ravni EU ni usklajene razvrstitve sorte vinske trte, ki spada v vrsto Vitis vinifera. Poleg tega trenutno ni na voljo referenčni seznam ali znanstveni dokument katerega koli uradnega pristojnega organa, kot je Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV), ki bi omogočil nesporno kategorizacijo vrste Vitis vinifera ali križanca med vrsto Vitis vinifera in drugimi vrstami rodu Vitis ali razlikovanje med njima. Na podlagi navedenega bi bilo treba vprašanje znanstvene opredelitve obravnavati predvsem v predhodni nacionalni oceni, ki jo opravijo države članice v skladu s členom 96 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Danska se opira na nemško razvrstitev, po kateri je vseh pet zadevnih sort vinske trte razvrščenih kot sorte, ki spadajo v vrsto Vitis vinifera. Drugič, v skladu s členom 16(3) Uredbe (ES) št. 607/2009 v zvezi s preučitvijo ugovora Komisija sprejme vsako odločitev za zavrnitev ali registracijo označbe porekla na podlagi razpoložljivih dokazov. V obravnavani zadevi vložniki ugovorov niso predložili kakršnih koli trdnih znanstvenih dokazov ali podatkov, ki bi dokazovali, da se proizvod ne pridobiva iz sort vinske trte, ki spadajo v vrsto Vitis vinifera. Nazadnje, Komisija ugotavlja, da več drugih držav članic uporablja zadevne sorte vinske trte pri proizvodnji svojih vin z zaščiteno označba porekla.

| (11) | Zaradi zgoraj navedenih razlogov ni mogoče sklepati, da se proizvod z imenom „Dons“ pridobiva iz sort vinske trte, ki ne spadajo v vrsto Vitis vinifera. Zato je treba ugovore, ki temeljijo na teh razlogih, zavrniti. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi zgoraj navedenih razlogov ni mogoče sklepati, da se proizvod z imenom „Dons“ pridobiva iz sort vinske trte, ki ne spadajo v vrsto Vitis vinifera. Zato je treba ugovore, ki temeljijo na teh razlogih, zavrniti.

| (12) | Kar zadeva domnevno manjkajoče informacije o povezavi, Komisija ugotavlja, da je bil opis zadevnih naravnih dejavnikov, prisotnih v geografskem okolju, predložen, kakor tudi njihova povezava s posebno kakovostjo in značilnostmi proizvoda, kar se odraža zlasti v višji vsebnosti mlečne kisline proizvoda, to pa ga ločuje od klasičnih penečih vin. Zato je treba skleniti, da so bili vključeni vsi potrebni elementi povezave v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 607/2009. Kar zadeva človeške dejavnike, se za kislost proizvoda šteje, da jo je mogoče pripisati izboru razmeroma odpornih sort v skladu s členom 93(1)(a)(i) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva domnevno manjkajoče informacije o povezavi, Komisija ugotavlja, da je bil opis zadevnih naravnih dejavnikov, prisotnih v geografskem okolju, predložen, kakor tudi njihova povezava s posebno kakovostjo in značilnostmi proizvoda, kar se odraža zlasti v višji vsebnosti mlečne kisline proizvoda, to pa ga ločuje od klasičnih penečih vin. Zato je treba skleniti, da so bili vključeni vsi potrebni elementi povezave v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 607/2009. Kar zadeva človeške dejavnike, se za kislost proizvoda šteje, da jo je mogoče pripisati izboru razmeroma odpornih sort v skladu s členom 93(1)(a)(i) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (13) | Kar zadeva trditve, da je odvečno navajati zahteve, ki so določene z Uredbo, ker deli zahtev presegajo pravo Unije, se zdi njihova vključitev primerna zaradi jasnosti in pravilnega razumevanja zahtev potencialno upravičenih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva trditve, da je odvečno navajati zahteve, ki so določene z Uredbo, ker deli zahtev presegajo pravo Unije, se zdi njihova vključitev primerna zaradi jasnosti in pravilnega razumevanja zahtev potencialno upravičenih proizvajalcev.

| (14) | Komisija zaradi zgoraj navedenega in v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 meni, da vloga izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe in da bi bilo treba ime „Dons“ zaščititi ter vnesti v register iz člena 104 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Komisija zaradi zgoraj navedenega in v skladu s členom 99 Uredbe (EU) št. 1308/2013 meni, da vloga izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe in da bi bilo treba ime „Dons“ zaščititi ter vnesti v register iz člena 104 navedene uredbe.

| (15) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Dons“ (ZOP) se zaščiti.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL C 407, 8.12.2015, str. 4.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 607/2009 z dne 14. julija 2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (UL L 193, 24.7.2009, str. 60).

3

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/40

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/607

z dne 19. aprila 2018

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) uvedel protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1796/1999, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) uvedel protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1796/1999, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“.

2

| (2) | Nato je bilo ugotovljeno, da se je izogibanje prvotnim ukrepom, ki zadevajo uvoz iz Ukrajine in LRK, po preiskavah v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (3) odvijalo prek Moldavije oziroma Maroka. Zato je Svet z Uredbo (ES) št. 760/2004 (4) razširil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine, tudi na uvoz enakih izdelkov, poslanih iz Moldavije. Podobno je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz LRK, z Uredbo Sveta (ES) št. 1886/2004 (5) razširjena na uvoz enakih izdelkov, poslanih iz Maroka. |
| --- | --- |

(2)

Nato je bilo ugotovljeno, da se je izogibanje prvotnim ukrepom, ki zadevajo uvoz iz Ukrajine in LRK, po preiskavah v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (3) odvijalo prek Moldavije oziroma Maroka. Zato je Svet z Uredbo (ES) št. 760/2004 (4) razširil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine, tudi na uvoz enakih izdelkov, poslanih iz Moldavije. Podobno je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz LRK, z Uredbo Sveta (ES) št. 1886/2004 (5) razširjena na uvoz enakih izdelkov, poslanih iz Maroka.

3

4

5

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (6) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 ohranil prvotne ukrepe, uvedene na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz LRK, Indije, Južne Afrike in Ukrajine. Ukrepi, ki so se uporabljali za uvoz s poreklom iz Mehike, so se iztekli 18. avgusta 2004 (7). Ker sta Madžarska in Poljska 1. maja 2004 postali članici Evropske unije, so se ukrepi na ta datum končali. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (6) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 ohranil prvotne ukrepe, uvedene na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz LRK, Indije, Južne Afrike in Ukrajine. Ukrepi, ki so se uporabljali za uvoz s poreklom iz Mehike, so se iztekli 18. avgusta 2004 (7). Ker sta Madžarska in Poljska 1. maja 2004 postali članici Evropske unije, so se ukrepi na ta datum končali.

6

7

| (4) | Svet je maja 2010 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (8) razširil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 1858/2005, na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz LRK na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in sicer na podlagi preiskave proti izogibanju, v skladu s členom 13 osnovne uredbe. Nekaterim korejskim proizvajalcem izvoznikom so bila odobrena izvzetja iz razširjene dajatve, saj zanje ni bilo ugotovljeno, da bi se izogibali dokončnim protidampinškim dajatvam. |
| --- | --- |

(4)

Svet je maja 2010 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (8) razširil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 1858/2005, na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz LRK na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in sicer na podlagi preiskave proti izogibanju, v skladu s členom 13 osnovne uredbe. Nekaterim korejskim proizvajalcem izvoznikom so bila odobrena izvzetja iz razširjene dajatve, saj zanje ni bilo ugotovljeno, da bi se izogibali dokončnim protidampinškim dajatvam.

8

| (5) | Ukrepi, ki so se uporabljali za uvoz s poreklom iz Indije, so prenehali veljati 17. novembra 2010 (9). |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, ki so se uporabljali za uvoz s poreklom iz Indije, so prenehali veljati 17. novembra 2010 (9).

9

| (6) | Svet je januarja 2012 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012 (10) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (11) ohranil protidampinško dajatev za LRK, kakor je bila razširjena na Maroko in Republiko Korejo, ter za Ukrajino, kakor je bila razširjena na Moldavijo. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „veljavni ukrepi“, preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, zaključena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa“. |
| --- | --- |

(6)

Svet je januarja 2012 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012 (10) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (11) ohranil protidampinško dajatev za LRK, kakor je bila razširjena na Maroko in Republiko Korejo, ter za Ukrajino, kakor je bila razširjena na Moldavijo. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „veljavni ukrepi“, preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, zaključena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa“.

10

11

| (7) | Svet je z isto uredbo tudi zaključil postopek v zvezi z Južno Afriko. Ukrepi, ki so se uporabljali za uvoz s poreklom iz Južne Afrike, so prenehali veljati 9. februarja 2012. |
| --- | --- |

(7)

Svet je z isto uredbo tudi zaključil postopek v zvezi z Južno Afriko. Ukrepi, ki so se uporabljali za uvoz s poreklom iz Južne Afrike, so prenehali veljati 9. februarja 2012.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (8) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (12) je Komisija prejela zahtevek za pregled na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe („zahtevek za pregled“). |
| --- | --- |

(8)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (12) je Komisija prejela zahtevek za pregled na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe („zahtevek za pregled“).

12

| (9) | Zahtevek za pregled je 7. novembra 2016 vložil Povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje jeklenih vrvi in kablov v Uniji. Razlog za zahtevek je bil domneva, da bi iztek veljavnosti ukrepov v zvezi z LRK verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode industriji Unije. Vložnik ni zagotovil dovolj dokazov, da bi iztek veljavnih ukrepov proti Ukrajini verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode. |
| --- | --- |

(9)

Zahtevek za pregled je 7. novembra 2016 vložil Povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje jeklenih vrvi in kablov v Uniji. Razlog za zahtevek je bil domneva, da bi iztek veljavnosti ukrepov v zvezi z LRK verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode industriji Unije. Vložnik ni zagotovil dovolj dokazov, da bi iztek veljavnih ukrepov proti Ukrajini verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode.

1.3   Začetek

Začetek

| (10) | Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom iz člena 15(1) osnovne uredbe ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 8. februarja 2017 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (13) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom iz člena 15(1) osnovne uredbe ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 8. februarja 2017 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (13) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

13

| (11) | Ker ni bilo ustrezno utemeljenega zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine, je Komisija sporočila, da se bo protidampinški ukrep v zvezi z Ukrajino iztekel. Zato se je protidampinška dajatev, uvedena na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine, iztekla 10. februarja 2017 (14). |
| --- | --- |

(11)

Ker ni bilo ustrezno utemeljenega zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine, je Komisija sporočila, da se bo protidampinški ukrep v zvezi z Ukrajino iztekel. Zato se je protidampinška dajatev, uvedena na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine, iztekla 10. februarja 2017 (14).

14

1.4   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (12) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2013 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom, tj. do 31. decembra 2016 („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2013 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom, tj. do 31. decembra 2016 („obravnavano obdobje“).

1.5   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (13) | Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala k sodelovanju v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala k sodelovanju v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK.

| (14) | Vse zainteresirane strani so bile pozvane, naj v roku, navedenem v obvestilu o začetku, izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in podporne dokaze. Imele so tudi možnost, da pisno zahtevajo zaslišanje pred preiskovalnimi službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(14)

Vse zainteresirane strani so bile pozvane, naj v roku, navedenem v obvestilu o začetku, izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in podporne dokaze. Imele so tudi možnost, da pisno zahtevajo zaslišanje pred preiskovalnimi službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.5.1   Vzorčenje

Vzorčenje

| (15) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.5.1.1   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

| (16) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. |
| --- | --- |

(16)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje.

| (17) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je 21 znanih proizvajalcev izvoznikov iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Zahtevane informacije so vključevale obseg proizvodnje in proizvodno zmogljivost. Poleg tega je pozvala predstavništvo LRK pri Evropski uniji, naj navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je 21 znanih proizvajalcev izvoznikov iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Zahtevane informacije so vključevale obseg proizvodnje in proizvodno zmogljivost. Poleg tega je pozvala predstavništvo LRK pri Evropski uniji, naj navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (18) | Pripravljenost za sodelovanje je izrazila le ena skupina proizvajalcev izvoznikov. Sicer je predstavljala 100 % vsega izvoza jeklenih vrvi in kablov iz LRK v Unijo, vendar je pomenila manj kot 2 % celotne kitajske proizvodnje jeklenih vrvi in kablov. Ker je bila pripravljena sodelovati le ena skupina proizvajalcev izvoznikov, vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(18)

Pripravljenost za sodelovanje je izrazila le ena skupina proizvajalcev izvoznikov. Sicer je predstavljala 100 % vsega izvoza jeklenih vrvi in kablov iz LRK v Unijo, vendar je pomenila manj kot 2 % celotne kitajske proizvodnje jeklenih vrvi in kablov. Ker je bila pripravljena sodelovati le ena skupina proizvajalcev izvoznikov, vzorčenje ni bilo potrebno.

1.5.1.2   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (19) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17 osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka. V vzorec je bilo vključenih šest proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so v OPP predstavljali 50,5 % celotne proizvodnje industrije Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Do izteka roka pripomb ni prejela, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec se je štel za reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17 osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka. V vzorec je bilo vključenih šest proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so v OPP predstavljali 50,5 % celotne proizvodnje industrije Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Do izteka roka pripomb ni prejela, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec se je štel za reprezentativen za industrijo Unije.

1.5.1.3   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (20) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike ali predstavnike, ki delujejo v njihovem imenu, pozvala, naj sodelujejo v tej preiskavi. Pozvala jih je, naj se ji javijo in pri tem zagotovijo informacije o svojih družbah, zahtevane v Prilogi II k obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike ali predstavnike, ki delujejo v njihovem imenu, pozvala, naj sodelujejo v tej preiskavi. Pozvala jih je, naj se ji javijo in pri tem zagotovijo informacije o svojih družbah, zahtevane v Prilogi II k obvestilu o začetku.

| (21) | Poleg tega je Komisija v začetni fazi stopila v stik s 44 uvozniki, opredeljenimi v zahtevku za pregled, in jih pozvala, naj pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega je Komisija v začetni fazi stopila v stik s 44 uvozniki, opredeljenimi v zahtevku za pregled, in jih pozvala, naj pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo navedeno prilogo.

| (22) | Odzvalo se je le sedem uvoznikov, a jih glede na njihove odgovore v OPP šest ni uvažalo jeklenih vrvi in kablov. Zato vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(22)

Odzvalo se je le sedem uvoznikov, a jih glede na njihove odgovore v OPP šest ni uvažalo jeklenih vrvi in kablov. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

1.5.2   Vprašalniki

Vprašalniki

| (23) | Komisija je vprašalnike poslala sodelujoči skupini proizvajalcev izvoznikov, ki so se odzvali na obrazec za vzorčenje, šestim vzorčenim proizvajalcem Unije, enemu uvozniku, desetim uporabnikom, ki so se javili po začetku preiskave, in 50 znanim proizvajalcem v možnih tretjih državah s tržnim gospodarstvom (Kanada, Indija, Japonska, Malezija, Mehika, Rusija, Južna Afrika, Južna Koreja, Švica, Tajska, Turčija, Ukrajina in Združene države Amerike („ZDA“)). |
| --- | --- |

(23)

Komisija je vprašalnike poslala sodelujoči skupini proizvajalcev izvoznikov, ki so se odzvali na obrazec za vzorčenje, šestim vzorčenim proizvajalcem Unije, enemu uvozniku, desetim uporabnikom, ki so se javili po začetku preiskave, in 50 znanim proizvajalcem v možnih tretjih državah s tržnim gospodarstvom (Kanada, Indija, Japonska, Malezija, Mehika, Rusija, Južna Afrika, Južna Koreja, Švica, Tajska, Turčija, Ukrajina in Združene države Amerike („ZDA“)).

| (24) | Izpolnjene vprašalnike so poslali skupina proizvajalcev izvoznikov in pet proizvajalcev Unije. Uvoznik in uporabniki izpolnjenega vprašalnika niso vrnili. |
| --- | --- |

(24)

Izpolnjene vprašalnike so poslali skupina proizvajalcev izvoznikov in pet proizvajalcev Unije. Uvoznik in uporabniki izpolnjenega vprašalnika niso vrnili.

| (25) | Izpolnjena vprašalnika sta poslala še proizvajalca iz dveh tretjih držav s tržnim gospodarstvom, in sicer eden iz Turčije in eden iz ZDA. |
| --- | --- |

(25)

Izpolnjena vprašalnika sta poslala še proizvajalca iz dveh tretjih držav s tržnim gospodarstvom, in sicer eden iz Turčije in eden iz ZDA.

1.5.3   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (26) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | proizvajalci Unije








  — | Bridon International Ltd, Doncaster, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalci Unije

proizvajalci Unije

—

Bridon International Ltd, Doncaster, Združeno kraljestvo,

| — | Casar Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Casar Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel, Nemčija,

| — | Drumet Liny i Druty sp z o.o., Wloclawek, Poljska, |
| --- | --- |

—

Drumet Liny i Druty sp z o.o., Wloclawek, Poljska,

| — | Gustav Wolf GmbH, Guetersloh, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Gustav Wolf GmbH, Guetersloh, Nemčija,

| — | Redaelli Tecna Spa, Milano, Italija; |
| --- | --- |

—

Redaelli Tecna Spa, Milano, Italija;

| | proizvajalec izvoznik iz LRK








  — | Fasten Group Imp. & Exp. Co., Ltd., Jiangyin City, Wuxi, Jiangsu Province; |
| --- | --- | --- |

proizvajalec izvoznik iz LRK

proizvajalec izvoznik iz LRK

—

Fasten Group Imp. & Exp. Co., Ltd., Jiangyin City, Wuxi, Jiangsu Province;

| | proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom








  — | WireCo World Group, Prairie Village, KS, ZDA. |
| --- | --- | --- |

proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom

proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom

—

WireCo World Group, Prairie Village, KS, ZDA.

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje

| (27) | Izdelek, ki se pregleduje, so jeklene vrvi in kabli, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjo dimenzijo prečnega prereza več kot 3 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („jeklene vrvi in kabli“ ali „izdelek, ki se pregleduje“), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(27)

Izdelek, ki se pregleduje, so jeklene vrvi in kabli, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjo dimenzijo prečnega prereza več kot 3 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („jeklene vrvi in kabli“ ali „izdelek, ki se pregleduje“), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (28) | Jeklene vrvi in kabli, proizvedeni v LRK in izvoženi v Unijo, jeklene vrvi in kabli, proizvedeni in prodani na domačem trgu tretje države s tržnim gospodarstvom – ZDA, ter jeklene vrvi in kabli, ki jih v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, se enako uporabljajo ter imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(28)

Jeklene vrvi in kabli, proizvedeni v LRK in izvoženi v Unijo, jeklene vrvi in kabli, proizvedeni in prodani na domačem trgu tretje države s tržnim gospodarstvom – ZDA, ter jeklene vrvi in kabli, ki jih v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, se enako uporabljajo ter imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (29) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

3.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (30) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

| (31) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je v tej preiskavi sodelovala le ena skupina proizvajalcev izvoznikov, ki pomenijo manj kot 2 % celotne proizvodnje jeklenih vrvi in kablov v LRK. Zadevna skupina je sestavljena iz sedmih povezanih družb, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in prodajo jeklenih vrvi in kablov. Ker je v OPP predstavljala 100 % izvoza jeklenih vrvi in kablov iz LRK v Unijo, je Komisija menila, da ima dovolj informacij za oceno izvozne cene in stopnje dampinga v OPP (oddelek 3.2). |
| --- | --- |

(31)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je v tej preiskavi sodelovala le ena skupina proizvajalcev izvoznikov, ki pomenijo manj kot 2 % celotne proizvodnje jeklenih vrvi in kablov v LRK. Zadevna skupina je sestavljena iz sedmih povezanih družb, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in prodajo jeklenih vrvi in kablov. Ker je v OPP predstavljala 100 % izvoza jeklenih vrvi in kablov iz LRK v Unijo, je Komisija menila, da ima dovolj informacij za oceno izvozne cene in stopnje dampinga v OPP (oddelek 3.2).

| (32) | Vendar je bilo ugotovljeno, da so podatki, ki jih je predložila edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov v zvezi z izvozom v druge tretje države, pomanjkljivi: štiri družbe, povezane s skupino in udeležene pri proizvodnji in prodaji jeklenih vrvi in kablov, v nasprotju z zahtevo niso zagotovile ločenih izpolnjenih vprašalnikov. Ker niso odgovorile, kot je bilo zahtevano, niso predložile nobenih informacij o svojem izvozu v druge tretje države. Poleg tega ena povezana družba iz skupine, ki je sicer predložila izpolnjen vprašalnik, ni sporočila svojega izvoza v druge tretje države po vrsti izdelka na transakcijo. |
| --- | --- |

(32)

Vendar je bilo ugotovljeno, da so podatki, ki jih je predložila edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov v zvezi z izvozom v druge tretje države, pomanjkljivi: štiri družbe, povezane s skupino in udeležene pri proizvodnji in prodaji jeklenih vrvi in kablov, v nasprotju z zahtevo niso zagotovile ločenih izpolnjenih vprašalnikov. Ker niso odgovorile, kot je bilo zahtevano, niso predložile nobenih informacij o svojem izvozu v druge tretje države. Poleg tega ena povezana družba iz skupine, ki je sicer predložila izpolnjen vprašalnik, ni sporočila svojega izvoza v druge tretje države po vrsti izdelka na transakcijo.

| (33) | Zato je Komisija edino sodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov obvestila, da namerava v zvezi z izvozom v tretje države uporabiti člen 18 osnovne uredbe, ter ji dala možnost predložitve pripomb v skladu s členom 18(4) zadevne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Zato je Komisija edino sodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov obvestila, da namerava v zvezi z izvozom v tretje države uporabiti člen 18 osnovne uredbe, ter ji dala možnost predložitve pripomb v skladu s členom 18(4) zadevne uredbe.

| (34) | Sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov v pripombah ni zanikala, da ni predložila izpolnjenih vprašalnikov za svoje štiri povezane družbe. Je pa navedla, da je zahteva po informacijah o izvozu v tretje države po kontrolni številki izdelka („PCN“) na transakcijo nerazumna. Navedene trditve ni mogoče sprejeti. Zahtevane informacije so se štele za nujne, saj je za napoved prihodnje politike proizvajalcev v LRK ob morebitnem izteku ukrepa pomembno natančno in popolno poznati njihovo sedanjo politiko pri izvozu jeklenih vrvi in kablov v druge tretje države. Kadar se kot v tem primeru neka stran ne potrudi po najboljših močeh in ne zagotovi vseh zahtevanih podatkov, temveč le delne podatke, ki poleg tega niso dovolj podrobni in jih ni mogoče preveriti, takih delnih informacij ni mogoče šteti za dovolj točne in popolne, da bi Komisiji omogočili ustrezno oceno ob celovitem poznavanju politike kitajskih proizvajalcev pri izvozu jeklenih vrvi in kablov v druge tretje države. |
| --- | --- |

(34)

Sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov v pripombah ni zanikala, da ni predložila izpolnjenih vprašalnikov za svoje štiri povezane družbe. Je pa navedla, da je zahteva po informacijah o izvozu v tretje države po kontrolni številki izdelka („PCN“) na transakcijo nerazumna. Navedene trditve ni mogoče sprejeti. Zahtevane informacije so se štele za nujne, saj je za napoved prihodnje politike proizvajalcev v LRK ob morebitnem izteku ukrepa pomembno natančno in popolno poznati njihovo sedanjo politiko pri izvozu jeklenih vrvi in kablov v druge tretje države. Kadar se kot v tem primeru neka stran ne potrudi po najboljših močeh in ne zagotovi vseh zahtevanih podatkov, temveč le delne podatke, ki poleg tega niso dovolj podrobni in jih ni mogoče preveriti, takih delnih informacij ni mogoče šteti za dovolj točne in popolne, da bi Komisiji omogočili ustrezno oceno ob celovitem poznavanju politike kitajskih proizvajalcev pri izvozu jeklenih vrvi in kablov v druge tretje države.

| (35) | Ugotovitve iz oddelka 3.3.2 zato temeljijo na dostopnih dejstvih. V ta namen so bili za celovito sliko o protidampinških ukrepih, vzpostavljenih na drugih pomembnih trgih tretjih držav za jeklene vrvi in kable, uporabljeni informacije, ki jih je predložila edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov, razen o prodaji v tretje države, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, pripombe vložnikov, informacije iz kitajskih statističnih podatkov o izvozu (15) („kitajska podatkovna baza“), informacije Svetovne banke in druge javno dostopne informacije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68. |
| --- | --- |

(35)

Ugotovitve iz oddelka 3.3.2 zato temeljijo na dostopnih dejstvih. V ta namen so bili za celovito sliko o protidampinških ukrepih, vzpostavljenih na drugih pomembnih trgih tretjih držav za jeklene vrvi in kable, uporabljeni informacije, ki jih je predložila edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov, razen o prodaji v tretje države, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, pripombe vložnikov, informacije iz kitajskih statističnih podatkov o izvozu (15) („kitajska podatkovna baza“), informacije Svetovne banke in druge javno dostopne informacije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68.

15

3.2   Damping

Damping

| (36) | Damping v OPP za izvoz iz LRK je bil ugotovljen na podlagi informacij, ki jih je zagotovila edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov, ki je predstavljala celoten izvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK v Unijo v OPP (glej uvodno izjavo 18). |
| --- | --- |

(36)

Damping v OPP za izvoz iz LRK je bil ugotovljen na podlagi informacij, ki jih je zagotovila edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov, ki je predstavljala celoten izvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK v Unijo v OPP (glej uvodno izjavo 18).

Tretja država s tržnim gospodarstvom

Tretja država s tržnim gospodarstvom

| (37) | V prvotni preiskavi ni bila nobenemu od kitajskih proizvajalcev izvoznikov odobrena tržnogospodarska obravnava. V skladu s členom 2(7)(a) in (b) osnovne uredbe se zato normalna vrednost za vse proizvajalce izvoznike določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(37)

V prvotni preiskavi ni bila nobenemu od kitajskih proizvajalcev izvoznikov odobrena tržnogospodarska obravnava. V skladu s členom 2(7)(a) in (b) osnovne uredbe se zato normalna vrednost za vse proizvajalce izvoznike določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom.

| (38) | V obvestilu o začetku je Komisija kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom predvidela Turčijo. V obvestilu o začetku je navedeno tudi, da se podobni izdelek morda proizvaja tudi v drugih tretjih državah s tržnim gospodarstvom, kot so Tajska, Vietnam in Malezija. Komisija je povabila vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede izbire tretje države s tržnim gospodarstvom za namen določitve normalne vrednosti v zvezi z LRK. V roku, določenem v obvestilu o začetku, pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(38)

V obvestilu o začetku je Komisija kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom predvidela Turčijo. V obvestilu o začetku je navedeno tudi, da se podobni izdelek morda proizvaja tudi v drugih tretjih državah s tržnim gospodarstvom, kot so Tajska, Vietnam in Malezija. Komisija je povabila vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede izbire tretje države s tržnim gospodarstvom za namen določitve normalne vrednosti v zvezi z LRK. V roku, določenem v obvestilu o začetku, pripomb ni prejela.

| (39) | Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija preverila, ali se v navedenih tretjih državah s tržnim gospodarstvom, v katerih naj bi se podobni izdelek proizvajal, ta tudi dejansko proizvaja in prodaja. Poleg tega je na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in razpoložljivih statističnih informacij (Eurostat) opredelila še druge možne tretje države s tržnim gospodarstvom: Indijo, Japonsko, Južno Afriko, Južno Korejo, Kanado, Malezijo, Mehiko, Rusijo, Švico, Tajsko, Ukrajino in ZDA. Komisija je v navedenih državah opredelila 50 možnih proizvajalcev, stopila v stik z njimi in jih pozvala, naj predložijo potrebne informacije. |
| --- | --- |

(39)

Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija preverila, ali se v navedenih tretjih državah s tržnim gospodarstvom, v katerih naj bi se podobni izdelek proizvajal, ta tudi dejansko proizvaja in prodaja. Poleg tega je na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in razpoložljivih statističnih informacij (Eurostat) opredelila še druge možne tretje države s tržnim gospodarstvom: Indijo, Japonsko, Južno Afriko, Južno Korejo, Kanado, Malezijo, Mehiko, Rusijo, Švico, Tajsko, Ukrajino in ZDA. Komisija je v navedenih državah opredelila 50 možnih proizvajalcev, stopila v stik z njimi in jih pozvala, naj predložijo potrebne informacije.

| (40) | Vendar sta se odzvala le en proizvajalec iz Turčije in eden iz ZDA ter predložila zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(40)

Vendar sta se odzvala le en proizvajalec iz Turčije in eden iz ZDA ter predložila zahtevane informacije.

Izbira tretje države s tržnim gospodarstvom

Izbira tretje države s tržnim gospodarstvom

| (41) | Skupaj je bilo v ZDA 15 možnih proizvajalcev podobnega izdelka. Ugotovljeno je bilo tudi, da je trg ZDA odprt trg, za katerega je bil v OPP značilen znaten uvoz in izvoz jeklenih vrvi in kablov. V ZDA za njihov uvoz niso veljale uvozne dajatve ali protidampinške/izravnalne dajatve. Obseg proizvodnje sodelujočega proizvajalca v ZDA je bil v primerjavi z ocenjeno celotno proizvodnjo v ZDA precejšen (pomenil je približno [od 15 % do 25 %] celotne ocenjene domače proizvodnje ZDA). |
| --- | --- |

(41)

Skupaj je bilo v ZDA 15 možnih proizvajalcev podobnega izdelka. Ugotovljeno je bilo tudi, da je trg ZDA odprt trg, za katerega je bil v OPP značilen znaten uvoz in izvoz jeklenih vrvi in kablov. V ZDA za njihov uvoz niso veljale uvozne dajatve ali protidampinške/izravnalne dajatve. Obseg proizvodnje sodelujočega proizvajalca v ZDA je bil v primerjavi z ocenjeno celotno proizvodnjo v ZDA precejšen (pomenil je približno [od 15 % do 25 %] celotne ocenjene domače proizvodnje ZDA).

| (42) | Zato se je štelo, da so ZDA odprt in velik trg, na katerem si konkurirajo številni domači proizvajalci in uvoz. Ugotovljeno je bilo, da je stopnja konkurenčnosti v ZDA višja kot v Turčiji. Poleg tega so bili podatki, ki jih je predložil turški proizvajalec, večinoma pomanjkljivi, manjkali so tudi bistveni elementi za določitev normalne vrednosti, proizvajalec iz ZDA pa je predložil dovolj kakovostne podatke za določitev zanesljive normalne vrednosti. Zato je Komisija kot ustrezno tretjo državo s tržnim gospodarstvom izbrala ZDA. |
| --- | --- |

(42)

Zato se je štelo, da so ZDA odprt in velik trg, na katerem si konkurirajo številni domači proizvajalci in uvoz. Ugotovljeno je bilo, da je stopnja konkurenčnosti v ZDA višja kot v Turčiji. Poleg tega so bili podatki, ki jih je predložil turški proizvajalec, večinoma pomanjkljivi, manjkali so tudi bistveni elementi za določitev normalne vrednosti, proizvajalec iz ZDA pa je predložil dovolj kakovostne podatke za določitev zanesljive normalne vrednosti. Zato je Komisija kot ustrezno tretjo državo s tržnim gospodarstvom izbrala ZDA.

| (43) | Vsem zainteresiranim stranem je bilo omogočeno predložiti pripombe o primernosti izbire ZDA kot tretje države s tržnim gospodarstvom. V roku ni bila prejeta nobena pripomba. |
| --- | --- |

(43)

Vsem zainteresiranim stranem je bilo omogočeno predložiti pripombe o primernosti izbire ZDA kot tretje države s tržnim gospodarstvom. V roku ni bila prejeta nobena pripomba.

| (44) | Zato je Komisija za ta pregled kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom izbrala ZDA. |
| --- | --- |

(44)

Zato je Komisija za ta pregled kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom izbrala ZDA.

Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (45) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg prodaje proizvajalca podobnega izdelka iz tretje države s tržnim gospodarstvom na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen. Ugotovljeno je bilo, da se je podobni izdelek sodelujočega proizvajalca iz ZDA na domačem trgu prodajal v reprezentativnih količinah v primerjavi z izdelkom, ki se pregleduje, ki ga je v Unijo izvažal kitajski proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg prodaje proizvajalca podobnega izdelka iz tretje države s tržnim gospodarstvom na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen. Ugotovljeno je bilo, da se je podobni izdelek sodelujočega proizvajalca iz ZDA na domačem trgu prodajal v reprezentativnih količinah v primerjavi z izdelkom, ki se pregleduje, ki ga je v Unijo izvažal kitajski proizvajalec izvoznik.

| (46) | Komisija je nato proučila, ali se lahko zadevna prodaja obravnava kot običajni potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je opravila tako, da je ugotovila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena na enoto enaka ali višja od stroškov proizvodnje proizvajalca iz ZDA v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je nato proučila, ali se lahko zadevna prodaja obravnava kot običajni potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je opravila tako, da je ugotovila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena na enoto enaka ali višja od stroškov proizvodnje proizvajalca iz ZDA v obdobju preiskave.

| (47) | Komisija je opredelila tiste vrste izdelka, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje na domačem trgu nad stroški in je bila tehtana povprečna prodajna cena zadevne vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto. V zadevnih primerih je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste izdelka, ne glede na to, ali je bila vsa zadevna prodaja dobičkonosna ali ne. To je veljalo za približno 50 % vrst izdelka, izvoženih v Unijo. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je opredelila tiste vrste izdelka, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje na domačem trgu nad stroški in je bila tehtana povprečna prodajna cena zadevne vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto. V zadevnih primerih je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste izdelka, ne glede na to, ali je bila vsa zadevna prodaja dobičkonosna ali ne. To je veljalo za približno 50 % vrst izdelka, izvoženih v Unijo.

| (48) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali manj, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, ki se je izračunala kot tehtana povprečna cena izključno dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste v obdobju preiskave. To je veljalo za približno 50 % vrst izdelka, izvoženih v EU. |
| --- | --- |

(48)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali manj, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, ki se je izračunala kot tehtana povprečna cena izključno dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste v obdobju preiskave. To je veljalo za približno 50 % vrst izdelka, izvoženih v EU.

| (49) | Zato je bila za vse vrste izdelka normalna vrednost določena na podlagi domačih prodajnih cen. |
| --- | --- |

(49)

Zato je bila za vse vrste izdelka normalna vrednost določena na podlagi domačih prodajnih cen.

| (50) | Normalna vrednost je bila določena na podlagi prodajnih cen jeklenih vrvi in kablov sodelujočega proizvajalca v ZDA v skladu s členom 2(7)(a) in (b) ter členom od 2(1) do 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Normalna vrednost je bila določena na podlagi prodajnih cen jeklenih vrvi in kablov sodelujočega proizvajalca v ZDA v skladu s členom 2(7)(a) in (b) ter členom od 2(1) do 2(6) osnovne uredbe.

Izvozna cena

Izvozna cena

| (51) | Izvozna cena je temeljila na informacijah, ki jih je predložila sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov iz LRK v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo prvi neodvisni stranki v Uniji, ki je nepovezan uvoznik. |
| --- | --- |

(51)

Izvozna cena je temeljila na informacijah, ki jih je predložila sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov iz LRK v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo prvi neodvisni stranki v Uniji, ki je nepovezan uvoznik.

Primerjava

Primerjava

| (52) | Ker ni bilo ujemanja na ravni celotne PCN med vrstami izdelka, ki jih je izvažala skupina sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in domačo prodajo v tretji državi s tržnim gospodarstvom, je bila normalna vrednost določena na podlagi domače cene najbolj podobne vrste izdelka v tretji državi s tržnim gospodarstvom. Da bi se upoštevale razlike med vrstami izdelka, so se pri določitvi normalne vrednosti upoštevale lastnosti vrste izdelka, kot so opredeljene s PCN: kategorija izdelka, lastnosti žice, vrsta vrvi, zunanji premer in natezna trdnost. Prilagoditve so bile izvedene v razponu [od 5 % do 15 %], da bi se upoštevale razlike med vrstami izdelka v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Ker ni bilo ujemanja na ravni celotne PCN med vrstami izdelka, ki jih je izvažala skupina sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in domačo prodajo v tretji državi s tržnim gospodarstvom, je bila normalna vrednost določena na podlagi domače cene najbolj podobne vrste izdelka v tretji državi s tržnim gospodarstvom. Da bi se upoštevale razlike med vrstami izdelka, so se pri določitvi normalne vrednosti upoštevale lastnosti vrste izdelka, kot so opredeljene s PCN: kategorija izdelka, lastnosti žice, vrsta vrvi, zunanji premer in natezna trdnost. Prilagoditve so bile izvedene v razponu [od 5 % do 15 %], da bi se upoštevale razlike med vrstami izdelka v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe.

| (53) | Za izvoz iz LRK velja delno vračljivi davek na dodano vrednost (DDV) pri izvozu, v ZDA pa so vračljivi vsi davki, ki se nanašajo na domačo prodajo. Zato je Komisija izvedla prilagoditev na podlagi člena 2(10)(b) osnovne uredbe za razliko v davku na dodano vrednost (DDV) med izvozom iz LRK v Unijo (pri katerem se ob izvozu obračuna 17-odstotni DDV, nato pa se ga 5 % vrne), da bi zagotovila pošteno primerjavo in ravnala v skladu z ustaljeno sodno prakso (16). |
| --- | --- |

(53)

Za izvoz iz LRK velja delno vračljivi davek na dodano vrednost (DDV) pri izvozu, v ZDA pa so vračljivi vsi davki, ki se nanašajo na domačo prodajo. Zato je Komisija izvedla prilagoditev na podlagi člena 2(10)(b) osnovne uredbe za razliko v davku na dodano vrednost (DDV) med izvozom iz LRK v Unijo (pri katerem se ob izvozu obračuna 17-odstotni DDV, nato pa se ga 5 % vrne), da bi zagotovila pošteno primerjavo in ravnala v skladu z ustaljeno sodno prakso (16).

16

| (54) | Na podlagi člena 2(10)(e) in (f) osnovne uredbe je bila prilagojena tudi normalna vrednost, da bi se upoštevale razlike v stroških pakiranja (manj kot 2 %) in domačem prevozu (v razponu od 2 % do 10 %. Na podlagi člena 2(10)(e) osnovne uredbe je bila prilagojena tudi izvozna cena, da bi se upoštevali stroški manipuliranja in natovarjanja (manj kot 1 %), domačega prevoza v LRK (v razponu [od 1 % do 5 %], čezmorskega prevoza (v razponu od 1 % do 5 %) in zavarovanja (manj kot 1 %). Na podlagi člena 2(10)(g) in (k) osnovne uredbe so se od izvozne cene odšteli še stroški kredita (manj kot 1 %) in bančni stroški (manj kot 1 %). |
| --- | --- |

(54)

Na podlagi člena 2(10)(e) in (f) osnovne uredbe je bila prilagojena tudi normalna vrednost, da bi se upoštevale razlike v stroških pakiranja (manj kot 2 %) in domačem prevozu (v razponu od 2 % do 10 %. Na podlagi člena 2(10)(e) osnovne uredbe je bila prilagojena tudi izvozna cena, da bi se upoštevali stroški manipuliranja in natovarjanja (manj kot 1 %), domačega prevoza v LRK (v razponu [od 1 % do 5 %], čezmorskega prevoza (v razponu od 1 % do 5 %) in zavarovanja (manj kot 1 %). Na podlagi člena 2(10)(g) in (k) osnovne uredbe so se od izvozne cene odšteli še stroški kredita (manj kot 1 %) in bančni stroški (manj kot 1 %).

| (55) | Ne nazadnje, izvoz v Unijo se je izvajal prek povezanih prodajnih podjetij v Kitajski. Komisija ni proučila, ali bi bila za tako prodajo potrebna prilagoditev na podlagi člena 2(10)(i) osnovne uredbe. Razlog za to je, da namen pregleda zaradi izteka ukrepa ni določiti natančnih stopenj dampinga, temveč je ugotoviti, ali se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom damping nadaljeval. |
| --- | --- |

(55)

Ne nazadnje, izvoz v Unijo se je izvajal prek povezanih prodajnih podjetij v Kitajski. Komisija ni proučila, ali bi bila za tako prodajo potrebna prilagoditev na podlagi člena 2(10)(i) osnovne uredbe. Razlog za to je, da namen pregleda zaradi izteka ukrepa ni določiti natančnih stopenj dampinga, temveč je ugotoviti, ali se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom damping nadaljeval.

Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (56) | Komisija je za vsako vrsto izdelka primerjala normalno vrednost in izvozne cene, kakor so bile izračunane v uvodnih izjavah od 45 do 51, da bi zagotovila primerljivost cen. Kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe, se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka v tretji državi s tržnim gospodarstvom primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je za vsako vrsto izdelka primerjala normalno vrednost in izvozne cene, kakor so bile izračunane v uvodnih izjavah od 45 do 51, da bi zagotovila primerljivost cen. Kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe, se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka v tretji državi s tržnim gospodarstvom primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, ki se pregleduje.

| (57) | Na podlagi tega je tehtano povprečje stopnje dampinga, izraženo kot delež cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) meja Unije brez plačane dajatve, znašalo 16,7 %. |
| --- | --- |

(57)

Na podlagi tega je tehtano povprečje stopnje dampinga, izraženo kot delež cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) meja Unije brez plačane dajatve, znašalo 16,7 %.

3.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (58) | Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom analizirala, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Analizirala je naslednje elemente: proizvodnjo, proizvodno in prosto zmogljivost v LRK, izvozno politiko Kitajske v drugih tretjih državah, prakse izogibanja in privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom analizirala, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Analizirala je naslednje elemente: proizvodnjo, proizvodno in prosto zmogljivost v LRK, izvozno politiko Kitajske v drugih tretjih državah, prakse izogibanja in privlačnost trga Unije.

| (59) | Edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov je predstavljala manj kot 3 % celotne proizvodne zmogljivosti in manj kot 2 % celotne proizvodnje jeklenih vrvi in kablov v LRK. Ker ni sodeloval noben drug kitajski proizvajalec jeklenih vrvi in kablov, je presoja verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga za oceno razvoja uvoza ob morebitni razveljavitvi ukrepov temeljila na informacijah, ki jih je Komisija imela na voljo, tj. informacijah edine sodelujoče skupine proizvajalcev izvoznikov, zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, informacijah iz kitajske podatkovne baze, informacijah Svetovne banke ter drugih javno dostopnih informacijah, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68, da bi Komisija dobila celotno sliko o protidampinških ukrepih, ki veljajo na drugih pomembnih trgih za jeklene vrvi in kable. |
| --- | --- |

(59)

Edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov je predstavljala manj kot 3 % celotne proizvodne zmogljivosti in manj kot 2 % celotne proizvodnje jeklenih vrvi in kablov v LRK. Ker ni sodeloval noben drug kitajski proizvajalec jeklenih vrvi in kablov, je presoja verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga za oceno razvoja uvoza ob morebitni razveljavitvi ukrepov temeljila na informacijah, ki jih je Komisija imela na voljo, tj. informacijah edine sodelujoče skupine proizvajalcev izvoznikov, zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, informacijah iz kitajske podatkovne baze, informacijah Svetovne banke ter drugih javno dostopnih informacijah, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68, da bi Komisija dobila celotno sliko o protidampinških ukrepih, ki veljajo na drugih pomembnih trgih za jeklene vrvi in kable.

3.3.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v LRK

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v LRK

| (60) | Ker Komisija ni imela na voljo drugih informacij, je ugotovitve utemeljila na zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, ki je vseboval študijo o analizi z naslovom „Razvoj ponudbe in povpraševanja v kitajskem sektorju jeklenih žičnatih vrvi v obdobju 2012–2016 in bližnji prihodnosti“ („študija“). Na podlagi navedenih informacij je bila v letu 2016 kitajska proizvodna zmogljivost za jeklene vrvi in kable ocenjena na 5,8 milijona ton na leto, dejanska proizvodnja je bila ocenjena na približno 4,0 milijona ton na leto, prosta zmogljivost v LRK pa je bila posledično ocenjena na približno 1,8 milijona ton, kar skupno potrošnjo jeklenih vrvi in kablov v Uniji v OPP presega za več kot desetkrat, kot je prikazano v uvodni izjavi 75. |
| --- | --- |

(60)

Ker Komisija ni imela na voljo drugih informacij, je ugotovitve utemeljila na zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, ki je vseboval študijo o analizi z naslovom „Razvoj ponudbe in povpraševanja v kitajskem sektorju jeklenih žičnatih vrvi v obdobju 2012–2016 in bližnji prihodnosti“ („študija“). Na podlagi navedenih informacij je bila v letu 2016 kitajska proizvodna zmogljivost za jeklene vrvi in kable ocenjena na 5,8 milijona ton na leto, dejanska proizvodnja je bila ocenjena na približno 4,0 milijona ton na leto, prosta zmogljivost v LRK pa je bila posledično ocenjena na približno 1,8 milijona ton, kar skupno potrošnjo jeklenih vrvi in kablov v Uniji v OPP presega za več kot desetkrat, kot je prikazano v uvodni izjavi 75.

| (61) | Študija je pokazala, da je domača potrošnja v LRK znašala približno 3,8 milijona ton na leto. V preiskavi se ni pokazal noben element, ki bi lahko v bližnji prihodnosti nakazoval znatno povečanje domačega povpraševanja na Kitajskem. Enako velja za kitajski izvoz v druge tretje države, saj ni na voljo informacij, ki bi nakazovale znatno povečanje povpraševanja po jeklenih vrveh in kablih na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(61)

Študija je pokazala, da je domača potrošnja v LRK znašala približno 3,8 milijona ton na leto. V preiskavi se ni pokazal noben element, ki bi lahko v bližnji prihodnosti nakazoval znatno povečanje domačega povpraševanja na Kitajskem. Enako velja za kitajski izvoz v druge tretje države, saj ni na voljo informacij, ki bi nakazovale znatno povečanje povpraševanja po jeklenih vrveh in kablih na svetovni ravni.

| (62) | V zvezi z zahtevkom za pregled zaradi izteka ukrepa in zlasti študijo bi bilo treba opozoriti, da ni tam navedenih informacij izpodbijala nobena zainteresirana stran. Nadalje, kot je navedeno v uvodnih izjavah 17 in 18, se opominja tudi, da večina kitajskih proizvajalcev izvoznikov jeklenih vrvi in kablov ni zagotovila potrebnih informacij, kot je bilo zahtevano, ter da je sodelovala in v skladu z zahtevami zagotovila ustrezne informacije le edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov, ki pomeni manj kot 3 % celotne kitajske proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi z zahtevkom za pregled zaradi izteka ukrepa in zlasti študijo bi bilo treba opozoriti, da ni tam navedenih informacij izpodbijala nobena zainteresirana stran. Nadalje, kot je navedeno v uvodnih izjavah 17 in 18, se opominja tudi, da večina kitajskih proizvajalcev izvoznikov jeklenih vrvi in kablov ni zagotovila potrebnih informacij, kot je bilo zahtevano, ter da je sodelovala in v skladu z zahtevami zagotovila ustrezne informacije le edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov, ki pomeni manj kot 3 % celotne kitajske proizvodne zmogljivosti.

| (63) | Ker ni drugih informacij, velja, da niti domače povpraševanje po jeklenih vrveh in kablih niti tovrstno povpraševanje na svetovni ravni ne bosta mogla absorbirati precejšnje proste zmogljivosti, ki je na voljo na Kitajskem. |
| --- | --- |

(63)

Ker ni drugih informacij, velja, da niti domače povpraševanje po jeklenih vrveh in kablih niti tovrstno povpraševanje na svetovni ravni ne bosta mogla absorbirati precejšnje proste zmogljivosti, ki je na voljo na Kitajskem.

3.3.2   Izvozna politika do drugih tretjih držav

Izvozna politika do drugih tretjih držav

| (64) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od 32 do 35, informacij, ki jih je predložila edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov, ni bilo mogoče uporabiti za ustrezno oceno izvozne politike kitajskih proizvajalcev izvoznikov do drugih tretjih držav. Zato je morala Komisija pri oceni izvozne politike v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti dostopna dejstva. V ta namen je tako kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa uporabila kitajsko podatkovno bazo (17). |
| --- | --- |

(64)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od 32 do 35, informacij, ki jih je predložila edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov, ni bilo mogoče uporabiti za ustrezno oceno izvozne politike kitajskih proizvajalcev izvoznikov do drugih tretjih držav. Zato je morala Komisija pri oceni izvozne politike v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti dostopna dejstva. V ta namen je tako kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa uporabila kitajsko podatkovno bazo (17).

17

| (65) | Treba pa je opozoriti, da kitajska podatkovna baza zajema širši obseg izdelka od izdelka, ki se pregleduje, saj vključuje tudi vpredeno žico, vrvi in kable iz nerjavnega jekla ter jeklene vrvi in kable, pri katerih največji prečni prerez ne presega 3 mm. Zato na podlagi informacij iz kitajske podatkovne baze ni bilo mogoče izvesti smiselne analize količin, izvoženih na druge trge. Kljub temu pa je bilo mogoče kitajsko podatkovno bazo uporabiti za analizo cene. Analiza cene temelji na razumnih ocenah na podlagi podobnih značilnosti drugih izdelkov, ki so morda vključeni v analizo. |
| --- | --- |

(65)

Treba pa je opozoriti, da kitajska podatkovna baza zajema širši obseg izdelka od izdelka, ki se pregleduje, saj vključuje tudi vpredeno žico, vrvi in kable iz nerjavnega jekla ter jeklene vrvi in kable, pri katerih največji prečni prerez ne presega 3 mm. Zato na podlagi informacij iz kitajske podatkovne baze ni bilo mogoče izvesti smiselne analize količin, izvoženih na druge trge. Kljub temu pa je bilo mogoče kitajsko podatkovno bazo uporabiti za analizo cene. Analiza cene temelji na razumnih ocenah na podlagi podobnih značilnosti drugih izdelkov, ki so morda vključeni v analizo.

| (66) | Komisija je na tej podlagi primerjala kitajske izvozne cene na petih glavnih izvoznih trgih Kitajske poleg Unije (to so Indija, Južna Koreja, Tajska, ZDA in Vietnam) in normalno vrednost, določeno v tretji državi s tržnim gospodarstvom, kot je opisano v uvodnih izjavah od 45 do 50, in ugotovila, da so v OPP stopnje dampinga znašale med 129 % in 314 %. Kitajski izvoz jeklenih vrvi in kablov na navedenih pet drugih trgov po ocenah znaša 40 % celotnega kitajskega izvoza jeklenih vrvi in kablov na svetovni ravni. Na isti podlagi je stopnja dampinga za prodajo v Unijo znašala 97 %. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je na tej podlagi primerjala kitajske izvozne cene na petih glavnih izvoznih trgih Kitajske poleg Unije (to so Indija, Južna Koreja, Tajska, ZDA in Vietnam) in normalno vrednost, določeno v tretji državi s tržnim gospodarstvom, kot je opisano v uvodnih izjavah od 45 do 50, in ugotovila, da so v OPP stopnje dampinga znašale med 129 % in 314 %. Kitajski izvoz jeklenih vrvi in kablov na navedenih pet drugih trgov po ocenah znaša 40 % celotnega kitajskega izvoza jeklenih vrvi in kablov na svetovni ravni. Na isti podlagi je stopnja dampinga za prodajo v Unijo znašala 97 %.

| (67) | Zato je verjetno, da je šlo v OPP pri izvozu jeklenih vrvi in kablov iz LRK v druge tretje države za damping po še višjih stopnjah kot pri izvozu v Unijo. Ker ni na voljo drugih informacij, je mogoče raven izvoznih cen za druge tretje države šteti za pokazatelj verjetne ravni cen za izvoz v Unijo v primeru razveljavitve ukrepov. Glede na nizke ravni cen za trge tretjih držav je bilo tudi ugotovljeno, da bi bilo mogoče izvozne cene za Unijo še precej znižati, zaradi česar bi se tudi povečal damping. |
| --- | --- |

(67)

Zato je verjetno, da je šlo v OPP pri izvozu jeklenih vrvi in kablov iz LRK v druge tretje države za damping po še višjih stopnjah kot pri izvozu v Unijo. Ker ni na voljo drugih informacij, je mogoče raven izvoznih cen za druge tretje države šteti za pokazatelj verjetne ravni cen za izvoz v Unijo v primeru razveljavitve ukrepov. Glede na nizke ravni cen za trge tretjih držav je bilo tudi ugotovljeno, da bi bilo mogoče izvozne cene za Unijo še precej znižati, zaradi česar bi se tudi povečal damping.

| (68) | Kot je poleg tega razvidno iz javno dostopnih podatkov (18), protidampinški ukrepi za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz LRK veljajo tudi v Turčiji (19), Mehiki (20) in Braziliji (21). Pred kratkim je protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Kitajske začela Kolumbija (22), ki je decembra 2017 uvedla začasne protidampinške ukrepe v višini 15 %. To jasno kaže, da so kitajski proizvajalci izvozniki jeklene vrvi in kable po dampinških cenah izvažali tudi na druge trge. Kaže tudi na to, da kitajski izvoz jeklenih vrvi in kablov na te trge je ali še bo omejen ter da morajo kitajski proizvajalci izvozniki jeklenih vrvi in kablov najti druge trge za svojo prosto zmogljivost. |
| --- | --- |

(68)

Kot je poleg tega razvidno iz javno dostopnih podatkov (18), protidampinški ukrepi za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz LRK veljajo tudi v Turčiji (19), Mehiki (20) in Braziliji (21). Pred kratkim je protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Kitajske začela Kolumbija (22), ki je decembra 2017 uvedla začasne protidampinške ukrepe v višini 15 %. To jasno kaže, da so kitajski proizvajalci izvozniki jeklene vrvi in kable po dampinških cenah izvažali tudi na druge trge. Kaže tudi na to, da kitajski izvoz jeklenih vrvi in kablov na te trge je ali še bo omejen ter da morajo kitajski proizvajalci izvozniki jeklenih vrvi in kablov najti druge trge za svojo prosto zmogljivost.

18

19

20

21

22

3.3.3   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (69) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66, je bilo na podlagi razpoložljivih informacij ugotovljeno, da lahko kitajski proizvajalci izvozniki na trgu Unije dosežejo višje cene kot v drugih tretjih državah. Glede na kitajsko podatkovno bazo je v OPP povprečna izvozna cena FOB (franko ladja) za Unijo znašala 1 688 EUR/tono, za pet glavnih trgov tretjih držav pa v povprečju le 1 191 EUR/tono. Zato so bile kitajske izvozne cene za tretje države približno 30 % nižje od izvoznih cen za Unijo (brez upoštevanja protidampinških dajatev, ki se plačujejo na trgu Unije). To kaže, da je trg Unije privlačen, saj lahko kitajski proizvajalci izvozniki pri prodaji v Unijo ustvarijo večje dobičke kot pri prodaji na druge izvozne trge. |
| --- | --- |

(69)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66, je bilo na podlagi razpoložljivih informacij ugotovljeno, da lahko kitajski proizvajalci izvozniki na trgu Unije dosežejo višje cene kot v drugih tretjih državah. Glede na kitajsko podatkovno bazo je v OPP povprečna izvozna cena FOB (franko ladja) za Unijo znašala 1 688 EUR/tono, za pet glavnih trgov tretjih držav pa v povprečju le 1 191 EUR/tono. Zato so bile kitajske izvozne cene za tretje države približno 30 % nižje od izvoznih cen za Unijo (brez upoštevanja protidampinških dajatev, ki se plačujejo na trgu Unije). To kaže, da je trg Unije privlačen, saj lahko kitajski proizvajalci izvozniki pri prodaji v Unijo ustvarijo večje dobičke kot pri prodaji na druge izvozne trge.

3.3.4   Sklep

Sklep

| (70) | Stopnja dampinga, ugotovljena v OPP, znatna prosta zmogljivost, na voljo na Kitajskem, ugotovljena privlačnost trga Unije in izvozna politika v drugih tretjih državah kažejo, da bi razveljavitev ukrepov verjetno povzročila nadaljevanje dampinga in vstop velikih količin dampinškega izvoza na trg Unije. Zato se šteje, da v primeru izteka veljavnih protidampinških ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(70)

Stopnja dampinga, ugotovljena v OPP, znatna prosta zmogljivost, na voljo na Kitajskem, ugotovljena privlačnost trga Unije in izvozna politika v drugih tretjih državah kažejo, da bi razveljavitev ukrepov verjetno povzročila nadaljevanje dampinga in vstop velikih količin dampinškega izvoza na trg Unije. Zato se šteje, da v primeru izteka veljavnih protidampinških ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.

4.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1   Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

| (71) | V Uniji je v OPP jeklene vrvi in kable proizvajalo več kot 22 proizvajalcev/skupin proizvajalcev. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(71)

V Uniji je v OPP jeklene vrvi in kable proizvajalo več kot 22 proizvajalcev/skupin proizvajalcev. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (72) | Celotna proizvodnja Unije v OPP je bila na podlagi zahtevka za pregled, dodatnih podatkov vložnika in izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije določena na 168 701 tono. |
| --- | --- |

(72)

Celotna proizvodnja Unije v OPP je bila na podlagi zahtevka za pregled, dodatnih podatkov vložnika in izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije določena na 168 701 tono.

| (73) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, je bil izbran vzorec, ki ga sestavlja šest proizvajalcev/skupin proizvajalcev. Komisija je prejela in preverila izpolnjene vprašalnike petih proizvajalcev Unije. Teh pet proizvajalcev je predstavljalo 43 % celotne proizvodnje Unije v OPP. Vzorec se je zato štel za dovolj reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(73)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, je bil izbran vzorec, ki ga sestavlja šest proizvajalcev/skupin proizvajalcev. Komisija je prejela in preverila izpolnjene vprašalnike petih proizvajalcev Unije. Teh pet proizvajalcev je predstavljalo 43 % celotne proizvodnje Unije v OPP. Vzorec se je zato štel za dovolj reprezentativen za industrijo Unije.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (74) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in obsega uvoza iz tretjih držav v Unijo na podlagi podatkov, ki so jih države članice Komisiji predložile v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in preverjenih podatkov sodelujoče kitajske skupine proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(74)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in obsega uvoza iz tretjih držav v Unijo na podlagi podatkov, ki so jih države članice Komisiji predložile v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in preverjenih podatkov sodelujoče kitajske skupine proizvajalcev izvoznikov.

| (75) | V Preglednici 1 je prikazan razvoj potrošnje Unije v obravnavanem obdobju.

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja (v tonah) | 175 589 | 175 675 | 170 454 | 164 446 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 100 | 97 | 94 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6), preverjeni podatki. |

(75)

V Preglednici 1 je prikazan razvoj potrošnje Unije v obravnavanem obdobju.

Preglednica 1

Preglednica 1

Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

2013

2014

2015

OPP

Skupna potrošnja (v tonah)

175 589

175 675

170 454

164 446

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

100

100

97

97

94

94

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6), preverjeni podatki.

Vir

| (76) | Potrošnja Unije je bila v letih 2013 in 2014 stabilna, od leta 2014 do OPP pa se je zmanjšala za 6 %. |
| --- | --- |

(76)

Potrošnja Unije je bila v letih 2013 in 2014 stabilna, od leta 2014 do OPP pa se je zmanjšala za 6 %.

4.3   Uvoz iz LRK

Uvoz iz LRK

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

| (77) | Komisija je obseg uvoza iz LRK določila na podlagi preverjenega izpolnjenega vprašalnika sodelujoče skupine proizvajalcev izvoznikov in podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) za obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je obseg uvoza iz LRK določila na podlagi preverjenega izpolnjenega vprašalnika sodelujoče skupine proizvajalcev izvoznikov in podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) za obravnavano obdobje.

| (78) | Na tej podlagi sta se uvoz v Unijo iz LRK in njegov tržni delež razvijala, kot je prikazano v nadaljevanju.

  Preglednica 2


  Obseg uvoza in tržni delež | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 2 697 | 1 780 | 3 207 | 2 005 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 66 | 119 | 74 |
| Tržni delež (v %) | 1,5 | 1,0 | 1,9 | 1,2 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 66 | 122 | 79 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6), preverjeni podatki. |

(78)

Na tej podlagi sta se uvoz v Unijo iz LRK in njegov tržni delež razvijala, kot je prikazano v nadaljevanju.

Preglednica 2

Preglednica 2

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

2013

2014

2015

OPP

Uvoz (v tonah)

2 697

1 780

3 207

2 005

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

66

66

119

119

74

74

Tržni delež (v %)

1,5

1,0

1,9

1,2

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

66

66

122

122

79

79

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6), preverjeni podatki.

Vir

| (79) | V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza jeklenih vrvi in kablov iz LRK iz leta v leto spreminjal. Zmanjšanju za 34 % od leta 2013 do leta 2014 je sledilo povečanje za 80 % od leta 2014 do leta 2015 (23). V OPP se je nato obseg uvoza z 2 697 ton v letu 2013 zmanjšal na 2 005 ton. Skupno se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zmanjšal za 26 %. |
| --- | --- |

(79)

V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza jeklenih vrvi in kablov iz LRK iz leta v leto spreminjal. Zmanjšanju za 34 % od leta 2013 do leta 2014 je sledilo povečanje za 80 % od leta 2014 do leta 2015 (23). V OPP se je nato obseg uvoza z 2 697 ton v letu 2013 zmanjšal na 2 005 ton. Skupno se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zmanjšal za 26 %.

23

| (80) | Pri tržnem deležu uvoza iz LRK je bil trend podoben. Skupno se je tržni delež uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal z 1,5 % na 1,2 %. |
| --- | --- |

(80)

Pri tržnem deležu uvoza iz LRK je bil trend podoben. Skupno se je tržni delež uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal z 1,5 % na 1,2 %.

4.3.2   Cene uvoza iz LRK

Cene uvoza iz LRK

| (81) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi preverjenega izpolnjenega vprašalnika sodelujoče kitajske skupine proizvajalcev izvoznikov in podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) za obravnavano obdobje. Povprečna cena uvoza iz LRK v Unijo se je gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 3


  Povprečna cena uvoza iz LRK | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena brez dajatve (v EUR/tono) | 1 712 | 1 360 | 1 669 | 2 474 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 79 | 98 | 145 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6), preverjeni podatki. |

(81)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi preverjenega izpolnjenega vprašalnika sodelujoče kitajske skupine proizvajalcev izvoznikov in podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) za obravnavano obdobje. Povprečna cena uvoza iz LRK v Unijo se je gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 3

Preglednica 3

Povprečna cena uvoza iz LRK

Povprečna cena uvoza iz LRK

2013

2014

2015

OPP

Povprečna cena brez dajatve (v EUR/tono)

1 712

1 360

1 669

2 474

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

79

79

98

98

145

145

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6), preverjeni podatki.

Vir

| (82) | V obravnavanem obdobju se je povprečna cena izdelka, uvoženega iz LRK, iz leta v leto spreminjala. Najprej so se cene leta 2014 znižale za 21 %. Leta 2015 so se zvišale in skoraj dosegle raven iz leta 2013, v OPP pa so se še dodatno zvišale. Skupno so se cene v obravnavanem obdobju zvišale za 45 %. |
| --- | --- |

(82)

V obravnavanem obdobju se je povprečna cena izdelka, uvoženega iz LRK, iz leta v leto spreminjala. Najprej so se cene leta 2014 znižale za 21 %. Leta 2015 so se zvišale in skoraj dosegle raven iz leta 2013, v OPP pa so se še dodatno zvišale. Skupno so se cene v obravnavanem obdobju zvišale za 45 %.

4.4   Nelojalno nižanje prodajnih cen

Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (83) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  (a) | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(83)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

(a)

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (b) | tehtane povprečne cene, ki ustrezajo uvozu od sodelujoče kitajske skupine proizvajalcev izvoznikov za posamezno vrsto izdelka, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na osnovi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF). Industrija Unije ni prodajala nobene od osmih vrst izdelka, ki jih je edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov izvažala v Unijo. Da bi se izdelki ujemali, so bile vrste izdelka poenostavljene, tako da se je kot merilo odpravila natezna trdnost (24) in da se je izračunalo povprečje cene kot sestavnega dela za razlike v premeru (25). Tako je bilo doseženo 100-odstotno ujemanje. |
| --- | --- |

(b)

tehtane povprečne cene, ki ustrezajo uvozu od sodelujoče kitajske skupine proizvajalcev izvoznikov za posamezno vrsto izdelka, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na osnovi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF). Industrija Unije ni prodajala nobene od osmih vrst izdelka, ki jih je edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov izvažala v Unijo. Da bi se izdelki ujemali, so bile vrste izdelka poenostavljene, tako da se je kot merilo odpravila natezna trdnost (24) in da se je izračunalo povprečje cene kot sestavnega dela za razlike v premeru (25). Tako je bilo doseženo 100-odstotno ujemanje.

24

25

| (84) | Rezultat primerjave je bil izražen kot delež povprečne tehtane cene industrije Unije v OPP. Neobstoj nelojalnega nižanja cen nakazuje učinkovitost ukrepov. Če bi ukrepi prenehali veljati in bi kitajski proizvajalci izvozniki jeklenih vrvi in kablov ohranili svoje izvozne cene na podobni ravni, bi bilo stopnjo nelojalnega nižanja mogoče izračunati tako, da se protidampinška dajatev odšteje od uvozne cene. Tako določena stopnja nelojalnega nižanja bi znašala 36,3 %. To se šteje kot razumna napoved možnih prihodnjih ravni izvoznih cen v Unijo, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(84)

Rezultat primerjave je bil izražen kot delež povprečne tehtane cene industrije Unije v OPP. Neobstoj nelojalnega nižanja cen nakazuje učinkovitost ukrepov. Če bi ukrepi prenehali veljati in bi kitajski proizvajalci izvozniki jeklenih vrvi in kablov ohranili svoje izvozne cene na podobni ravni, bi bilo stopnjo nelojalnega nižanja mogoče izračunati tako, da se protidampinška dajatev odšteje od uvozne cene. Tako določena stopnja nelojalnega nižanja bi znašala 36,3 %. To se šteje kot razumna napoved možnih prihodnjih ravni izvoznih cen v Unijo, če bi ukrepi prenehali veljati.

4.5   Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

| (85) | Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK prihaja predvsem iz Republike Koreje, Turčije, Tajske, Rusije in Malezije. |
| --- | --- |

(85)

Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK prihaja predvsem iz Republike Koreje, Turčije, Tajske, Rusije in Malezije.

| (86) | Obseg uvoza v Unijo, njegov tržni delež in povprečne cene so prikazani v Preglednici 4.

  Preglednica 4


  Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 63 381 | 65 336 | 63 747 | 63 798 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 103 | 101 | 101 |
| Tržni delež (v %) | 36,1 | 37,2 | 37,4 | 38,8 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 712 | 1 588 | 1 624 | 1 488 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 93 | 95 | 87 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6), preverjeni podatki. |

(86)

Obseg uvoza v Unijo, njegov tržni delež in povprečne cene so prikazani v Preglednici 4.

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

2013

2014

2015

OPP

Uvoz (v tonah)

63 381

65 336

63 747

63 798

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

103

103

101

101

101

101

Tržni delež (v %)

36,1

37,2

37,4

38,8

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 712

1 588

1 624

1 488

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

93

93

95

95

87

87

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6), preverjeni podatki.

Vir

| (87) | Skupno je obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen, povečal se je le za 1 %. |
| --- | --- |

(87)

Skupno je obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen, povečal se je le za 1 %.

| (88) | Ker se je v obravnavanem obdobju skupna potrošnja Unije zmanjšala, se je to povečanje preneslo v povečanje njihovega tržnega deleža s 36,1 % na 38,8 % v tem obdobju. |
| --- | --- |

(88)

Ker se je v obravnavanem obdobju skupna potrošnja Unije zmanjšala, se je to povečanje preneslo v povečanje njihovega tržnega deleža s 36,1 % na 38,8 % v tem obdobju.

| (89) | V obravnavanem obdobju se je povprečna cena izdelka, uvoženega iz tretjih držav razen iz LRK, iz leta v leto spreminjala. Najprej so se cene leta 2014 znižale za 7 %. Leta 2015 so se zvišale za 2 %, nato pa so se v OPP ponovno znižale za 8 %. Skupno so se cene v obravnavanem obdobju znižale za 13 %. |
| --- | --- |

(89)

V obravnavanem obdobju se je povprečna cena izdelka, uvoženega iz tretjih držav razen iz LRK, iz leta v leto spreminjala. Najprej so se cene leta 2014 znižale za 7 %. Leta 2015 so se zvišale za 2 %, nato pa so se v OPP ponovno znižale za 8 %. Skupno so se cene v obravnavanem obdobju znižale za 13 %.

4.5.1   Uvoz iz držav, na katere so bili ukrepi razširjeni

Uvoz iz držav, na katere so bili ukrepi razširjeni

Republika Koreja

Republika Koreja

| (90) | Republika Koreja je imela v obravnavanem obdobju na trgu Unije drugi največji tržni delež, največjega pa je imela industrija Unije. |
| --- | --- |

(90)

Republika Koreja je imela v obravnavanem obdobju na trgu Unije drugi največji tržni delež, največjega pa je imela industrija Unije.

| (91) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 4, je izogibanje prvotnim ukrepom, uvedenim na uvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK, potekalo prek Republike Koreje. Zato je bila leta 2010 protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, razširjena na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Republike Koreje, razen na uvoz tistih izdelkov, ki jih proizvaja 15 resničnih korejskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(91)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 4, je izogibanje prvotnim ukrepom, uvedenim na uvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK, potekalo prek Republike Koreje. Zato je bila leta 2010 protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, razširjena na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Republike Koreje, razen na uvoz tistih izdelkov, ki jih proizvaja 15 resničnih korejskih proizvajalcev izvoznikov.

| (92) | Skoraj ves uvoz jeklenih vrvi in kablov iz Republike Koreje v Unijo v OPP je prihajal od proizvajalcev izvoznikov, ki so bili izvzeti iz razširjene protidampinške dajatve, in sicer 99,98 % vsega uvoza iz Koreje. |
| --- | --- |

(92)

Skoraj ves uvoz jeklenih vrvi in kablov iz Republike Koreje v Unijo v OPP je prihajal od proizvajalcev izvoznikov, ki so bili izvzeti iz razširjene protidampinške dajatve, in sicer 99,98 % vsega uvoza iz Koreje.

| (93) | V Preglednici 5 je prikazan razvoj obsega, tržnega deleža in povprečnih cen uvoza iz Koreje v Unijo v obravnavanem obdobju.

  Preglednica 5


  Obseg uvoza, tržni delež in povprečna cena iz Koreje | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 36 800 | 34 157 | 30 274 | 32 928 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 93 | 82 | 89 |
| Tržni delež (v %) | 21,0 | 19,4 | 17,8 | 20,0 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 93 | 85 | 96 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 559 | 1 621 | 1 646 | 1 506 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 104 | 106 | 97 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(93)

V Preglednici 5 je prikazan razvoj obsega, tržnega deleža in povprečnih cen uvoza iz Koreje v Unijo v obravnavanem obdobju.

Preglednica 5

Preglednica 5

Obseg uvoza, tržni delež in povprečna cena iz Koreje

Obseg uvoza, tržni delež in povprečna cena iz Koreje

2013

2014

2015

OPP

Uvoz (v tonah)

36 800

34 157

30 274

32 928

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

93

93

82

82

89

89

Tržni delež (v %)

21,0

19,4

17,8

20,0

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

93

93

85

85

96

96

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 559

1 621

1 646

1 506

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

104

104

106

106

97

97

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir

| (94) | Obseg uvoza iz Republike Koreje se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %, pri čemer je ta delež nekoliko večji kot zmanjšanje potrošnje. |
| --- | --- |

(94)

Obseg uvoza iz Republike Koreje se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %, pri čemer je ta delež nekoliko večji kot zmanjšanje potrošnje.

| (95) | Ker je bila stopnja zmanjšanja obsega uvoza višja od stopnje zmanjšanja potrošnje, se je v obravnavanem obdobju tržni delež le nekoliko zmanjšal, in sicer z 21,0 % na 20,0 %. |
| --- | --- |

(95)

Ker je bila stopnja zmanjšanja obsega uvoza višja od stopnje zmanjšanja potrošnje, se je v obravnavanem obdobju tržni delež le nekoliko zmanjšal, in sicer z 21,0 % na 20,0 %.

| (96) | Povprečna cena uvoza se je med letoma 2013 in 2015 zvišala za 6 %, v OPP pa znižala za 9 %, kar pomeni, da se je v obravnavanem obdobju skupno znižala za 3 %. Povprečna cena (CIF, brez vključene dajatve) je bila za 48 % nižja od povprečne cene (EXW) industrije Unije. |
| --- | --- |

(96)

Povprečna cena uvoza se je med letoma 2013 in 2015 zvišala za 6 %, v OPP pa znižala za 9 %, kar pomeni, da se je v obravnavanem obdobju skupno znižala za 3 %. Povprečna cena (CIF, brez vključene dajatve) je bila za 48 % nižja od povprečne cene (EXW) industrije Unije.

Maroko

Maroko

| (97) | Uvoza s poreklom iz Maroka ali uvoza, poslanega iz Maroka, v obravnavanem obdobju skoraj ni bilo. Zato dodatna analiza ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(97)

Uvoza s poreklom iz Maroka ali uvoza, poslanega iz Maroka, v obravnavanem obdobju skoraj ni bilo. Zato dodatna analiza ni bila potrebna.

4.5.2   Uvoz iz tretjih držav, za katere so v obravnavanem obdobju veljale protidampinške dajatve

Uvoz iz tretjih držav, za katere so v obravnavanem obdobju veljale protidampinške dajatve

Ukrajina in Moldavija

Ukrajina in Moldavija

| (98) | V obravnavanem obdobju je za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine še vedno veljala protidampinška dajatev v višini 51,8 %, kakor je bila razširjena na uvoz enakih izdelkov, poslanih iz Moldavije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Moldavije ali ne. |
| --- | --- |

(98)

V obravnavanem obdobju je za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine še vedno veljala protidampinška dajatev v višini 51,8 %, kakor je bila razširjena na uvoz enakih izdelkov, poslanih iz Moldavije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Moldavije ali ne.

| (99) | Ti ukrepi so se iztekli 10. februarja 2017, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11. |
| --- | --- |

(99)

Ti ukrepi so se iztekli 10. februarja 2017, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11.

| (100) | Uvoza s poreklom iz Ukrajine in Moldavije ali uvoza, poslanega iz teh držav, v obravnavanem obdobju skoraj ni bilo. Zato dodatna analiza za obravnavano obdobje ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(100)

Uvoza s poreklom iz Ukrajine in Moldavije ali uvoza, poslanega iz teh držav, v obravnavanem obdobju skoraj ni bilo. Zato dodatna analiza za obravnavano obdobje ni bila potrebna.

4.5.3   Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav

| (101) | Uvoz iz preostalih tretjih držav je prihajal predvsem iz Turčije, Tajske, Rusije in Malezije. V Preglednici 6 je prikazan razvoj tega uvoza.

  Preglednica 6


  Uvoz iz drugih tretjih držav | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija |
| Uvoz (v tonah) | 6 814 | 8 608 | 7 508 | 7 028 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 126 | 110 | 103 |
| Tržni delež (v %) | 3,9 | 4,9 | 4,4 | 4,3 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 384 | 1 322 | 1 328 | 1 255 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 95 | 96 | 91 |
| Tajska |
| Uvoz (v tonah) | 5 206 | 6 514 | 6 268 | 6 122 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 125 | 120 | 118 |
| Tržni delež (v %) | 3,0 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 445 | 1 391 | 1 656 | 1 468 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 96 | 115 | 102 |
| Rusija |
| Uvoz (v tonah) | 1 639 | 3 541 | 5 063 | 4 838 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 216 | 309 | 295 |
| Tržni delež (v %) | 0,9 | 2,0 | 3,0 | 2,9 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 341 | 1 150 | 1 135 | 1 057 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 86 | 85 | 79 |
| Malezija |
| Uvoz (v tonah) | 4 525 | 4 377 | 5 932 | 4 530 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 97 | 131 | 100 |
| Tržni delež (v %) | 2,6 | 2,5 | 3,5 | 2,8 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 552 | 1 416 | 1 437 | 1 343 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 91 | 93 | 87 |
| Druge države |
| Uvoz (v tonah) | 8 257 | 8 061 | 8 701 | 8 294 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 98 | 105 | 100 |
| Tržni delež (v %) | 4,7 | 4,6 | 5,1 | 5,0 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 2 951 | 2 180 | 2 196 | 1 967 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 96 | 108 | 100 |
| Skupaj |
| Uvoz (v tonah) | 26 441 | 31 102 | 33 472 | 30 812 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 118 | 127 | 117 |
| Tržni delež (v %) | 15 | 18 | 20 | 19 |
| Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 912 | 1 552 | 1 605 | 1 471 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 81 | 84 | 77 |
| Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6). |

(101)

Uvoz iz preostalih tretjih držav je prihajal predvsem iz Turčije, Tajske, Rusije in Malezije. V Preglednici 6 je prikazan razvoj tega uvoza.

Preglednica 6

Preglednica 6

Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav

2013

2014

2015

OPP

Turčija

Turčija

Uvoz (v tonah)

6 814

8 608

7 508

7 028

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

126

126

110

110

103

103

Tržni delež (v %)

3,9

4,9

4,4

4,3

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 384

1 322

1 328

1 255

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

95

95

96

96

91

91

Tajska

Tajska

Uvoz (v tonah)

5 206

6 514

6 268

6 122

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

125

125

120

120

118

118

Tržni delež (v %)

3,0

3,7

3,7

3,7

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 445

1 391

1 656

1 468

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

96

96

115

115

102

102

Rusija

Rusija

Uvoz (v tonah)

1 639

3 541

5 063

4 838

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

216

216

309

309

295

295

Tržni delež (v %)

0,9

2,0

3,0

2,9

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 341

1 150

1 135

1 057

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

86

86

85

85

79

79

Malezija

Malezija

Uvoz (v tonah)

4 525

4 377

5 932

4 530

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

97

97

131

131

100

100

Tržni delež (v %)

2,6

2,5

3,5

2,8

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 552

1 416

1 437

1 343

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

91

91

93

93

87

87

Druge države

Druge države

Uvoz (v tonah)

8 257

8 061

8 701

8 294

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

98

98

105

105

100

100

Tržni delež (v %)

4,7

4,6

5,1

5,0

Povprečna cena (v EUR/tono)

2 951

2 180

2 196

1 967

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

96

96

108

108

100

100

Skupaj

Skupaj

Uvoz (v tonah)

26 441

31 102

33 472

30 812

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

118

118

127

127

117

117

Tržni delež (v %)

15

18

20

19

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 912

1 552

1 605

1 471

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

81

81

84

84

77

77

Vir: Zbirka podatkov iz člena 14(6).

Vir

| (102) | V obdobju 2013–2015 se je celotni uvoz iz drugih tretjih držav povečal za 27 %. V OPP se je uvoz zmanjšal za 10 %. V obravnavanem obdobju se je celotni uvoz povečal za 17 %. Ker se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala, kot je opisano v uvodni izjavi 76, se je v istem obdobju tržni delež drugih tretjih držav s 15 % povečal na 19 %. |
| --- | --- |

(102)

V obdobju 2013–2015 se je celotni uvoz iz drugih tretjih držav povečal za 27 %. V OPP se je uvoz zmanjšal za 10 %. V obravnavanem obdobju se je celotni uvoz povečal za 17 %. Ker se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala, kot je opisano v uvodni izjavi 76, se je v istem obdobju tržni delež drugih tretjih držav s 15 % povečal na 19 %.

| (103) | Uvoz iz Turčije se je v obravnavanem obdobju spreminjal, a v OPP je dosegel podobno raven kot v letu 2013 (v začetku obravnavanega obdobja), in sicer 7 028 ton. Na splošno je njegov tržni delež ostal precej stabilen; v obravnavanem obdobju se je povečal le za 0,4 odstotne točke, in sicer s 3,9 % leta 2013 na 4,3 % v OPP. Povprečna cena se je znižala za 9 %. |
| --- | --- |

(103)

Uvoz iz Turčije se je v obravnavanem obdobju spreminjal, a v OPP je dosegel podobno raven kot v letu 2013 (v začetku obravnavanega obdobja), in sicer 7 028 ton. Na splošno je njegov tržni delež ostal precej stabilen; v obravnavanem obdobju se je povečal le za 0,4 odstotne točke, in sicer s 3,9 % leta 2013 na 4,3 % v OPP. Povprečna cena se je znižala za 9 %.

| (104) | Uvoz iz Tajske se je od leta 2013 do leta 2014 povečal za 25 %, a se je nato nenehno zmanjševal in v OPP znašal 6 122 ton, kar je povečanje v primerjavi s 5 206 tonami leta 2013. Skupno se je v obravnavanem obdobju uvoz povečal za 18 %. Leta 2014 se je povečal tudi tržni delež in do OPP ostal stabilen. V letih 2014 in 2015 se je povprečna uvozna cena spreminjala (– 4 %, + 15 %) in v OPP raven iz leta 2013 presegala za 2 %. |
| --- | --- |

(104)

Uvoz iz Tajske se je od leta 2013 do leta 2014 povečal za 25 %, a se je nato nenehno zmanjševal in v OPP znašal 6 122 ton, kar je povečanje v primerjavi s 5 206 tonami leta 2013. Skupno se je v obravnavanem obdobju uvoz povečal za 18 %. Leta 2014 se je povečal tudi tržni delež in do OPP ostal stabilen. V letih 2014 in 2015 se je povprečna uvozna cena spreminjala (– 4 %, + 15 %) in v OPP raven iz leta 2013 presegala za 2 %.

| (105) | Uvoz iz Rusije se je v obravnavanem obdobju precej povečal, a je vseskozi ostajal na razmeroma nizki ravni. Tudi tržni delež se je z 0,9 % povečal na 2,9 %. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena znižala za 21 %. |
| --- | --- |

(105)

Uvoz iz Rusije se je v obravnavanem obdobju precej povečal, a je vseskozi ostajal na razmeroma nizki ravni. Tudi tržni delež se je z 0,9 % povečal na 2,9 %. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena znižala za 21 %.

| (106) | Uvoz iz Malezije se je od začetka obravnavanega obdobja spreminjal, a je v OPP dosegel skoraj enako raven kot leta 2013, in sicer 4 530 ton. V obravnavanem obdobju se je tržni delež uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Malezije kljub nihanjem skupno le malo povečal, in sicer za 0,2 odstotne točke. Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 13 %. |
| --- | --- |

(106)

Uvoz iz Malezije se je od začetka obravnavanega obdobja spreminjal, a je v OPP dosegel skoraj enako raven kot leta 2013, in sicer 4 530 ton. V obravnavanem obdobju se je tržni delež uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Malezije kljub nihanjem skupno le malo povečal, in sicer za 0,2 odstotne točke. Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 13 %.

| (107) | V OPP so bile cene uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Turčije, Tajske, Rusije in Malezije v povprečju nižje od povprečne cene industrije Unije (za 49 %–63 %). Nižje so bile tudi od uvoznih cen jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske (za 41 %–57 %). |
| --- | --- |

(107)

V OPP so bile cene uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Turčije, Tajske, Rusije in Malezije v povprečju nižje od povprečne cene industrije Unije (za 49 %–63 %). Nižje so bile tudi od uvoznih cen jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske (za 41 %–57 %).

4.6   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.6.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (108) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (109) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila v zvezi s celotno industrijo Unije na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil vložnik ter ki so bili navzkrižno preverjeni z informacijami, ki jih je več proizvajalcev Unije poslalo v predzačetni fazi, in preverjenimi vprašalniki, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz preverjenih vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila v zvezi s celotno industrijo Unije na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil vložnik ter ki so bili navzkrižno preverjeni z informacijami, ki jih je več proizvajalcev Unije poslalo v predzačetni fazi, in preverjenimi vprašalniki, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz preverjenih vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna.

| (110) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(110)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga.

| (111) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, povprečni stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(111)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, povprečni stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.6.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.6.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (112) | V Preglednici 7 je prikazan razvoj celotne proizvodnje Unije, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju.

  Preglednica 7


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 206 053 | 203 763 | 193 757 | 168 701 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 99 | 94 | 82 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 290 092 | 299 773 | 301 160 | 305 550 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 103 | 104 | 105 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 71 | 68 | 64 | 55 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 96 | 91 | 78 |
| Vir: Vložnik, informacije v predzačetni fazi in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(112)

V Preglednici 7 je prikazan razvoj celotne proizvodnje Unije, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju.

Preglednica 7

Preglednica 7

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2013

2014

2015

OPP

Proizvodnja (v tonah)

206 053

203 763

193 757

168 701

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

99

99

94

94

82

82

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

290 092

299 773

301 160

305 550

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

103

103

104

104

105

105

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

71

68

64

55

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

96

96

91

91

78

78

Vir: Vložnik, informacije v predzačetni fazi in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (113) | Celotni obseg proizvodnje je v obdobju 2013–2014 ostal razmeroma stabilen, leta 2015 pa se je zmanjšal za 5 %. V OPP se je sicer obseg proizvodnje še dodatno zmanjšal za 12 %. Skupno se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 18 %. |
| --- | --- |

(113)

Celotni obseg proizvodnje je v obdobju 2013–2014 ostal razmeroma stabilen, leta 2015 pa se je zmanjšal za 5 %. V OPP se je sicer obseg proizvodnje še dodatno zmanjšal za 12 %. Skupno se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 18 %.

| (114) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju rahlo povečala, skupno pa le za 5 %. |
| --- | --- |

(114)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju rahlo povečala, skupno pa le za 5 %.

| (115) | Zato se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti znižala z 71 % leta 2013 na 55 % v OPP. Skupno se je po zmanjšanju obsega proizvodnje stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju znižala za 22 %. |
| --- | --- |

(115)

Zato se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti znižala z 71 % leta 2013 na 55 % v OPP. Skupno se je po zmanjšanju obsega proizvodnje stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju znižala za 22 %.

4.6.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (116) | Obseg prodaje industrije Unije in njen tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 8


  Obseg prodaje in tržni delež | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 109 511 | 108 559 | 103 499 | 98 643 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 99 | 95 | 90 |
| Tržni delež (v %) | 62,4 | 61,8 | 60,7 | 60,0 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 99 | 97 | 96 |
| Vir: Vložnik, informacije v predzačetni fazi in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(116)

Obseg prodaje industrije Unije in njen tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 8

Preglednica 8

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2013

2014

2015

OPP

Obseg prodaje (v tonah)

109 511

108 559

103 499

98 643

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

99

99

95

95

90

90

Tržni delež (v %)

62,4

61,8

60,7

60,0

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

99

99

97

97

96

96

Vir: Vložnik, informacije v predzačetni fazi in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (117) | Obseg prodaje je sledil trendu obsega proizvodnje. V obdobju 2013–2014 je ostal razmeroma stabilen, leta 2015 pa se je zmanjšal za 5 %. V OPP se je obseg proizvodnje zmanjšal še za 5 %. Skupno se je obseg prodaje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 10 %. |
| --- | --- |

(117)

Obseg prodaje je sledil trendu obsega proizvodnje. V obdobju 2013–2014 je ostal razmeroma stabilen, leta 2015 pa se je zmanjšal za 5 %. V OPP se je obseg proizvodnje zmanjšal še za 5 %. Skupno se je obseg prodaje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 10 %.

| (118) | Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 2,4 odstotne točke, in sicer z 62,4 % na 60,0 %. |
| --- | --- |

(118)

Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 2,4 odstotne točke, in sicer z 62,4 % na 60,0 %.

4.6.2.3   Rast

| (119) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 6 %. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal še bolj, in sicer za 10 %. Posledično se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 2,4 odstotne točke. Zmanjšanje obsega prodaje se je kazalo tudi v izkoriščenosti zmogljivosti, ki se je zmanjšala za 22 %. |
| --- | --- |

(119)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 6 %. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal še bolj, in sicer za 10 %. Posledično se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 2,4 odstotne točke. Zmanjšanje obsega prodaje se je kazalo tudi v izkoriščenosti zmogljivosti, ki se je zmanjšala za 22 %.

4.6.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (120) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 9


  Zaposlenost in produktivnost | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 3 329 | 3 309 | 3 238 | 3 026 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 62 | 62 | 60 | 56 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 99 | 97 | 90 |
| Vir: Vložnik, informacije v predzačetni fazi in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(120)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 9

Preglednica 9

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2013

2014

2015

OPP

Število zaposlenih

3 329

3 309

3 238

3 026

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

99

99

97

97

91

91

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

62

62

60

56

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

99

99

97

97

90

90

Vir: Vložnik, informacije v predzačetni fazi in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (121) | Število zaposlenih v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 9 %, najbolj pa v OPP. To zmanjšanje je posledica zmanjšanja proizvodnje in obsega prodaje, kot je opisano v uvodnih izjavah 113 in 117. |
| --- | --- |

(121)

Število zaposlenih v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 9 %, najbolj pa v OPP. To zmanjšanje je posledica zmanjšanja proizvodnje in obsega prodaje, kot je opisano v uvodnih izjavah 113 in 117.

| (122) | Zaradi večjega zmanjšanja proizvodnje v primerjavi z zmanjšanjem števila zaposlenih se je produktivnost v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %. |
| --- | --- |

(122)

Zaradi večjega zmanjšanja proizvodnje v primerjavi z zmanjšanjem števila zaposlenih se je produktivnost v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %.

4.6.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (123) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 57, da se je nadaljeval dampinški uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK na trg Unije, in sicer po 16,7-odstotni stopnji dampinga. Obseg uvoza je bil zaradi učinkovitosti veljavnih protidampinških ukrepov majhen. Kljub temu pa je Kitajska ostala prisotna na trgu Unije in je v OPP ohranila 1,2-odstotni tržni delež (glej Preglednico 2). |
| --- | --- |

(123)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 57, da se je nadaljeval dampinški uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK na trg Unije, in sicer po 16,7-odstotni stopnji dampinga. Obseg uvoza je bil zaradi učinkovitosti veljavnih protidampinških ukrepov majhen. Kljub temu pa je Kitajska ostala prisotna na trgu Unije in je v OPP ohranila 1,2-odstotni tržni delež (glej Preglednico 2).

| (124) | V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da industrija Unije kaže znake okrevanja od učinkov preteklega dampinga. V obravnavanem obdobju se je postopek okrevanja upočasnil, pri čemer so glavni kazalniki škode nakazovali trend zmanjševanja. Poleg tega se je zaradi manjšega povpraševanja po razsutem tovoru in znižanja cene nafte zmanjšala dejavnost v sektorjih rudarstva ter nafte in zemeljskega plina. To je negativno vplivalo na povpraševanje po jeklenih vrveh in kablih, zaradi česar se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala za 6 % (glej Preglednico 1). |
| --- | --- |

(124)

V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da industrija Unije kaže znake okrevanja od učinkov preteklega dampinga. V obravnavanem obdobju se je postopek okrevanja upočasnil, pri čemer so glavni kazalniki škode nakazovali trend zmanjševanja. Poleg tega se je zaradi manjšega povpraševanja po razsutem tovoru in znižanja cene nafte zmanjšala dejavnost v sektorjih rudarstva ter nafte in zemeljskega plina. To je negativno vplivalo na povpraševanje po jeklenih vrveh in kablih, zaradi česar se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala za 6 % (glej Preglednico 1).

| (125) | Ker so se cene Unije v obravnavanem obdobju postopno zniževale, industrija Unije ni mogla še naprej okrevati od učinkov preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(125)

Ker so se cene Unije v obravnavanem obdobju postopno zniževale, industrija Unije ni mogla še naprej okrevati od učinkov preteklega dampinga.

4.6.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.6.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (126) | Povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 10


  Povprečne prodajne cene in stroški na enoto | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/tono) | 3 297 | 3 133 | 2 950 | 2 887 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 95 | 89 | 88 |
| Stroški proizvodnje na enoto v Uniji (v EUR/tono) | 2 774 | 2 866 | 3 072 | 3 138 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 103 | 111 | 113 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(126)

Povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 10

Preglednica 10

Povprečne prodajne cene in stroški na enoto

Povprečne prodajne cene in stroški na enoto

2013

2014

2015

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/tono)

3 297

3 133

2 950

2 887

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

95

95

89

89

88

88

Stroški proizvodnje na enoto v Uniji (v EUR/tono)

2 774

2 866

3 072

3 138

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

103

103

111

111

113

113

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (127) | Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju znižala za 12 %. |
| --- | --- |

(127)

Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju znižala za 12 %.

| (128) | Hkrati so se povprečni stroški proizvodnje na enoto v obravnavanem obdobju zvišali za 13 %. Navedeno zvišanje stroškov na enoto je bilo predvsem posledica zmanjšanja proizvodnje in obsega prodaje (za 18 % oziroma 10 % v obravnavanem obdobju, uvodni izjavi 113 (glej Preglednico 7) in 117 (glej Preglednico 8)). Poudariti je treba, da so se stroški na enoto zvišali kljub znižanju skupnih stroškov proizvodnje v obravnavanem obdobju. Čeprav je industriji Unije uspelo znižati skupne stroške proizvodnje, ji zaradi velikega zmanjšanja proizvodnje in obsega prodaje ni uspelo znižati stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(128)

Hkrati so se povprečni stroški proizvodnje na enoto v obravnavanem obdobju zvišali za 13 %. Navedeno zvišanje stroškov na enoto je bilo predvsem posledica zmanjšanja proizvodnje in obsega prodaje (za 18 % oziroma 10 % v obravnavanem obdobju, uvodni izjavi 113 (glej Preglednico 7) in 117 (glej Preglednico 8)). Poudariti je treba, da so se stroški na enoto zvišali kljub znižanju skupnih stroškov proizvodnje v obravnavanem obdobju. Čeprav je industriji Unije uspelo znižati skupne stroške proizvodnje, ji zaradi velikega zmanjšanja proizvodnje in obsega prodaje ni uspelo znižati stroškov na enoto.

4.6.3.2   Stroški dela

| (129) | Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 11


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega | 48 708 | 48 277 | 51 586 | 50 021 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 99 | 106 | 103 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(129)

Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 11

Preglednica 11

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2013

2014

2015

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega

48 708

48 277

51 586

50 021

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

99

99

106

106

103

103

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (130) | Skupno so se povprečni stroški dela v obravnavanem obdobju po manjših nihanjih nekoliko zvišali, in sicer za 3 %. |
| --- | --- |

(130)

Skupno so se povprečni stroški dela v obravnavanem obdobju po manjših nihanjih nekoliko zvišali, in sicer za 3 %.

4.6.3.3   Zaloge

| (131) | Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 12


  Zaloge | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 15 191 | 15 889 | 15 260 | 14 796 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 105 | 100 | 97 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) | 16,7 | 17,4 | 17,4 | 23,0 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 104 | 105 | 138 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(131)

Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 12

Preglednica 12

Zaloge

Zaloge

2013

2014

2015

OPP

Končne zaloge (v tonah)

15 191

15 889

15 260

14 796

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

105

105

100

100

97

97

Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)

16,7

17,4

17,4

23,0

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

104

104

105

105

138

138

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (132) | Raven zalog se je v obravnavanem obdobju nekoliko znižala, in sicer za 3 %. Ker mora industrija Unije za takojšnje zadovoljevanje povpraševanja ohranjati minimalno raven zalog najpogostejših vrst jeklenih vrvi in kablov, se zaloge niso mogle več zmanjševati, posledično pa se je njihova vrednost kot delež proizvodnje povečala za 38 %. |
| --- | --- |

(132)

Raven zalog se je v obravnavanem obdobju nekoliko znižala, in sicer za 3 %. Ker mora industrija Unije za takojšnje zadovoljevanje povpraševanja ohranjati minimalno raven zalog najpogostejših vrst jeklenih vrvi in kablov, se zaloge niso mogle več zmanjševati, posledično pa se je njihova vrednost kot delež proizvodnje povečala za 38 %.

4.6.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (133) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

  Preglednica 13


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2013 | 2014 | 2015 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost skupne prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v %) | 7,5 | 6,1 | 2,6 | – 1,6 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 81 | 34 | – 21 |
| Denarni tok (v tisoč EUR) | 42 881 | 36 692 | 33 631 | 8 885 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 86 | 78 | 21 |
| Naložbe (v tisoč EUR) | 12 014 | 8 843 | 9 003 | 5 950 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 74 | 75 | 50 |
| Donosnost naložb (v %) | 33,3 | 20,8 | 8,6 | – 5,2 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 62 | 26 | – 16 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(133)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno v nadaljevanju.

Preglednica 13

Preglednica 13

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2013

2014

2015

OPP

Dobičkonosnost skupne prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v %)

7,5

6,1

2,6

– 1,6

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

81

81

34

34

– 21

– 21

Denarni tok (v tisoč EUR)

42 881

36 692

33 631

8 885

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

86

86

78

78

21

21

Naložbe (v tisoč EUR)

12 014

8 843

9 003

5 950

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

74

74

75

75

50

50

Donosnost naložb (v %)

33,3

20,8

8,6

– 5,2

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

62

62

26

26

– 16

– 16

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (134) | Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala, in sicer je industrija leta 2013 imela 7,5 % dobička, v OPP pa izgubo v višini 1,6 %. |
| --- | --- |

(134)

Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala, in sicer je industrija leta 2013 imela 7,5 % dobička, v OPP pa izgubo v višini 1,6 %.

| (135) | Denarni tok se je v obravnavanem obdobju izjemno zmanjšal, in sicer za 79 %. To je še dodaten kazalnik slabega poslovanja industrije Unije in pomanjkanja likvidnosti, s katerim se je industrija spopadala. |
| --- | --- |

(135)

Denarni tok se je v obravnavanem obdobju izjemno zmanjšal, in sicer za 79 %. To je še dodaten kazalnik slabega poslovanja industrije Unije in pomanjkanja likvidnosti, s katerim se je industrija spopadala.

| (136) | Posledično so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale na 50 %. Zaradi vse nižjih stopenj dobička in velikega pritiska na cene so bile naložbe omejene predvsem na naložbe, potrebne zaradi okoljskih ali varnostnih zahtev. Hkrati je bilo v obdobju preiskave izvedenih le malo naložb v delovanje in tehnologijo proizvodnje, da bi se izboljšali učinkovitost in produktivnost. |
| --- | --- |

(136)

Posledično so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale na 50 %. Zaradi vse nižjih stopenj dobička in velikega pritiska na cene so bile naložbe omejene predvsem na naložbe, potrebne zaradi okoljskih ali varnostnih zahtev. Hkrati je bilo v obdobju preiskave izvedenih le malo naložb v delovanje in tehnologijo proizvodnje, da bi se izboljšali učinkovitost in produktivnost.

| (137) | Z donosnostjo naložb se meri dobiček ali izguba, ustvarjena z naložbo glede na vsoto vloženega denarja. V obravnavanem obdobju se je donosnost s 33,3 % zmanjšala na – 5,2 %. |
| --- | --- |

(137)

Z donosnostjo naložb se meri dobiček ali izguba, ustvarjena z naložbo glede na vsoto vloženega denarja. V obravnavanem obdobju se je donosnost s 33,3 % zmanjšala na – 5,2 %.

4.6.4   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (138) | Zaradi veljavnih protidampinških dajatev je industrija Unije od učinka preteklega škodljivega dampinga še naprej okrevala prvi dve leti obravnavanega obdobja, tj. v letih 2013 in 2014, poleg tega ji je uspelo ohraniti stopnjo dobička, ki je presegala ciljni dobiček v višini 5 %. |
| --- | --- |

(138)

Zaradi veljavnih protidampinških dajatev je industrija Unije od učinka preteklega škodljivega dampinga še naprej okrevala prvi dve leti obravnavanega obdobja, tj. v letih 2013 in 2014, poleg tega ji je uspelo ohraniti stopnjo dobička, ki je presegala ciljni dobiček v višini 5 %.

| (139) | Kljub temu se je zaradi manjšega povpraševanja po razsutem tovoru in znižanja cene nafte dejavnost v sektorjih rudarstva ter nafte in zemeljskega plina zmanjšala. Posledično se je v obravnavanem obdobju povpraševanje po jeklenih vrveh in kablih zmanjšalo. To zmanjšanje povpraševanja je neposredno vplivalo na industrijo Unije, saj so se zmanjšali njena proizvodnja, obseg prodaje in tržni delež. Hkrati se je delež jeklenih vrvi in kablov po nizkih cenah povečal ter povzročil znižanje cene Unije in dodatno poslabšanje njene finančne uspešnosti. Zato so se poslabšali skoraj vsi kazalniki škode. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(139)

Kljub temu se je zaradi manjšega povpraševanja po razsutem tovoru in znižanja cene nafte dejavnost v sektorjih rudarstva ter nafte in zemeljskega plina zmanjšala. Posledično se je v obravnavanem obdobju povpraševanje po jeklenih vrveh in kablih zmanjšalo. To zmanjšanje povpraševanja je neposredno vplivalo na industrijo Unije, saj so se zmanjšali njena proizvodnja, obseg prodaje in tržni delež. Hkrati se je delež jeklenih vrvi in kablov po nizkih cenah povečal ter povzročil znižanje cene Unije in dodatno poslabšanje njene finančne uspešnosti. Zato so se poslabšali skoraj vsi kazalniki škode. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.

| (140) | Uvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK je imel omejen negativni učinek na slab položaj industrije. Zaradi veljavnih ukrepov je bil njegov tržni delež skozi celotno obravnavano obdobje majhen. Kljub temu je uvoz jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske ostal prisoten na trgu Unije. |
| --- | --- |

(140)

Uvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK je imel omejen negativni učinek na slab položaj industrije. Zaradi veljavnih ukrepov je bil njegov tržni delež skozi celotno obravnavano obdobje majhen. Kljub temu je uvoz jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske ostal prisoten na trgu Unije.

| (141) | Hkrati je imel uvoz iz drugih tretjih držav skupni tržni delež v višini 38,8 %, pri čemer se je v obravnavanem obdobju nekoliko zviševal (glej Preglednico 4). Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so se zniževale, pri čemer so bile ravni večinoma pod ravnjo prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Navedeni uvoz je torej pomembno vplival na slab položaj industrije Unije. Kot je že analizirano v uvodnih izjavah od 85 do 89, je drugim tretjim državam v obravnavanem obdobju tržni delež uspelo ne le ohraniti, temveč celo povečati. Poleg tega se je v istem obdobju povprečna uvozna cena znižala (uvodna izjava 89), kar je povzročilo še dodaten pritisk na znižanje cene Unije, to pa je v celotnem obravnavanem obdobju povzročilo znižanje cen Unije za 12 % (glej uvodno izjavo 127) in dodatno poslabšanje finančne uspešnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(141)

Hkrati je imel uvoz iz drugih tretjih držav skupni tržni delež v višini 38,8 %, pri čemer se je v obravnavanem obdobju nekoliko zviševal (glej Preglednico 4). Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so se zniževale, pri čemer so bile ravni večinoma pod ravnjo prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Navedeni uvoz je torej pomembno vplival na slab položaj industrije Unije. Kot je že analizirano v uvodnih izjavah od 85 do 89, je drugim tretjim državam v obravnavanem obdobju tržni delež uspelo ne le ohraniti, temveč celo povečati. Poleg tega se je v istem obdobju povprečna uvozna cena znižala (uvodna izjava 89), kar je povzročilo še dodaten pritisk na znižanje cene Unije, to pa je v celotnem obravnavanem obdobju povzročilo znižanje cen Unije za 12 % (glej uvodno izjavo 127) in dodatno poslabšanje finančne uspešnosti industrije Unije.

| (142) | Komisija je zato sklenila, da je imela industrija Unije koristi od prvotnih ukrepov, saj je v prvih dveh letih obravnavanega obdobja, tj. v letih 2013 in 2014, okrevala od učinka preteklega škodljivega dampinga. Vendar pa je okrevanje zaradi omenjenih dejavnikov zastalo. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je zato sklenila, da je imela industrija Unije koristi od prvotnih ukrepov, saj je v prvih dveh letih obravnavanega obdobja, tj. v letih 2013 in 2014, okrevala od učinka preteklega škodljivega dampinga. Vendar pa je okrevanje zaradi omenjenih dejavnikov zastalo.

4.7   Verjetnost ponovitve škode zaradi uvoza iz Kitajske

Verjetnost ponovitve škode zaradi uvoza iz Kitajske

4.7.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (143) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preverila, ali bi se v primeru izteka veljavnosti ukrepov proti LRK znatna škoda zaradi uvoza iz Kitajske ponovila. Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK v OPP izvajal po dampinških cenah (uvodna izjava 57) in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi iztekli (uvodna izjava 70). |
| --- | --- |

(143)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preverila, ali bi se v primeru izteka veljavnosti ukrepov proti LRK znatna škoda zaradi uvoza iz Kitajske ponovila. Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK v OPP izvajal po dampinških cenah (uvodna izjava 57) in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi iztekli (uvodna izjava 70).

| (144) | Za določitev verjetnosti ponovitve škode so bili proučeni naslednji elementi: (i) proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v LRK, (ii) možne ravni cen uvoza iz Kitajske, če bi se ukrepi iztekli, (iii) politika kitajskih proizvajalcev izvoznikov v drugih tretjih državah, (iv) privlačnost trga Unije in (v) učinek uvoza iz Kitajske na stanje industrije Unije, če bi se ukrepi iztekli. |
| --- | --- |

(144)

Za določitev verjetnosti ponovitve škode so bili proučeni naslednji elementi: (i) proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v LRK, (ii) možne ravni cen uvoza iz Kitajske, če bi se ukrepi iztekli, (iii) politika kitajskih proizvajalcev izvoznikov v drugih tretjih državah, (iv) privlačnost trga Unije in (v) učinek uvoza iz Kitajske na stanje industrije Unije, če bi se ukrepi iztekli.

4.7.1.1   Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v LRK

| (145) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 60, imajo proizvajalci iz LRK na Kitajskem precejšnjo proizvodno zmogljivost, posledično pa tudi prosto zmogljivost, ki močno presega ne le količino izvoza v Unijo v OPP, temveč tudi celotno potrošnjo Unije v OPP. |
| --- | --- |

(145)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 60, imajo proizvajalci iz LRK na Kitajskem precejšnjo proizvodno zmogljivost, posledično pa tudi prosto zmogljivost, ki močno presega ne le količino izvoza v Unijo v OPP, temveč tudi celotno potrošnjo Unije v OPP.

| (146) | Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 63, ni bilo ugotovljenih elementov, ki bi lahko nakazovali morebitno večje povečanje domačega povpraševanja po jeklenih vrveh in kablih v LRK ali na trgih drugih tretjih držav v bližnji prihodnosti. Komisija je zato ugotovila, da domače povpraševanje na Kitajskem ali trgih drugih tretjih držav ne bi moglo absorbirati razpoložljive proste zmogljivosti. |
| --- | --- |

(146)

Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 63, ni bilo ugotovljenih elementov, ki bi lahko nakazovali morebitno večje povečanje domačega povpraševanja po jeklenih vrveh in kablih v LRK ali na trgih drugih tretjih držav v bližnji prihodnosti. Komisija je zato ugotovila, da domače povpraševanje na Kitajskem ali trgih drugih tretjih držav ne bi moglo absorbirati razpoložljive proste zmogljivosti.

4.7.1.2   Možne ravni cen uvoza iz Kitajske

| (147) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 18, edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni sporočila svojega izvoza na trge drugih tretjih držav. Ker ni bilo na voljo drugih informacij, se je za določitev kitajskih izvoznih cen za trge drugih tretjih držav uporabila kitajska podatkovna baza. |
| --- | --- |

(147)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 18, edina sodelujoča skupina proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni sporočila svojega izvoza na trge drugih tretjih držav. Ker ni bilo na voljo drugih informacij, se je za določitev kitajskih izvoznih cen za trge drugih tretjih držav uporabila kitajska podatkovna baza.

| (148) | Ravni cen navedenega izvoza so se štele tudi kot razumna ocena možnih prihodnjih ravni cen za Unijo, če bi se ukrepi iztekli. |
| --- | --- |

(148)

Ravni cen navedenega izvoza so se štele tudi kot razumna ocena možnih prihodnjih ravni cen za Unijo, če bi se ukrepi iztekli.

| (149) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69, so bile izvozne cene iz LRK na druge izvozne trge v povprečju precej nižje od izvoznih cen v Unijo, in sicer za približno 30 %. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da lahko proizvajalci iz LRK še precej znižajo izvozne cene v Unijo. |
| --- | --- |

(149)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69, so bile izvozne cene iz LRK na druge izvozne trge v povprečju precej nižje od izvoznih cen v Unijo, in sicer za približno 30 %. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da lahko proizvajalci iz LRK še precej znižajo izvozne cene v Unijo.

| (150) | Poleg tega bi uvozna cena sodelujoče skupine proizvajalcev izvoznikov brez upoštevanja protidampinških dajatev v OPP nelojalno znižala prodajne cene industrije Unije za 36,3 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 84. To se šteje kot razumna opredelitev možnih prihodnjih ravni cen v Unijo, če bi se ukrepi iztekli. |
| --- | --- |

(150)

Poleg tega bi uvozna cena sodelujoče skupine proizvajalcev izvoznikov brez upoštevanja protidampinških dajatev v OPP nelojalno znižala prodajne cene industrije Unije za 36,3 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 84. To se šteje kot razumna opredelitev možnih prihodnjih ravni cen v Unijo, če bi se ukrepi iztekli.

4.7.1.3   Politika kitajskih proizvajalcev izvoznikov jeklenih vrvi in kablov v drugih tretjih državah

| (151) | Ker ni bilo na voljo drugih informacij, je bila za določitev kitajskih izvoznih cen za trge drugih tretjih držav uporabljena kitajska podatkovna baza, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 64 in 65. |
| --- | --- |

(151)

Ker ni bilo na voljo drugih informacij, je bila za določitev kitajskih izvoznih cen za trge drugih tretjih držav uporabljena kitajska podatkovna baza, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 64 in 65.

| (152) | Na podlagi navedenih informacij je bilo ugotovljeno, da so bile kitajske izvozne cene jeklenih vrvi in kablov za trge drugih tretjih držav v povprečju za od približno 40 % do približno 80 % nižje od prodajnih cen industrije Unije, odvisno od izvoznega trga. |
| --- | --- |

(152)

Na podlagi navedenih informacij je bilo ugotovljeno, da so bile kitajske izvozne cene jeklenih vrvi in kablov za trge drugih tretjih držav v povprečju za od približno 40 % do približno 80 % nižje od prodajnih cen industrije Unije, odvisno od izvoznega trga.

| (153) | V OPP je Kitajska glede na obseg izvoza največ jeklenih vrvi in kablov izvozila v Republiko Korejo (123 891 ton ali 11 % celotnega izvoza), ZDA (97 936 ton ali 9 % celotnega izvoza) in Vietnam (76 344 ton ali 7 % celotnega izvoza). Povprečne izvozne cene za te trge so znašale 1 107 EUR/tono, 1 444 EUR/tono oziroma 781 EUR/tono. Povprečne cene za navedene države so bile torej med 50 % in približno 80 % nižje od povprečne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(153)

V OPP je Kitajska glede na obseg izvoza največ jeklenih vrvi in kablov izvozila v Republiko Korejo (123 891 ton ali 11 % celotnega izvoza), ZDA (97 936 ton ali 9 % celotnega izvoza) in Vietnam (76 344 ton ali 7 % celotnega izvoza). Povprečne izvozne cene za te trge so znašale 1 107 EUR/tono, 1 444 EUR/tono oziroma 781 EUR/tono. Povprečne cene za navedene države so bile torej med 50 % in približno 80 % nižje od povprečne cene industrije Unije.

4.7.1.4   Privlačnost trga Unije

| (154) | Če upoštevamo analizo cen v prejšnji uvodni izjavi, bi lahko kitajski proizvajalci izvozniki, če bi se ukrepi iztekli, svoje uvozne cene za trg Unije še precej znižali, hkrati pa bi na trgu Unije še vedno dosegali višje cene kot na trgih drugih tretjih držav. Zato imajo kitajski proizvajalci izvozniki velik interes za preusmeritev svojega izvoza v Unijo, kjer bi dosegali višje cene, hkrati pa bi lahko še vedno močno nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije. Poleg tega bi imeli interes za izvoz vsaj dela prostih zmogljivosti po nizkih cenah na trg Unije. |
| --- | --- |

(154)

Če upoštevamo analizo cen v prejšnji uvodni izjavi, bi lahko kitajski proizvajalci izvozniki, če bi se ukrepi iztekli, svoje uvozne cene za trg Unije še precej znižali, hkrati pa bi na trgu Unije še vedno dosegali višje cene kot na trgih drugih tretjih držav. Zato imajo kitajski proizvajalci izvozniki velik interes za preusmeritev svojega izvoza v Unijo, kjer bi dosegali višje cene, hkrati pa bi lahko še vedno močno nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije. Poleg tega bi imeli interes za izvoz vsaj dela prostih zmogljivosti po nizkih cenah na trg Unije.

| (155) | Še en pokazatelj privlačnosti trga Unije je dejstvo, da so se kitajski izvozniki od začetka uvedbe ukrepov tem poskušali izogniti, a so bili pri tem odkriti in onemogočeni, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 2 in 4. |
| --- | --- |

(155)

Še en pokazatelj privlačnosti trga Unije je dejstvo, da so se kitajski izvozniki od začetka uvedbe ukrepov tem poskušali izogniti, a so bili pri tem odkriti in onemogočeni, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 2 in 4.

| (156) | Privlačnost trga Unije potrjuje tudi prisotnost dampinškega uvoza iz LRK kljub ukrepom, ki veljajo že od leta 1999. |
| --- | --- |

(156)

Privlačnost trga Unije potrjuje tudi prisotnost dampinškega uvoza iz LRK kljub ukrepom, ki veljajo že od leta 1999.

| (157) | Zato se ugotovi, da imajo proizvajalci izvozniki na Kitajskem zmožnost in interes za precejšnje povečanje obsega izvoza jeklenih vrvi in kablov v Unijo po dampinških cenah, ki bi nelojalno znatno znižale cene industrije Unije, če bi se ukrepi iztekli. |
| --- | --- |

(157)

Zato se ugotovi, da imajo proizvajalci izvozniki na Kitajskem zmožnost in interes za precejšnje povečanje obsega izvoza jeklenih vrvi in kablov v Unijo po dampinških cenah, ki bi nelojalno znatno znižale cene industrije Unije, če bi se ukrepi iztekli.

4.7.2   Vpliv na industrijo Unije

Vpliv na industrijo Unije

| (158) | Če bi industrija Unije ohranila sedanjo raven cen, ne bi mogla ohraniti obsega prodaje in tržnega deleža zaradi uvoza iz Kitajske po nizkih cenah. Zelo verjetno je, da bi se tržni delež kitajskega uvoza v primeru izteka veljavnosti ukrepov hitro povečal. To bi se zelo verjetno zgodilo v škodo industrije Unije, saj je njena raven cen najvišja. Izguba obsega prodaje bi povzročila še nižjo stopnjo izkoriščenosti in zvišanje povprečnih stroškov proizvodnje. To bi privedlo do nadaljnjega poslabšanja finančnega položaja industrije Unije in izgub, ki so nastale že v OPP. |
| --- | --- |

(158)

Če bi industrija Unije ohranila sedanjo raven cen, ne bi mogla ohraniti obsega prodaje in tržnega deleža zaradi uvoza iz Kitajske po nizkih cenah. Zelo verjetno je, da bi se tržni delež kitajskega uvoza v primeru izteka veljavnosti ukrepov hitro povečal. To bi se zelo verjetno zgodilo v škodo industrije Unije, saj je njena raven cen najvišja. Izguba obsega prodaje bi povzročila še nižjo stopnjo izkoriščenosti in zvišanje povprečnih stroškov proizvodnje. To bi privedlo do nadaljnjega poslabšanja finančnega položaja industrije Unije in izgub, ki so nastale že v OPP.

| (159) | Če pa bi se industrija Unije odločila znižati svoje ravni cen, da bi poskusila ohraniti obseg prodaje in tržni delež, bi se njen finančni položaj takoj poslabšal, izgube, ki so nastale že v OPP, pa bi se še precej povečale. |
| --- | --- |

(159)

Če pa bi se industrija Unije odločila znižati svoje ravni cen, da bi poskusila ohraniti obseg prodaje in tržni delež, bi se njen finančni položaj takoj poslabšal, izgube, ki so nastale že v OPP, pa bi se še precej povečale.

| (160) | V obeh primerih bi učinek izteka ukrepov verjetno negativno vplival na industrijo Unije, zlasti na zaposlovanje. V obravnavanem obdobju je bila industrija Unije že prisiljena zmanjšati z izdelkom povezano zaposlenost za 9 % (glej Preglednico 9). Nadaljnje poslabšanje stanja industrije Unije bi lahko povzročilo zaprtje celotnih proizvodnih obratov. |
| --- | --- |

(160)

V obeh primerih bi učinek izteka ukrepov verjetno negativno vplival na industrijo Unije, zlasti na zaposlovanje. V obravnavanem obdobju je bila industrija Unije že prisiljena zmanjšati z izdelkom povezano zaposlenost za 9 % (glej Preglednico 9). Nadaljnje poslabšanje stanja industrije Unije bi lahko povzročilo zaprtje celotnih proizvodnih obratov.

| (161) | Zato je mogoče ugotoviti, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov privedel do ponovitve škode zaradi uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske in da bi se že zdaj slab položaj industrije Unije še dodatno poslabšal. |
| --- | --- |

(161)

Zato je mogoče ugotoviti, da obstaja velika verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov privedel do ponovitve škode zaradi uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske in da bi se že zdaj slab položaj industrije Unije še dodatno poslabšal.

| (162) | V obravnavanem obdobju 2007–2010 prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa se je gospodarski položaj industrije Unije razvijal pozitivno. V prvih dveh letih sedanjega obravnavanega obdobja, tj. v letih 2013 in 2014, je industriji Unije celo uspelo ohraniti dobičkonosnost v bližini 5-odstotnega ciljnega dobička. Industrija Unije je zato dokazala, da je strukturno sposobna preživeti in zmožna obrniti položaj ustvarjanja izgube. Vendar pa se je industrija Unije v obravnavanem obdobju v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa spet znašla v šibkem finančnem položaju, ki naj bi se ob morebitnem izteku ukrepov še poslabšal. V tem primeru industrija Unije ne bi več mogla okrevati od sedanjega slabega položaja, temveč bi utrpela še večjo škodo, saj bi se uvoz jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske po dampinških cenah zelo verjetno še povečal. |
| --- | --- |

(162)

V obravnavanem obdobju 2007–2010 prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa se je gospodarski položaj industrije Unije razvijal pozitivno. V prvih dveh letih sedanjega obravnavanega obdobja, tj. v letih 2013 in 2014, je industriji Unije celo uspelo ohraniti dobičkonosnost v bližini 5-odstotnega ciljnega dobička. Industrija Unije je zato dokazala, da je strukturno sposobna preživeti in zmožna obrniti položaj ustvarjanja izgube. Vendar pa se je industrija Unije v obravnavanem obdobju v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa spet znašla v šibkem finančnem položaju, ki naj bi se ob morebitnem izteku ukrepov še poslabšal. V tem primeru industrija Unije ne bi več mogla okrevati od sedanjega slabega položaja, temveč bi utrpela še večjo škodo, saj bi se uvoz jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske po dampinških cenah zelo verjetno še povečal.

| (163) | Priznava se, da je uvoz jeklenih vrvi in kablov iz Republike Koreje in drugih tretjih držav glede na obseg in nizke cene dejavnik, ki prispeva k škodi, povzročeni industriji Unije. Vendar je bila ta preiskava v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe omejena na oceno verjetnosti ponovitve škode zaradi škodljivo oblikovanih cen uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske, če bi se sedanji protidampinški ukrepi iztekli. Ker je položaj industrije Unije šibek, bi se ob morebitnem znatnem povečanju uvoza iz Kitajske še poslabšal, in sicer zaradi precejšnje proste zmogljivosti v LRK, privlačnosti trga Unije in možnih nizkih ravni cen kitajskega izvoza jeklenih vrvi in kablov v Unijo. |
| --- | --- |

(163)

Priznava se, da je uvoz jeklenih vrvi in kablov iz Republike Koreje in drugih tretjih držav glede na obseg in nizke cene dejavnik, ki prispeva k škodi, povzročeni industriji Unije. Vendar je bila ta preiskava v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe omejena na oceno verjetnosti ponovitve škode zaradi škodljivo oblikovanih cen uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske, če bi se sedanji protidampinški ukrepi iztekli. Ker je položaj industrije Unije šibek, bi se ob morebitnem znatnem povečanju uvoza iz Kitajske še poslabšal, in sicer zaradi precejšnje proste zmogljivosti v LRK, privlačnosti trga Unije in možnih nizkih ravni cen kitajskega izvoza jeklenih vrvi in kablov v Unijo.

| (164) | Dejstvo, da zdaj na trg Unije prihaja precej manj jeklenih vrvi in kablov, uvoženih iz Kitajske, kot pred uvedbo ukrepov, nakazuje, da so bili s sedanjimi protidampinškimi dajatvami uspešno ponovno vzpostavljeni neizkrivljeni konkurenčni pogoji med kitajskimi izvozniki izdelka, ki se pregleduje, in industrijo Unije. Dejstvo, da uvoz iz Republike Koreje in drugih tretjih držav nelojalno niža cene uvoza iz Kitajske, ne zmanjšuje obveznosti Komisije, da ostane v okviru te preiskave. Kot je navedeno v uvodni izjavi 165, je Komisija dokazala, da bi se škoda v primeru izteka veljavnosti ukrepov zelo verjetno ponovila. |
| --- | --- |

(164)

Dejstvo, da zdaj na trg Unije prihaja precej manj jeklenih vrvi in kablov, uvoženih iz Kitajske, kot pred uvedbo ukrepov, nakazuje, da so bili s sedanjimi protidampinškimi dajatvami uspešno ponovno vzpostavljeni neizkrivljeni konkurenčni pogoji med kitajskimi izvozniki izdelka, ki se pregleduje, in industrijo Unije. Dejstvo, da uvoz iz Republike Koreje in drugih tretjih držav nelojalno niža cene uvoza iz Kitajske, ne zmanjšuje obveznosti Komisije, da ostane v okviru te preiskave. Kot je navedeno v uvodni izjavi 165, je Komisija dokazala, da bi se škoda v primeru izteka veljavnosti ukrepov zelo verjetno ponovila.

4.7.3   Sklep

Sklep

| (165) | Komisija je sklenila, da bi preklic ukrepov po vsej verjetnosti povzročil znatno povečanje dampinškega uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Unije, s tem pa bi se škoda, ki bi jo utrpela industrija Unije, še dodatno poslabšala. Posledično bi bil obstoj industrije Unije resno ogrožen. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je sklenila, da bi preklic ukrepov po vsej verjetnosti povzročil znatno povečanje dampinškega uvoza jeklenih vrvi in kablov iz Kitajske po cenah, ki bi nelojalno nižale cene industrije Unije, s tem pa bi se škoda, ki bi jo utrpela industrija Unije, še dodatno poslabšala. Posledično bi bil obstoj industrije Unije resno ogrožen.

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (166) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Ugotavljanje interesa Unije je temeljilo na oceni vseh vključenih interesov, ki zajema tudi interese industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Ugotavljanje interesa Unije je temeljilo na oceni vseh vključenih interesov, ki zajema tudi interese industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

| (167) | Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča. |
| --- | --- |

(167)

Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča.

| (168) | Spomniti je treba, da se v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa sprejetje ukrepov ni štelo v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, torej se v njej analizira stanje, v katerem protidampinški ukrepi že veljajo, omogoča oceno vseh morebitnih čezmernih negativnih učinkov trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(168)

Spomniti je treba, da se v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa sprejetje ukrepov ni štelo v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, torej se v njej analizira stanje, v katerem protidampinški ukrepi že veljajo, omogoča oceno vseh morebitnih čezmernih negativnih učinkov trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (169) | Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(169)

Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.

5.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (170) | Preiskava je pokazala tudi, da bi morebitni iztek veljavnosti ukrepov verjetno pomembno negativno vplival na industrijo Unije, njen že zdaj ranljivi finančni položaj pa bi se še dodatno poslabšal. Iztek veljavnosti ukrepov bi resno ogrozil sposobnost preživetja industrije Unije, proizvajalci Unije bi morali ustaviti poslovanje, trg Unije pa bi bil tako popolnoma odvisen od uvoza jeklenih vrvi in kablov. |
| --- | --- |

(170)

Preiskava je pokazala tudi, da bi morebitni iztek veljavnosti ukrepov verjetno pomembno negativno vplival na industrijo Unije, njen že zdaj ranljivi finančni položaj pa bi se še dodatno poslabšal. Iztek veljavnosti ukrepov bi resno ogrozil sposobnost preživetja industrije Unije, proizvajalci Unije bi morali ustaviti poslovanje, trg Unije pa bi bil tako popolnoma odvisen od uvoza jeklenih vrvi in kablov.

| (171) | V preteklosti je industrija Unije dokazala, da je sposobna preživeti ter da ustvarja pozitivne gospodarske in finančne rezultate. Uspelo ji je ohraniti dobičkonosnost s stopnjo dobička, ki presega ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(171)

V preteklosti je industrija Unije dokazala, da je sposobna preživeti ter da ustvarja pozitivne gospodarske in finančne rezultate. Uspelo ji je ohraniti dobičkonosnost s stopnjo dobička, ki presega ciljni dobiček.

| (172) | Zato je ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(172)

Zato je ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.

5.2   Interes uvoznikov

Interes uvoznikov

| (173) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 20 do 22 in 24, ni v tej preiskavi sodeloval noben uvoznik niti ni noben uvoznik predložil zahtevanih informacij. Treba je spomniti, da so prejšnje preiskave pokazala, da učinek uvedbe ukrepov na uvoznike ne bi bil znaten. Ker ni nasprotnih dokazov, je torej mogoče potrditi, da zdaj veljavni ukrepi niso bistveno negativno vplivali na finančni položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje. |
| --- | --- |

(173)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 20 do 22 in 24, ni v tej preiskavi sodeloval noben uvoznik niti ni noben uvoznik predložil zahtevanih informacij. Treba je spomniti, da so prejšnje preiskave pokazala, da učinek uvedbe ukrepov na uvoznike ne bi bil znaten. Ker ni nasprotnih dokazov, je torej mogoče potrditi, da zdaj veljavni ukrepi niso bistveno negativno vplivali na finančni položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje.

5.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (174) | Jeklene vrvi in kabli se uporabljajo v zelo različne namene, na primer v ribiški industriji, pomorski industriji/sektorju pomorskih prevozov, naftni industriji in pridobivanju zemeljskega plina, rudarstvu, gozdarstvu, letalskih prevozih, pri nizki in visoki gradnji ter v drugem gradbeništvu in pri višinskih krmilih. |
| --- | --- |

(174)

Jeklene vrvi in kabli se uporabljajo v zelo različne namene, na primer v ribiški industriji, pomorski industriji/sektorju pomorskih prevozov, naftni industriji in pridobivanju zemeljskega plina, rudarstvu, gozdarstvu, letalskih prevozih, pri nizki in visoki gradnji ter v drugem gradbeništvu in pri višinskih krmilih.

| (175) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 23 in 24, v tej preiskavi ni sodeloval noben uporabnik niti ni noben uporabnik predložil zahtevanih informacij. Nekateri uporabniki, ki so se javili, so navedli, da jeklenih vrvi in kablov ne uporabljajo veliko. Zato je bilo tako kot v prejšnjih preiskavah sklenjeno, da zdaj veljavni ukrepi niso znatno negativno vplivali na gospodarski položaj uporabnikov in da torej nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo na položaj uporabniške industrije. |
| --- | --- |

(175)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 23 in 24, v tej preiskavi ni sodeloval noben uporabnik niti ni noben uporabnik predložil zahtevanih informacij. Nekateri uporabniki, ki so se javili, so navedli, da jeklenih vrvi in kablov ne uporabljajo veliko. Zato je bilo tako kot v prejšnjih preiskavah sklenjeno, da zdaj veljavni ukrepi niso znatno negativno vplivali na gospodarski položaj uporabnikov in da torej nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo na položaj uporabniške industrije.

5.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (176) | Komisija je zato sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je zato sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK.

6.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (177) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Kitajske. Po tem razkritju je bil določen tudi rok za predložitev stališč. Nobena od strani ni predložila pripomb. |
| --- | --- |

(177)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Kitajske. Po tem razkritju je bil določen tudi rok za predložitev stališč. Nobena od strani ni predložila pripomb.

| (178) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 6, so bile veljavne protidampinške dajatve za uvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK razširjene tudi na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Maroka ali Republike Koreje ali ne. Protidampinška dajatev, ki naj bi se ohranila za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Kitajske, bi morala biti še naprej razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Maroka in Republike Koreje ali ne. Maroškega proizvajalca izvoznika, izvzetega iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Uredbo (ES) št. 1886/2004, bi bilo treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. 15 proizvajalcev izvoznikov iz Republike Koreje, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010, bi bilo treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(178)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 6, so bile veljavne protidampinške dajatve za uvoz jeklenih vrvi in kablov iz LRK razširjene tudi na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Maroka ali Republike Koreje ali ne. Protidampinška dajatev, ki naj bi se ohranila za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Kitajske, bi morala biti še naprej razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Maroka in Republike Koreje ali ne. Maroškega proizvajalca izvoznika, izvzetega iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Uredbo (ES) št. 1886/2004, bi bilo treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. 15 proizvajalcev izvoznikov iz Republike Koreje, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010, bi bilo treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo.

| (179) | Glede na nedavno sodno prakso Sodišča (26) je primerno, da se določi stopnja zamudnih obresti, ki jih je treba plačati v primeru povračila dokončnih dajatev, saj ustrezni veljavni carinski predpisi ne določajo take obrestne mere, uporaba nacionalnih predpisov pa bi povzročila neupravičeno izkrivljanje konkurence med gospodarskimi subjekti glede na to, katera država članica je izbrana za carinjenje. |
| --- | --- |

(179)

Glede na nedavno sodno prakso Sodišča (26) je primerno, da se določi stopnja zamudnih obresti, ki jih je treba plačati v primeru povračila dokončnih dajatev, saj ustrezni veljavni carinski predpisi ne določajo take obrestne mere, uporaba nacionalnih predpisov pa bi povzročila neupravičeno izkrivljanje konkurence med gospodarskimi subjekti glede na to, katera država članica je izbrana za carinjenje.

26

| (180) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(180)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109812, 7312109813 in 7312109819).

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno CIF franko meja Unije, pred plačilom dajatev, za izdelek iz odstavka 1 in s poreklom iz LRK znaša 60,4 %.

3.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz LRK, kot je določena v odstavku 2, se razširi na uvoz enakih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Maroka ali ne (oznake TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 in 7312109812), razen tistih, ki jih proizvede družba Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (dodatna oznaka TARIC A567), ter na uvoz enakih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Republike Koreje ali ne (oznake TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 in 7312109813), razen tistih, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Republika Koreja | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo- Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 31-102, Junam maeul 2-gil, Yangsan, Gyeongsangnam-do | A969 |
| Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju- Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim — Ri, Daesan- Myun, Haman — Gun, Gyungnam | A969 |
| Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon | C057 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam | B955 |
| Kiswire Ltd, 37, Gurak-Ro, 141 Beon-Gil, Suyeong-Gu, Busan, Korea 48212 | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang- Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam | B926 |
| Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Republika Koreja

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo- Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 31-102, Junam maeul 2-gil, Yangsan, Gyeongsangnam-do

A969

Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju- Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim — Ri, Daesan- Myun, Haman — Gun, Gyungnam

A969

Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon

C057

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam

B955

Kiswire Ltd, 37, Gurak-Ro, 141 Beon-Gil, Suyeong-Gu, Busan, Korea 48212

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang- Dong, Jong-gu, Busan

A969

Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

B926

Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

Člen 2

Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezni veljavni carinski predpisi. Obrestna mera v primeru povračila, ki sproži pravico do plačila zamudnih obresti, je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih glavnih dejavnostih refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem se izteče rok za plačilo, ter povečana za eno odstotno točko.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1796/1999 z dne 12. avgusta 1999 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev, o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih na uvoz jeklenih vrvi in kablov po poreklu iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom po poreklu iz Republike Koreje (UL L 217, 17.8.1999, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 56, 6.3.1996, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 760/2004 z dne 22. aprila 2004, s katero se razširja dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1796/1999 za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, inter alia, iz Ukrajine na uvoze jeklenih vrvi in kablov, dobavljenih iz Moldavije, s prijavljenim poreklom iz Moldavije ali ne (UL L 120, 24.4.2004, str. 1).

4

inter alia

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1886/2004 z dne 25. oktobra 2004 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 1796/1999, na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Maroku ali ne, in o ustavitvi preiskave v zvezi z uvozom enega maroškega izvoznika (UL L 328, 30.10.2004, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 1858/2005 z dne 8. novembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Južne Afrike in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 (UL L 299, 16.11.2005, str. 1).

6

(7)  Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 203, 11.8.2004, str. 4).

7

(8)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 400/2010 z dne 26. aprila 2010 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Malezije (UL L 117, 11.5.2010, str. 1).

8

(9)  Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 311, 16.11.2010, str. 16).

9

(10)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 102/2012 z dne 27. januarja 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Južne Afrike v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 36, 9.2.2012, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 343, 22.12.2009, str. 51).

11

(12)  Obvestilo o bližnjem izteku veljavnosti nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 180, 19.5.2016, str. 2).

12

(13)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 41, 8.2.2017, str. 5).

13

(14)  Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 41, 8.2.2017, str. 4).

14

(15)  http://info.hktdc.com/chinastat/gcb/index2.htm (zadnji dostop 28.9.2017).

15

(16)  Sodba Sodišča z dne 19. septembra 2013 v zadevi C-15/12 P, Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials proti Svetu, EU:C:2013:572, točki 34 in 35.

16

(17)  Za sklic glej uvodno opombo 51 Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012.

17

(18)  Bown, Chad P. (2016), „Global Antidumping Database“ (Svetovna protidampinška podatkovna zbirka), Svetovna banka, junij, vir: http://econ.worldbank.org/ttbd/gad/.

18

(19)  Raven dajatve znaša 1 000 USD/tono.

19

(20)  Raven dajatve znaša 2 580 USD/tono.

20

(21)  Raven dajatve znaša med 124,33 USD/tono in 627 USD/tono.

21

(22)  http://www.mincit.gov.co/loader.php?lServicio=Documentos&lFuncion=verPdf&id=82791&name=Resolucion_220_del_15_de_diciembre_de_2017__Preliminar_cables_y_torones_....pdf&prefijo=file (zadnji dostop 2. februarja 2018).

22

(23)  Povečanje obsega uvoza v odstotkih, Preglednica 2: ((119 – 66)/66 = 0,80 * 100 = 80 %

23

(24)  Natezna trdnost kabla nakazuje maksimalno napetost, ki jo ta še lahko prenese.

24

(25)  (i) Povprečje dveh PCN z najbližjim možnim premerom (1 mm pod premerom in 1 mm nad njim), uporabljeno za podatke industrije Unije, če so bile vse ostale števke strukture PCN enake (velja za 6. in 7. PCN); (ii) cena na enoto najbližjega premera in uporaba razmerja, ki predstavlja razliko v ceni premera, ko se primerja vsa prodaja industrije Unije istega premera in uporabi za podatke industrije Unije.

25

(26)  Sodba v zadevi Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, točke od 35 do 39.

26

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/64

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/608

z dne 19. aprila 2018

o določitvi tehničnih meril za elektronske oznake za pomorsko opremo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (1), in zlasti člena 11(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2014/90/EU podeljuje Komisiji izvedbena pooblastila za določitev ustreznih tehničnih meril v zvezi z zasnovo, delovanjem, namestitvijo in uporabo navedenih elektronskih oznak. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2014/90/EU podeljuje Komisiji izvedbena pooblastila za določitev ustreznih tehničnih meril v zvezi z zasnovo, delovanjem, namestitvijo in uporabo navedenih elektronskih oznak.

| (2) | Opravljena je bila analiza stroškov in koristi (2), v kateri je bila pozitivno ocenjena uporaba elektronskih oznak kot dodatka k znaku krmila. |
| --- | --- |

(2)

Opravljena je bila analiza stroškov in koristi (2), v kateri je bila pozitivno ocenjena uporaba elektronskih oznak kot dodatka k znaku krmila.

| (3) | Elektronsko označevanje pomorske opreme ne zahteva velikih naložb, prinaša pa koristi proizvajalcem, lastnikom in upravljavcem ladij ter organom za nadzor trga. |
| --- | --- |

(3)

Elektronsko označevanje pomorske opreme ne zahteva velikih naložb, prinaša pa koristi proizvajalcem, lastnikom in upravljavcem ladij ter organom za nadzor trga.

| (4) | Specifikacije, določene s to uredbo, temeljijo na primerjavi razpoložljivih tehnologij, opravljeni v okviru analize stroškov in koristi, ter na predlogih iz te analize za ustrezno strukturo kod, ki se uporabljajo za identifikacijo pomorske opreme. |
| --- | --- |

(4)

Specifikacije, določene s to uredbo, temeljijo na primerjavi razpoložljivih tehnologij, opravljeni v okviru analize stroškov in koristi, ter na predlogih iz te analize za ustrezno strukturo kod, ki se uporabljajo za identifikacijo pomorske opreme.

| (5) | Iz primerjave obstoječih nosilcev podatkov in arhitektur za izmenjavo podatkov v okviru analize stroškov in koristi je sledilo priporočilo glede uporabe podatkovno-matričnih kod in radiofrekvenčne identifikacije (RFID) kot najustreznejših tehnologij. |
| --- | --- |

(5)

Iz primerjave obstoječih nosilcev podatkov in arhitektur za izmenjavo podatkov v okviru analize stroškov in koristi je sledilo priporočilo glede uporabe podatkovno-matričnih kod in radiofrekvenčne identifikacije (RFID) kot najustreznejših tehnologij.

| (6) | Analiza stroškov in koristi je tudi pokazala, da omejena zmogljivost shranjevanja podatkov na elektronsko oznako pomeni, da morajo informacije na elektronski oznaki zagotoviti povezavo do podatkovnih zbirk, v katerih so navedene podrobnejše informacije. Podatkovno-matrične kode in radiofrekvenčna identifikacija iz te uredbe vsebujejo ključne informacije za zagotovitev takšne povezave. |
| --- | --- |

(6)

Analiza stroškov in koristi je tudi pokazala, da omejena zmogljivost shranjevanja podatkov na elektronsko oznako pomeni, da morajo informacije na elektronski oznaki zagotoviti povezavo do podatkovnih zbirk, v katerih so navedene podrobnejše informacije. Podatkovno-matrične kode in radiofrekvenčna identifikacija iz te uredbe vsebujejo ključne informacije za zagotovitev takšne povezave.

| (7) | Zato bi bilo treba uporabiti edinstveno identifikacijo pomorske opreme, ki bi temeljila na standardizirani strukturi kode, neodvisni od vrste elektronske oznake. Takšna identifikacija bi morala biti dovolj prožna, da bi uporabnikom omogočala neposreden dostop do najustreznejših podatkovnih baz za pomorsko opremo. |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba uporabiti edinstveno identifikacijo pomorske opreme, ki bi temeljila na standardizirani strukturi kode, neodvisni od vrste elektronske oznake. Takšna identifikacija bi morala biti dovolj prožna, da bi uporabnikom omogočala neposreden dostop do najustreznejših podatkovnih baz za pomorsko opremo.

| (8) | Oblika kodiranja zahtevanih podatkov na nosilcu podatkov bi morala temeljiti na standardih ISO. Oblika bi morala proizvajalcem omogočati tudi vnos dodatnih informacij, zlasti zato, ker bi morali imeti možnost, da v nosilec podatkov vključijo dodatne varnostne elemente za boljše prepoznavanje ponarejenih proizvodov. |
| --- | --- |

(8)

Oblika kodiranja zahtevanih podatkov na nosilcu podatkov bi morala temeljiti na standardih ISO. Oblika bi morala proizvajalcem omogočati tudi vnos dodatnih informacij, zlasti zato, ker bi morali imeti možnost, da v nosilec podatkov vključijo dodatne varnostne elemente za boljše prepoznavanje ponarejenih proizvodov.

| (9) | Da bi omogočili enostaven dostop z vizualnim pregledom, bi morala biti pomorska oprema z elektronskimi oznakami, ki nadomeščajo znak krmila, označena s primernim simbolom. |
| --- | --- |

(9)

Da bi omogočili enostaven dostop z vizualnim pregledom, bi morala biti pomorska oprema z elektronskimi oznakami, ki nadomeščajo znak krmila, označena s primernim simbolom.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „elektronska oznaka“ pomeni označevalec z radiofrekvenčno identifikacijo (RFID) ali podatkovno-matrično oznako; |
| --- | --- |

(1)

„elektronska oznaka“ pomeni označevalec z radiofrekvenčno identifikacijo (RFID) ali podatkovno-matrično oznako;

| (2) | „identifikator aplikacije“ pomeni številčno predpono, ki se uporablja za opredelitev pomena in oblike vnesenih podatkovnih elementov. |
| --- | --- |

(2)

„identifikator aplikacije“ pomeni številčno predpono, ki se uporablja za opredelitev pomena in oblike vnesenih podatkovnih elementov.

Člen 2

Proizvajalci pomorske opreme lahko uporabljajo naslednje elektronske oznake, kakor je določeno v Prilogi:

| (a) | oznake za radiofrekvenčno identifikacijo, trajno pritrjene na kos pomorske opreme; |
| --- | --- |

(a)

oznake za radiofrekvenčno identifikacijo, trajno pritrjene na kos pomorske opreme;

| (b) | optično berljive oznake, ki vsebujejo podatkovno-matrične kode, trajno pritrjene na kos pomorske opreme; ali |
| --- | --- |

(b)

optično berljive oznake, ki vsebujejo podatkovno-matrične kode, trajno pritrjene na kos pomorske opreme; ali

| (c) | optično berljive oznake, ki vsebujejo podatkovno-matrične kode, trajno označene na kosu pomorske opreme. |
| --- | --- |

(c)

optično berljive oznake, ki vsebujejo podatkovno-matrične kode, trajno označene na kosu pomorske opreme.

Člen 3

Na elektronskih oznakah za radiofrekvenčno identifikacijo, ki nadomeščajo znak krmila, je vidno, berljivo in neizbrisno prikazan simbol iz točke 3.1 ali 3.2 Priloge, bodisi na oznakah samih ali v njihovi bližini.

Na pomorski opremi z optično berljivimi oznakami, ki vsebujejo podatkovno-matrične kode, ki nadomeščajo znak krmila, je vidno, berljivo in neizbrisno prikazan simbol iz točke 3.3 Priloge, bodisi na oznakah samih ali v njihovi bližini.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 257, 28.8.2014, str. 146.

1

(2)  
  „Možnost uvedbe elektronske oznake, ki dopolnjuje ali nadomešča znak krmila na pomorski opremi“, javni razpis št. MOVE/D2/2015–372 V1.0 Evropske komisije, GD za mobilnost in promet.

2

---

PRILOGA

1.   Identifikacija pomorske opreme

| 1.1 | Elektronske oznake za pomorsko opremo vsebujejo elektronsko berljivo identifikacijo v radiofrekvenčni identifikaciji ali optično berljivo podatkovno-matrično kodo, ki vsebuje naslednje informacije:






  (a) | ustrezen identifikator aplikacije v skladu z ISO/IEC 15434: 2006 in ISO/IEC 15418:2016, bodisi z uporabo podatkovnega identifikatorja ASC MH10 ali identifikatorja aplikacije GS1; |
| --- | --- | --- |

1.1

(a)

ustrezen identifikator aplikacije v skladu z ISO/IEC 15434: 2006 in ISO/IEC 15418:2016, bodisi z uporabo podatkovnega identifikatorja ASC MH10 ali identifikatorja aplikacije GS1;

| (b) | tip modulov za ugotavljanje skladnosti iz Priloge II k Direktivi 2014/90/EU, ki se uporabljajo za ugotavljanje skladnosti [ena črka]; |
| --- | --- |

(b)

tip modulov za ugotavljanje skladnosti iz Priloge II k Direktivi 2014/90/EU, ki se uporabljajo za ugotavljanje skladnosti [ena črka];

| (c) | identifikacijsko številko priglašenega organa, ki jo dodeli Komisija v skladu s točko 3.1 Priloge IV k Direktivi 2014/90/EU [4 števke]; |
| --- | --- |

(c)

identifikacijsko številko priglašenega organa, ki jo dodeli Komisija v skladu s točko 3.1 Priloge IV k Direktivi 2014/90/EU [4 števke];

| (d) | številke preverjanja enote (modul G) ali ES-pregleda tipa in potrdil o skladnosti s tipom (modul B in D, E ali F)] [največ 20 alfanumeričnih znakov]. |
| --- | --- |

(d)

številke preverjanja enote (modul G) ali ES-pregleda tipa in potrdil o skladnosti s tipom (modul B in D, E ali F)] [največ 20 alfanumeričnih znakov].

| 1.2 | Poleg informacij, zagotovljenih v skladu s točko 1.1, lahko elektronske oznake vsebujejo tudi informacije o številki proizvodnega obrata, kodo izdelka, serijsko številko ali številko lota in/ali dodatne informacije, ki jih določi proizvajalec v skladu s standardom ISO/IEC 15434:2006 [bodisi z uporabo podatkovnih identifikatorjev ASC MH10 ali identifikatorjev aplikacije GS1]. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Primeri: | Modula B + D: [glej točko 1.2] + ([ustrezen identifikator]) B 0575 40123 + D 0038 040124 |
| --- | --- | --- |

1.3

Modula B + D: [glej točko 1.2] + ([ustrezen identifikator]) B 0575 40123 + D 0038 040124

| | Modula B + E: [glej točko 1.2] + ([ustrezen identifikator]) B 0575 40123 + E 0038 040125 |
| --- | --- |

Modula B + E: [glej točko 1.2] + ([ustrezen identifikator]) B 0575 40123 + E 0038 040125

| | Modula B + F: [glej točko 1.2] + ([ustrezen identifikator]) B 0575 40123 + F 0038 040126 |
| --- | --- |

Modula B + F: [glej točko 1.2] + ([ustrezen identifikator]) B 0575 40123 + F 0038 040126

| | Modul G: [glej točko 1.2] + ([ustrezen identifikator]) G 0575 040126. |
| --- | --- |

Modul G: [glej točko 1.2] + ([ustrezen identifikator]) G 0575 040126.

2.   Elektronske oznake

2.1   Oznake za radiofrekvenčno identifikacijo

Transponderji za radiofrekvenčno identifikacijo delujejo v frekvenčnem območju od 860 MHz do 960 MHz v skladu s standardom ISO/IEC 18000-6:2004 tip C.

Elektronska oznaka se trdno pritrdi na zadevno pomorsko opremo na trajen način in tako, da se zagotovi, da jo bo mogoče pravilno prebrati v celotni pričakovani življenjski dobi pomorske opreme.

2.2   Podatkovno-matrične kode

Podatkovno-matrične kode so v skladu z ISO/IEC 16022:2006.

Elektronska oznaka mora biti označena na zadevni pomorski opremi ali trdno pritrjena nanjo na trajen način in tako, da se zagotovi, da jo bo mogoče pravilno prebrati v celotni pričakovani življenjski dobi pomorske opreme.

3.   Simboli

| 3.1 | |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | |
| --- | --- |

3.3

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/68

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/609

z dne 19. aprila 2018

o določitvi najvišje odkupne cene za posneto mleko v prahu za drugi posamični razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/154

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (1) ter zlasti člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/154 (2) se je začel razpisni postopek za odkup posnetega mleka v prahu v obdobju javne intervencije od 1. marca do 30. septembra 2018 v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EU) 2016/1240 (3). |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/154 (2) se je začel razpisni postopek za odkup posnetega mleka v prahu v obdobju javne intervencije od 1. marca do 30. septembra 2018 v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EU) 2016/1240 (3).

| (2) | V skladu s členom 14(1) Izvedbene uredbe (EU) 2016/1240 mora Komisija na podlagi ponudb, prejetih v okviru posamičnih razpisov, določiti najvišjo odkupno ceno ali sprejeti odločitev, da se najvišja odkupna cena ne določi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14(1) Izvedbene uredbe (EU) 2016/1240 mora Komisija na podlagi ponudb, prejetih v okviru posamičnih razpisov, določiti najvišjo odkupno ceno ali sprejeti odločitev, da se najvišja odkupna cena ne določi.

| (3) | Glede na ponudbe, prejete v okviru drugega posamičnega razpisa, ni treba določiti najvišje odkupne cene. |
| --- | --- |

(3)

Glede na ponudbe, prejete v okviru drugega posamičnega razpisa, ni treba določiti najvišje odkupne cene.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za drugi posamični razpis za odkup posnetega mleka v prahu v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/154, katerega rok za vložitev ponudb je potekel 17. aprila 2018, se najvišja odkupna cena ne določi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2018

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 346, 20.12.2013, str. 12.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/154 z dne 30. januarja 2018 o začetku razpisnega postopka za odkup posnetega mleka v prahu v obdobju javne intervencije od 1. marca do 30. septembra 2018 (UL L 29, 1.2.2018, str. 6.)

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1240 z dne 18. maja 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede javne intervencije in pomoči za zasebno skladiščenje (UL L 206, 30.7.2016, str. 71).

3

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/69

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/610

z dne 19. aprila 2018

o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za devetnajsti delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1240 z dne 18. maja 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede javne intervencije in pomoči za zasebno skladiščenje (2) ter zlasti člena 32 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2080 (3) se je začela prodaja posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2080 (3) se je začela prodaja posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom.

| (2) | Glede na ponudbe, predložene za devetnajsti delni razpis, je treba določiti najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, predložene za devetnajsti delni razpis, je treba določiti najnižjo prodajno ceno.

| (3) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za devetnajsti delni razpis za prodajo posnetega mleka v prahu v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080, katerega rok za predložitev ponudb je potekel 17. aprila 2018, znaša najnižja prodajna cena 105,10 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2018

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj odeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 206, 30.7.2016, str. 71.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2080 z dne 25. novembra 2016 o začetku prodaje posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom (UL L 321, 29.11.2016, str. 45).

3

---

SKLEPI

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/70

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2018/611

z dne 19. aprila 2018

o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/849 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 27. maja 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/849 (1), ki določa omejevalne ukrepe proti Demokratični ljudski republiki Koreji (DLRK). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. maja 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/849 (1), ki določa omejevalne ukrepe proti Demokratični ljudski republiki Koreji (DLRK).

| (2) | DLRK še naprej izvaja svoje jedrske in balistične programe, s čimer krši svoje obveznosti, določene v več resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov. Te programe delno financira z nedovoljenimi prenosi sredstev in gospodarskih virov. |
| --- | --- |

(2)

DLRK še naprej izvaja svoje jedrske in balistične programe, s čimer krši svoje obveznosti, določene v več resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov. Te programe delno financira z nedovoljenimi prenosi sredstev in gospodarskih virov.

| (3) | Na seznam oseb in subjektov v Prilogi II k Sklepu (SZVP) 2016/849 bi bilo treba dodati štiri osebe, ki so zagotovile prenos premoženja ali virov, ki bi lahko finančno prispevali k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. |
| --- | --- |

(3)

Na seznam oseb in subjektov v Prilogi II k Sklepu (SZVP) 2016/849 bi bilo treba dodati štiri osebe, ki so zagotovile prenos premoženja ali virov, ki bi lahko finančno prispevali k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje.

| (4) | Prilogo II k Sklepu (SZVP) 2016/849 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti |
| --- | --- |

(4)

Prilogo II k Sklepu (SZVP) 2016/849 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga II k Sklepu (SZVP) 2016/849 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. aprila 2018

Za Svet

Predsednica

E. ZAHARIEVA

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/849 z dne 27. maja 2016 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Sklepa 2013/183/SZVP (UL L 141, 28.5.2016, str. 79).

1

---

PRILOGA

Priloga II k Sklepu (SZVP) 2016/849 se spremeni:

| (1) | naslov II se nadomesti z naslednjim:
  „II.   Osebe in subjekti, ki zagotavljajo finančne storitve ali prenos premoženja ali virov, ki bi lahko prispevali k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje“; |
| --- | --- |

(1)

naslov II se nadomesti z naslednjim:

„II.   Osebe in subjekti, ki zagotavljajo finančne storitve ali prenos premoženja ali virov, ki bi lahko prispevali k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje“;

| (2) | v naslovu II se v podnaslovu „A. Osebe“ dodajo naslednji vnosi: | Ime | Drugo ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Datum uvrstitve na seznam | Utemeljitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „9. | KIM Yong Nam | KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon | Datum rojstva: 2.12.1947
  Kraj rojstva: Sinuju, DLRK | 20.4.2018 | Skupina strokovnjakov je ugotovila, da je KIM Yong Nam agent urada Reconnaissance General Bureau, tj. subjekta, ki je na seznamu Združenih narodov. Ugotovila je tudi, da KIM Yong Nam in njegov sin KIM Su Gwang sodelujeta v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispeval k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. KIM Yong Nam je v obdobju, ko je delal kot diplomat, odprl različne tekoče in varčevalne račune v Uniji ter sodeloval pri različnih večjih bančnih transferjih na bančne račune v Uniji oziroma na račune zunaj Unije, tudi na račune, odprte na ime sina KIMA Suja Gwanga in snahe KIM Kyong Hui. |
| 10. | DJANG Tcheul Hy | | Datum rojstva: 11.5.1950
  Kraj rojstva: Kangwon | 20.4.2018 | DJANG Tcheul Hy skupaj z možem KIMOM Yongom Namom, sinom KIMOM Sujem Gwangom in snaho KIM Kyong Hui sodeluje v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispevale k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. Bila je imetnica več bančnih računov v Uniji, ki jih je na njeno ime odprl njen sin KIM Su Gwang. Sodelovala je tudi pri več bančnih transferjih z računov svoje snahe KIM Kyong Hui na bančne račune zunaj Unije. |
| 11. | KIM Su Gwang | KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang | Datum rojstva: 18.8.1976
  Kraj rojstva: Pjongjang, DLRK.
  Diplomat DLRK na veleposlaništvu v Belorusiji | 20.4.2018 | Skupina strokovnjakov je ugotovila, da je KIM Suj Gwang agent urada Reconnaissance General Bureau, tj. subjekta, ki je na seznamu Združenih narodov. Ugotovila je tudi, da KIM Su Gwang in njegov oče KIM Yong Nam sodelujeta v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispeval k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. KIM Su Gwang je odprl več bančnih računov v več državah članicah, tudi na imena družinskih članov. Ko je delal kot diplomat, je sodeloval je pri različnih večjih bančnih transferjih na bančne račune v Uniji oziroma na račune zunaj Unije, tudi na račune, odprte na ime soproge KIM Kyong Hui. |
| 12. | KIM Kyong Hui | | Datum rojstva: 6.5.1981
  Kraj rojstva: Pjongjang, DLRK | 20.4.2018 | KIM Kyong Hui skupaj z možem KIMOM Sujem Gwangom, tastom KIMOM Yongom Namom in taščo DJANG Tcheul Hy sodeluje v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispevale k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. Prejela je več bančnih nakazil od moža KIMA Suja Gwanga in tasta KIMA Yonga Nama ter prenesla denar na račune zunaj Unije, odprte na njeno ime ali na ime tašče DJANG Tcheul Hy.“ |

(2)

v naslovu II se v podnaslovu „A. Osebe“ dodajo naslednji vnosi:

Ime

Drugo ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Datum uvrstitve na seznam

Utemeljitev

„9.

KIM Yong Nam

KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon

Datum rojstva: 2.12.1947

Kraj rojstva: Sinuju, DLRK

20.4.2018

Skupina strokovnjakov je ugotovila, da je KIM Yong Nam agent urada Reconnaissance General Bureau, tj. subjekta, ki je na seznamu Združenih narodov. Ugotovila je tudi, da KIM Yong Nam in njegov sin KIM Su Gwang sodelujeta v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispeval k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. KIM Yong Nam je v obdobju, ko je delal kot diplomat, odprl različne tekoče in varčevalne račune v Uniji ter sodeloval pri različnih večjih bančnih transferjih na bančne račune v Uniji oziroma na račune zunaj Unije, tudi na račune, odprte na ime sina KIMA Suja Gwanga in snahe KIM Kyong Hui.

10.

DJANG Tcheul Hy

Datum rojstva: 11.5.1950

Kraj rojstva: Kangwon

20.4.2018

DJANG Tcheul Hy skupaj z možem KIMOM Yongom Namom, sinom KIMOM Sujem Gwangom in snaho KIM Kyong Hui sodeluje v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispevale k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. Bila je imetnica več bančnih računov v Uniji, ki jih je na njeno ime odprl njen sin KIM Su Gwang. Sodelovala je tudi pri več bančnih transferjih z računov svoje snahe KIM Kyong Hui na bančne račune zunaj Unije.

11.

KIM Su Gwang

KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang

Datum rojstva: 18.8.1976

Kraj rojstva: Pjongjang, DLRK.

Diplomat DLRK na veleposlaništvu v Belorusiji

20.4.2018

Skupina strokovnjakov je ugotovila, da je KIM Suj Gwang agent urada Reconnaissance General Bureau, tj. subjekta, ki je na seznamu Združenih narodov. Ugotovila je tudi, da KIM Su Gwang in njegov oče KIM Yong Nam sodelujeta v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispeval k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. KIM Su Gwang je odprl več bančnih računov v več državah članicah, tudi na imena družinskih članov. Ko je delal kot diplomat, je sodeloval je pri različnih večjih bančnih transferjih na bančne račune v Uniji oziroma na račune zunaj Unije, tudi na račune, odprte na ime soproge KIM Kyong Hui.

12.

KIM Kyong Hui

Datum rojstva: 6.5.1981

Kraj rojstva: Pjongjang, DLRK

20.4.2018

KIM Kyong Hui skupaj z možem KIMOM Sujem Gwangom, tastom KIMOM Yongom Namom in taščo DJANG Tcheul Hy sodeluje v vzorcu goljufivih finančnih praks, ki bi lahko prispevale k programom DLRK, povezanim z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje. Prejela je več bančnih nakazil od moža KIMA Suja Gwanga in tasta KIMA Yonga Nama ter prenesla denar na račune zunaj Unije, odprte na njeno ime ali na ime tašče DJANG Tcheul Hy.“

---

| 20.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 101/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 101/73

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/612

z dne 7. aprila 2016

o državni pomoči SA 28876 - 2012/C (ex CP 202/2009), ki jo je Grčija odobrila v zvezi s kontejnerskim terminalom pristanišča Pirej

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1978)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je 23. marca 2015 sprejela končni sklep (1) (v nadaljnjem besedilu: končni sklep), s katerim je ugotovila, da je Grčija v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije nezakonito uvedla nezdružljive ukrepe pomoči v korist podjetja Piraeus Container Terminal S.A. (v nadaljnjem besedilu: podjetje PCT) in njegove matične družbe in upnice, podjetja Cosco Pacific Limited (v nadaljnjem besedilu: podjetje Cosco) ter odredila njihovo ukinitev in vračilo zadevnih pomoči. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 23. marca 2015 sprejela končni sklep (1) (v nadaljnjem besedilu: končni sklep), s katerim je ugotovila, da je Grčija v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije nezakonito uvedla nezdružljive ukrepe pomoči v korist podjetja Piraeus Container Terminal S.A. (v nadaljnjem besedilu: podjetje PCT) in njegove matične družbe in upnice, podjetja Cosco Pacific Limited (v nadaljnjem besedilu: podjetje Cosco) ter odredila njihovo ukinitev in vračilo zadevnih pomoči.

1

| (2) | Grčija je 2. junija 2015 vložila pritožbo proti končnemu sklepu pred Splošnim sodiščem Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Grčija je 2. junija 2015 vložila pritožbo proti končnemu sklepu pred Splošnim sodiščem Evropske unije.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA

PODROBEN OPIS UKREPA

2.1   Končni sklep

Končni sklep

| (3) | Komisija je leta 2009 prejela pritožbe v zvezi z več fiskalnimi ukrepi, ki so bili z Zakonom št. 3755/2009 (v nadaljnjem besedilu: Zakon) dodeljeni koncesionarju dela pristanišča Pirej, podjetju Cosco in njegovemu hčerinskemu podjetju, podjetju PCT (2). Te izjeme se nanašajo na prvotno koncesijo, dodeljeno v letu 2008. Komisija je 11. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, v kateri je izrazila dvom glede zadevnih davčnih oprostitev (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (3). Komisija je 23. marca 2015 končala formalno preiskavo te zadeve in ugotovila, da naslednji ukrepi pomenijo nezakonite in nezdružljive ukrepe državne pomoči (4):






  — | oprostitev davka od dohodkov za obračunane in še ne plačane obresti do datuma začetka obratovanja pomola III, |
| --- | --- | --- |

(3)

Komisija je leta 2009 prejela pritožbe v zvezi z več fiskalnimi ukrepi, ki so bili z Zakonom št. 3755/2009 (v nadaljnjem besedilu: Zakon) dodeljeni koncesionarju dela pristanišča Pirej, podjetju Cosco in njegovemu hčerinskemu podjetju, podjetju PCT (2). Te izjeme se nanašajo na prvotno koncesijo, dodeljeno v letu 2008. Komisija je 11. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, v kateri je izrazila dvom glede zadevnih davčnih oprostitev (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (3). Komisija je 23. marca 2015 končala formalno preiskavo te zadeve in ugotovila, da naslednji ukrepi pomenijo nezakonite in nezdružljive ukrepe državne pomoči (4):

2

3

4

—

oprostitev davka od dohodkov za obračunane in še ne plačane obresti do datuma začetka obratovanja pomola III,

| — | pravica do vračila DDV iz dobropisa ne glede na fazo zaključenosti predmeta pogodbe; opredelitev pojma „investicijsko blago“ za namene pravil o DDV; pravica do zamudnih obresti od prvega dne po 60 dneh vložitve zahtevka za vračilo DDV, |
| --- | --- |

—

pravica do vračila DDV iz dobropisa ne glede na fazo zaključenosti predmeta pogodbe; opredelitev pojma „investicijsko blago“ za namene pravil o DDV; pravica do zamudnih obresti od prvega dne po 60 dneh vložitve zahtevka za vračilo DDV,

| — | prenos izgube brez časovne omejitve, |
| --- | --- |

—

prenos izgube brez časovne omejitve,

| — | izbira med tremi amortizacijskimi metodami v zvezi s stroški naložb za prenovo pomola II in gradnjo pomola III, |
| --- | --- |

—

izbira med tremi amortizacijskimi metodami v zvezi s stroški naložb za prenovo pomola II in gradnjo pomola III,

| — | oprostitev kolkovin na posojilne pogodbe in kateri koli pomožni sporazum o financiranju projekta, |
| --- | --- |

—

oprostitev kolkovin na posojilne pogodbe in kateri koli pomožni sporazum o financiranju projekta,

| — | oprostitev davkov, kolkovin in prispevkov ter vseh pravic v korist države ali tretjih strani v zvezi s pogodbami med upniki iz posojilnih pogodb, na podlagi katerih se prenesejo obveznosti in pravice, ki iz njih izhajajo, |
| --- | --- |

—

oprostitev davkov, kolkovin in prispevkov ter vseh pravic v korist države ali tretjih strani v zvezi s pogodbami med upniki iz posojilnih pogodb, na podlagi katerih se prenesejo obveznosti in pravice, ki iz njih izhajajo,

| — | oprostitev kolkovin za vsako nadomestilo, ki ga podjetje Port Piraeus Authority (v nadaljnjem besedilu: podjetje PPA) izplača podjetju PCT na podlagi koncesijske pogodbe, ki ne spada na področje Zakona o DDV, |
| --- | --- |

—

oprostitev kolkovin za vsako nadomestilo, ki ga podjetje Port Piraeus Authority (v nadaljnjem besedilu: podjetje PPA) izplača podjetju PCT na podlagi koncesijske pogodbe, ki ne spada na področje Zakona o DDV,

| — | zaščita v okviru posebnega režima za tuje naložbe. |
| --- | --- |

—

zaščita v okviru posebnega režima za tuje naložbe.

| (4) | V istem sklepu je Komisija sklenila, da Grčija ni dodelila državne pomoči z izvzetjem podjetja PCT od pravil o prisilni razlastitvi (5). |
| --- | --- |

(4)

V istem sklepu je Komisija sklenila, da Grčija ni dodelila državne pomoči z izvzetjem podjetja PCT od pravil o prisilni razlastitvi (5).

5

2.2   Ukrep, ki se ocenjuje: oprostitev kolkovin za vsako nadomestilo, ki ga podjetje PPA izplača podjetju PCT (6)

Ukrep, ki se ocenjuje: oprostitev kolkovin za vsako nadomestilo, ki ga podjetje PPA izplača podjetju PCT

6

| (5) | Kar zadeva oprostitev kolkovine za nadomestila, ki jih podjetje PPA izplača podjetju PCT, je Komisija v končnem sklepu ugotovila, da pomeni selektivno prednost v korist podjetja PCT, ker ga je razbremenila plačevanja kolkovin za: (a) nadomestilo, ki ga plača podjetje PPA zaradi aktiviranja kazenske klavzule in (b) druge vrste nadomestil za škodo, povezano s koncesijsko pogodbo ali mednarodno kršitev pogodbe (7). |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva oprostitev kolkovine za nadomestila, ki jih podjetje PPA izplača podjetju PCT, je Komisija v končnem sklepu ugotovila, da pomeni selektivno prednost v korist podjetja PCT, ker ga je razbremenila plačevanja kolkovin za: (a) nadomestilo, ki ga plača podjetje PPA zaradi aktiviranja kazenske klavzule in (b) druge vrste nadomestil za škodo, povezano s koncesijsko pogodbo ali mednarodno kršitev pogodbe (7).

7

| (6) | Komisija je ugotovila, da je bila zlasti v primeru nadomestila, ki ga podjetje PPA izplača zaradi aktiviranja kazenske klavzule (tj. v skladu s točko (a) v predhodni uvodni izjavi), prednost, podeljena podjetju PCT, njegova razbremenitev plačila fiksne kolkovine (8) v takih primerih. Ta sklep je temeljil na upoštevanju tega, da se v skladu s splošno veljavnim okvirom, tj. zakonom o kolkovinah (9), kot ga razlaga okrožnica št. 44/1987, za aktiviranje pomožnega sporazuma, povezanega s pogodbo, ki je predmet DDV, uporablja fiksna kolkovina (10). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je ugotovila, da je bila zlasti v primeru nadomestila, ki ga podjetje PPA izplača zaradi aktiviranja kazenske klavzule (tj. v skladu s točko (a) v predhodni uvodni izjavi), prednost, podeljena podjetju PCT, njegova razbremenitev plačila fiksne kolkovine (8) v takih primerih. Ta sklep je temeljil na upoštevanju tega, da se v skladu s splošno veljavnim okvirom, tj. zakonom o kolkovinah (9), kot ga razlaga okrožnica št. 44/1987, za aktiviranje pomožnega sporazuma, povezanega s pogodbo, ki je predmet DDV, uporablja fiksna kolkovina (10).

8

9

10

| (7) | Vendar pa je Grčija v tožbi za razglasitev ničnosti končnega sklepa pred Splošnim sodiščem navedla, da so bile kolkovine na splošno odpravljene od leta 2001 (11), torej preden je bila z Zakonom št. 3755/2009 uvedena zadevna izjema v korist podjetja PCT. |
| --- | --- |

(7)

Vendar pa je Grčija v tožbi za razglasitev ničnosti končnega sklepa pred Splošnim sodiščem navedla, da so bile kolkovine na splošno odpravljene od leta 2001 (11), torej preden je bila z Zakonom št. 3755/2009 uvedena zadevna izjema v korist podjetja PCT.

11

3.   OCENA UKREPA

OCENA UKREPA

| (8) | Grški organi med upravnim postopkom, ki je privedel do pravnomočnega sklepa, nikoli niso opozorili Komisije na dejstvo, da so bile fiksne kolkovine na podlagi člena 25 Zakona št. 2873/2000 odpravljene od leta 2001. Grški organi nikoli niso omenili tega dejstva, čeprav je sklep o začetku postopka začel formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU v zvezi z izvzetjem podjetja PCT od kolkovin na splošno (vključno s fiksnimi in sorazmernimi kolkovinami), ki je bilo podjetju PCT zagotovljeno na podlagi člena 2(10) Zakona (12). Komisija je zato na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo ob sprejetju končnega sklepa, upravičeno sklenila, da je bila s členom 2(10) Zakona podjetju PCT dodeljena nezdružljiva državna pomoč z izvzetjem od tako fiksnih kot sorazmernih kolkovin za nadomestilo, ki ga podjetje PPA izplača podjetju PCT na podlagi koncesijske pogodbe (13). |
| --- | --- |

(8)

Grški organi med upravnim postopkom, ki je privedel do pravnomočnega sklepa, nikoli niso opozorili Komisije na dejstvo, da so bile fiksne kolkovine na podlagi člena 25 Zakona št. 2873/2000 odpravljene od leta 2001. Grški organi nikoli niso omenili tega dejstva, čeprav je sklep o začetku postopka začel formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU v zvezi z izvzetjem podjetja PCT od kolkovin na splošno (vključno s fiksnimi in sorazmernimi kolkovinami), ki je bilo podjetju PCT zagotovljeno na podlagi člena 2(10) Zakona (12). Komisija je zato na podlagi informacij, ki so ji bile na voljo ob sprejetju končnega sklepa, upravičeno sklenila, da je bila s členom 2(10) Zakona podjetju PCT dodeljena nezdružljiva državna pomoč z izvzetjem od tako fiksnih kot sorazmernih kolkovin za nadomestilo, ki ga podjetje PPA izplača podjetju PCT na podlagi koncesijske pogodbe (13).

na splošno

12

13

| (9) | Čeprav so grški organi Komisijo pozno (14) obvestili o splošni odpravi fiksne kolkovine, želi Komisija v duhu dobrega javnega upravljanja kljub temu, da ni zavezana spremeniti končnega sklepa, spremeniti zadevni končni sklep, tako da bo v celoti odražal trenutno stanje. Natančneje, glede člena 25 Zakona št. 2873/2000 Komisija nima več nobenega razloga za sklepanje, da izjema iz člena 2(10) Zakona daje selektivno prednost podjetju PCT v primeru, ko podjetje PPA izplača podjetju PCT nadomestilo zaradi aktiviranja kazenske klavzule iz koncesijske pogodbe. V skladu s splošno veljavnimi pravili za to vrsto plačil nadomestil v času sprejetja Zakona št. 3755/2009 ni veljalo plačilo kolkovine. Zato zadevno izvzetje od plačila kolkovine ne daje selektivne prednosti podjetju PCT in tako s tem v zvezi ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav so grški organi Komisijo pozno (14) obvestili o splošni odpravi fiksne kolkovine, želi Komisija v duhu dobrega javnega upravljanja kljub temu, da ni zavezana spremeniti končnega sklepa, spremeniti zadevni končni sklep, tako da bo v celoti odražal trenutno stanje. Natančneje, glede člena 25 Zakona št. 2873/2000 Komisija nima več nobenega razloga za sklepanje, da izjema iz člena 2(10) Zakona daje selektivno prednost podjetju PCT v primeru, ko podjetje PPA izplača podjetju PCT nadomestilo zaradi aktiviranja kazenske klavzule iz koncesijske pogodbe. V skladu s splošno veljavnimi pravili za to vrsto plačil nadomestil v času sprejetja Zakona št. 3755/2009 ni veljalo plačilo kolkovine. Zato zadevno izvzetje od plačila kolkovine ne daje selektivne prednosti podjetju PCT in tako s tem v zvezi ne pomeni državne pomoči.

14

| (10) | Ker je bila Komisija s to informacijo seznanjena šele po sprejetju končnega sklepa v tej zadevi, je v duhu dobrega javnega upravljanja sklenila spremeniti svoj sklep z dne 23. marca 2015 glede te posebne prednosti ukrepa. Končni sklep se v ničemer ne spremeni glede izvzetja podjetja PCT od plačila (sorazmerne) kolkovine, ki običajno velja za druge vrste nadomestil, ki jih izplača podjetje PPA (tj. v skladu s točko (b) uvodne izjave 5 tega sklepa). |
| --- | --- |

(10)

Ker je bila Komisija s to informacijo seznanjena šele po sprejetju končnega sklepa v tej zadevi, je v duhu dobrega javnega upravljanja sklenila spremeniti svoj sklep z dne 23. marca 2015 glede te posebne prednosti ukrepa. Končni sklep se v ničemer ne spremeni glede izvzetja podjetja PCT od plačila (sorazmerne) kolkovine, ki običajno velja za druge vrste nadomestil, ki jih izplača podjetje PPA (tj. v skladu s točko (b) uvodne izjave 5 tega sklepa).

4.   SKLEP

SKLEP

| (11) | Komisija je skladno z navedenim sklenila, da Grčija ni dodelila državne pomoči v obliki izvzetja od plačila kolkovin v primeru, ko podjetje PPA izplača podjetju PCT nadomestilo zaradi aktiviranja kazenske klavzule iz koncesijske pogodbe. Zato svoj sklep z dne 23. marca 2015 spremeni glede tega vidika ukrepa. Vsi ostali sklepi navedenega sklepa ostanejo nespremenjeni – |
| --- | --- |

(11)

Komisija je skladno z navedenim sklenila, da Grčija ni dodelila državne pomoči v obliki izvzetja od plačila kolkovin v primeru, ko podjetje PPA izplača podjetju PCT nadomestilo zaradi aktiviranja kazenske klavzule iz koncesijske pogodbe. Zato svoj sklep z dne 23. marca 2015 spremeni glede tega vidika ukrepa. Vsi ostali sklepi navedenega sklepa ostanejo nespremenjeni –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V sedmi oštevilčeni točki člena 1 Sklepa v zadevi SA.28876 glede podjetij Piraeus Container Terminal in Cosco Pacific Limited (UL L 269, 15.10.2015, str. 93) se doda drugi stavek:

„ta ukrep podjetju ne zajema nadomestila podjetju PCT zaradi aktiviranja kazenske klavzule iz koncesijske pogodbe, če plačilo kolkovine ni potrebno v nobenem primeru;“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Helensko Republiko.

V Bruslju, 7. aprila 2016

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 269, 15.10.2015, str. 93.

1

(2)  Glej uvodne izjave 10 do 19 sklepa o začetku postopka.

2

(3)  
  UL C 301, 5.10.2012, str. 55.

3

(4)  Glej člen 1 končnega sklepa.

4

(5)  Glej člen 2 končnega sklepa.

5

(6)  Odstavek 10 člena 2 Zakona št. 3755/2009.

6

(7)  Glej uvodne izjave 195 do 209 končnega sklepa in zlasti uvodne izjave 202 do 205.

7

(8)  Glej uvodne izjave 201 do 203 končnega sklepa.

8

(9)  Predsedniški odlok z dne 28. julija 1931, UL A 239 1931.

9

(10)  Glej uvodno izjavo 197 končnega sklepa.

10

(11)  Člen 25 Zakona št. 2873/2000.

11

(12)  Glej oddelek 4.2.3.8 (uvodne izjave 194 do 203) sklepa o začetku postopka.

12

(13)  Glej tudi sodbo v zadevi Nuova Agricast, C-390/06, EU:C:2008:224, točka 54.

13

(14)  Prvič šele skupaj s predlogom za razglasitev ničnosti končnega sklepa pred Splošnim sodiščem.

14

---