# Europeiska unionens L 101/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 101 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången20 april 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 101

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången20 april 2018

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/599 av den 16 april 2018 om ändring av beslut 2003/76/EG om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2018/599 av den 16 april 2018 om ändring av beslut 2003/76/EG om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/600 av den 10 oktober 2016 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor | 3 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/601 av den 16 april 2018 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor | 5 |
| | | Avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor | 6 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2018/602 av den 19 april 2018 om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/603 av den 12 april 2018 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 18 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/604 av den 18 april 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2447 vad gäller reglerna om förfaranden för att underlätta fastställandet i unionen av förmånsberättigande ursprung för varor, och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 3510/80 och (EG) nr 209/2005 | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper (
  1
  ) | 33 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/606 av den 19 april 2018 om skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet Dons (SUB) | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/607 av den 19 april 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 40 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/608 av den 19 april 2018 om fastställande av tekniska kriterier för elektroniska märken för marin utrustning (
  1
  ) | 64 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/609 av den 19 april 2018 om fastställande av det högsta uppköpspriset för skummjölkspulver för den andra enskilda anbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2018/154 | 68 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/610 av den 19 april 2018 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den nittonde delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080 | 69 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2018/611 av den 19 april 2018 om ändring av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 70 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2018/612 av den 7 april 2016 om statligt stöd SA 28876 – 2012/C (f.d. CP 202/2009) genomfört av Grekland till förmån för Piraeus Container Terminal Port
  [delgivet med nr C(2018) 1978]

   (
  1
  ) | 73 |

II   Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2018/600 av den 10 oktober 2016 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor

3

*

Rådets beslut (EU) 2018/601 av den 16 april 2018 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor

5

Avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor

6

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2018/602 av den 19 april 2018 om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/603 av den 12 april 2018 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

18

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/604 av den 18 april 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2447 vad gäller reglerna om förfaranden för att underlätta fastställandet i unionen av förmånsberättigande ursprung för varor, och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 3510/80 och (EG) nr 209/2005

22

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper (
  1
  )

1

33

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/606 av den 19 april 2018 om skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet Dons (SUB)

37

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/607 av den 19 april 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

40

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/608 av den 19 april 2018 om fastställande av tekniska kriterier för elektroniska märken för marin utrustning (
  1
  )

1

64

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/609 av den 19 april 2018 om fastställande av det högsta uppköpspriset för skummjölkspulver för den andra enskilda anbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2018/154

68

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/610 av den 19 april 2018 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den nittonde delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

69

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2018/611 av den 19 april 2018 om ändring av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

70

*

Kommissionens beslut (EU) 2018/612 av den 7 april 2016 om statligt stöd SA 28876 – 2012/C (f.d. CP 202/2009) genomfört av Grekland till förmån för Piraeus Container Terminal Port
  [delgivet med nr C(2018) 1978]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 1978]

1

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

BESLUT

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/599

av den 16 april 2018

om ändring av beslut 2003/76/EG om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av protokoll nr 37 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i synnerhet artikel 2 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde att gälla den 23 juli 2002 i enlighet med artikel 97 i fördraget. Alla Europeiska kol- och stålgemenskapens (EKSG) tillgångar och skulder överfördes till unionen den 24 juli 2002. |
| --- | --- |

(1)

Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde att gälla den 23 juli 2002 i enlighet med artikel 97 i fördraget. Alla Europeiska kol- och stålgemenskapens (EKSG) tillgångar och skulder överfördes till unionen den 24 juli 2002.

| (2) | I protokoll nr 37 beaktas önskemålet att EKSG:s medel ska användas för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin samt behovet av att fastställa vissa särskilda bestämmelser för detta. I artikel 1.1 i protokoll nr 37 anges att nettovärdet av tillgångarna och skulderna, som de anges i EKSG:s balansräkning per den 23 juli 2002, betraktas som tillgångar avsedda för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin och betecknas som ”EKSG under avveckling”. När avvecklingen är slutförd ska tillgångarna att betecknas som ”Kol- och stålforskningsfondens tillgångar”. |
| --- | --- |

(2)

I protokoll nr 37 beaktas önskemålet att EKSG:s medel ska användas för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin samt behovet av att fastställa vissa särskilda bestämmelser för detta. I artikel 1.1 i protokoll nr 37 anges att nettovärdet av tillgångarna och skulderna, som de anges i EKSG:s balansräkning per den 23 juli 2002, betraktas som tillgångar avsedda för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin och betecknas som ”EKSG under avveckling”. När avvecklingen är slutförd ska tillgångarna att betecknas som ”Kol- och stålforskningsfondens tillgångar”.

| (3) | Enligt protokoll nr 37 ska vidare intäkterna från dessa tillgångar, vilka betecknas som ”Kol- och stålforskningsfonden”, endast användas för forskning utanför ramprogrammet för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin i enlighet med bestämmelserna i protokoll nr 37 och i rättsakter som antas på grundval av detta. |
| --- | --- |

(3)

Enligt protokoll nr 37 ska vidare intäkterna från dessa tillgångar, vilka betecknas som ”Kol- och stålforskningsfonden”, endast användas för forskning utanför ramprogrammet för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin i enlighet med bestämmelserna i protokoll nr 37 och i rättsakter som antas på grundval av detta.

| (4) | Den 1 februari 2003 antog rådet beslut 2003/76/EG (2) som fastställer bestämmelserna för genomförandet av protokoll nr 37. |
| --- | --- |

(4)

Den 1 februari 2003 antog rådet beslut 2003/76/EG (2) som fastställer bestämmelserna för genomförandet av protokoll nr 37.

| (5) | I och med att intäkterna från tillgångar från EKSG under avveckling, vilka är avsedda för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin, har minskat dramatiskt på grund av de låga räntorna på kapitalmarknaderna de senaste åren, är det nödvändigt att ändra bestämmelserna om upphävda åtaganden inom Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram (nedan kallat programmet) så att belopp som motsvarar sådana upphävda åtaganden görs tillgängliga i programmet. Dessutom bör belopp motsvarande de upphävda åtagandena sedan den 24 juli 2002 också göras tillgängliga för Kol- och stålforskningsfonden. |
| --- | --- |

(5)

I och med att intäkterna från tillgångar från EKSG under avveckling, vilka är avsedda för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin, har minskat dramatiskt på grund av de låga räntorna på kapitalmarknaderna de senaste åren, är det nödvändigt att ändra bestämmelserna om upphävda åtaganden inom Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram (nedan kallat programmet) så att belopp som motsvarar sådana upphävda åtaganden görs tillgängliga i programmet. Dessutom bör belopp motsvarande de upphävda åtagandena sedan den 24 juli 2002 också göras tillgängliga för Kol- och stålforskningsfonden.

| (6) | Av samma skäl är det också nödvändigt att ändra bestämmelserna om belopp som återkrävs inom programmet så att de överförs till programmet i enlighet med tillämpliga bestämmelser om inkomster avsatta för särskilda ändamål i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3). |
| --- | --- |

(6)

Av samma skäl är det också nödvändigt att ändra bestämmelserna om belopp som återkrävs inom programmet så att de överförs till programmet i enlighet med tillämpliga bestämmelser om inkomster avsatta för särskilda ändamål i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3).

| (7) | Beslut 2003/76/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2003/76/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2003/76/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 4 ska punkterna 4 och 5 ersättas med följande:

  ”4.   Outnyttjade inkomster och anslag som härrör från dessa intäkter och som fortfarande är tillgängliga den 31 december ett visst år samt återkrävda belopp ska automatiskt föras över till det följande året. Dessa anslag får inte överföras till andra budgetposter.


  5.   Budgetanslag motsvarande upphävda åtaganden ska automatiskt upphöra i slutet av varje budgetår. Avsättningar för åtaganden som frigjorts vid upphävandena ska göras tillgängliga för Kol- och stålforskningsfonden.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 4 ska punkterna 4 och 5 ersättas med följande:

”4.   Outnyttjade inkomster och anslag som härrör från dessa intäkter och som fortfarande är tillgängliga den 31 december ett visst år samt återkrävda belopp ska automatiskt föras över till det följande året. Dessa anslag får inte överföras till andra budgetposter.

5.   Budgetanslag motsvarande upphävda åtaganden ska automatiskt upphöra i slutet av varje budgetår. Avsättningar för åtaganden som frigjorts vid upphävandena ska göras tillgängliga för Kol- och stålforskningsfonden.”

| 2. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 4a
  De belopp som motsvarar upphävanden av åtaganden som gjorts sedan den 24 juli 2002 i enlighet med artikel 4.5 ska göras tillgängliga för Kol- och stålforskningsfonden den 10 maj 2018.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 4a

De belopp som motsvarar upphävanden av åtaganden som gjorts sedan den 24 juli 2002 i enlighet med artikel 4.5 ska göras tillgängliga för Kol- och stålforskningsfonden den 10 maj 2018.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 16 april 2018.

På rådets vägnar

R. PORODZANOV

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 13 mars 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut 2003/76/EG av den 1 februari 2003 om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden (EUT L 29, 5.2.2003, s. 22).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

3

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/3

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/600

av den 10 oktober 2016

om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207 jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 juli 2013 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Nya Zeeland om att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor (nedan kallat avtalet). Förhandlingarna slutfördes med framgång genom att avtalet paraferades den 23 september 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 juli 2013 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Nya Zeeland om att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor (nedan kallat avtalet). Förhandlingarna slutfördes med framgång genom att avtalet paraferades den 23 september 2015.

| (2) | Syftet med avtalet är att fastställa den rättsliga grunden för samarbetet som syftar till att säkra leveranskedjan och underlätta laglig handel samt möjliggöra informationsutbyte för att säkerställa att tillämpningen av tullagstiftningen sker på ett korrekt sätt och att överträdelser av tullagstiftningen förbyggs, undersöks och bekämpas. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med avtalet är att fastställa den rättsliga grunden för samarbetet som syftar till att säkra leveranskedjan och underlätta laglig handel samt möjliggöra informationsutbyte för att säkerställa att tillämpningen av tullagstiftningen sker på ett korrekt sätt och att överträdelser av tullagstiftningen förbyggs, undersöks och bekämpas.

| (3) | Avtalet bör undertecknas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör undertecknas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor godkänns härmed, med förbehåll för att avtalet ingås (1).

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 10 oktober 2016.

På rådets vägnar

G. MATEČNÁ

Ordförande

---

(1)  Texten till avtalet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om dess ingående.

1

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/5

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/601

av den 16 april 2018

om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 juli 2013 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Nya Zeeland om att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor (nedan kallat avtalet). Förhandlingarna slutfördes med framgång genom att avtalet paraferades den 23 september 2015. I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/600 (2) undertecknades avtalet den 3 juli 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 juli 2013 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Nya Zeeland om att ingå ett avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor (nedan kallat avtalet). Förhandlingarna slutfördes med framgång genom att avtalet paraferades den 23 september 2015. I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/600 (2) undertecknades avtalet den 3 juli 2017.

| (2) | Syftet med avtalet är att fastställa den rättsliga grunden för samarbetet som syftar till att säkra leveranskedjan och underlätta laglig handel samt möjliggöra informationsutbyte för att säkerställa att tillämpningen av tullagstiftningen sker på ett korrekt sätt och att överträdelser av tullagstiftningen förebyggs, undersöks och bekämpas. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med avtalet är att fastställa den rättsliga grunden för samarbetet som syftar till att säkra leveranskedjan och underlätta laglig handel samt möjliggöra informationsutbyte för att säkerställa att tillämpningen av tullagstiftningen sker på ett korrekt sätt och att överträdelser av tullagstiftningen förebyggs, undersöks och bekämpas.

| (3) | Avtalet bör godkänns. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkänns.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar lämna den underrättelse som anges i artikel 21.1 i avtalet (3).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 16 april 2018.

På rådets vägnar

R. PORODZANOV

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 13 mars 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2018/600 av den 10 oktober 2016 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor (se sidan 3 i detta nummer av EUT).

2

(3)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

3

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/6

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor

EUROPEISKA UNIONEN (nedan kallad unionen), och

NYA ZEELAND

nedan kallade de avtalsslutande parterna,

SOM BEAKTAR vikten av handelsförbindelserna mellan Nya Zeeland och unionen och som önskar bidra till att dessa förbindelser utvecklas på ett harmoniskt sätt till fördel för båda de avtalsslutande parterna,

SOM ERKÄNNER att det bör finnas ett åtagande att utveckla tullsamarbetet i syfte att uppnå detta mål,

SOM TAR HÄNSYN TILL utvecklingen av tullsamarbetet mellan de avtalsslutande parterna med avseende på tullförfaranden,

SOM BEAKTAR att verksamhet som strider mot tullagstiftningen är till skada för båda de avtalsslutande parternas ekonomiska, skattemässiga och handelsrelaterade intressen och som inser vikten av att säkerställa att tullar och andra skatter fastställs på ett korrekt sätt,

SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att samarbete mellan tullmyndigheter leder till effektivare åtgärder mot sådana transaktioner,

SOM ERKÄNNER tullmyndigheternas viktiga roll och tullförfarandenas betydelse för att underlätta handel och skydda medborgarna,

SOM ÖNSKAR tillhandahålla en ram för att öka samarbetet med syfte att ytterligare förenkla och harmonisera tullförfaranden och främja gemensamma åtgärder inom ramen för relevanta internationella initiativ, inklusive förenklade handelsprocedurer och ökad säkerhet i leveranskedjan,

SOM ERKÄNNER betydelsen av avtalet om förenklade handelsprocedurer som har förhandlats fram inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) och som betonar vikten av avtalets antagande och ett effektivt genomförande,

SOM BYGGER vidare på de viktigaste delarna av Världstullorganisationens (WCO) ramverk av standarder för att säkra och underlätta världshandeln (nedan kallat Safe-ramverket),

SOM BEAKTAR båda de avtalsslutande parternas stora engagemang för att tullen vidtar åtgärder och samarbetar i kampen mot överträdelser av immateriella rättigheter,

SOM BEAKTAR de skyldigheter enligt internationella konventioner som redan har godtagits av eller tillämpas på de avtalsslutande parterna, liksom de åtgärder på tullområdet som vidtas av WTO, och

SOM BEAKTAR WCO:s relevanta instrument, i synnerhet rekommendationen om ömsesidigt administrativt bistånd av den 5 december 1953,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Definitioner

1.   I detta avtal gäller följande definitioner:

a)   
  tullagstiftning
  : de lagar och författningar som gäller på de avtalsslutande parternas territorier och unionens och Nya Zeelands lagar och andra författningar som reglerar import, export och transitering av varor och hänförande av varor till alla andra slags tullordningar eller tullförfaranden, inbegripet förbud, begränsning och kontrollåtgärder, och som utövas, tillämpas eller genomförs av de avtalsslutande parternas tullmyndigheter på respektive territorium.

b)   
  var och en av de avtalsslutande parternas lagar och andra författningar, den avtalsslutande partens lagar och andra författningar och de avtalsslutande parternas lagar och andra författningar
  : lagar och andra författningar som tillämpas i unionen, eller lagar och andra författningar som tillämpas i Nya Zeeland, beroende på omständigheterna.

c)   
  tullmyndigheter
  : i unionen, de behöriga avdelningar vid Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) som ansvarar för tullfrågor och tullmyndigheterna i unionens medlemsstater, och i Nya Zeeland, New Zealand Customs Service.

d)   
  begärande myndighet
  : en behörig förvaltningsmyndighet som av en avtalsslutande part har utsetts för detta ändamål och som gör en framställan om bistånd enligt detta avtal.

e)   
  anmodad myndighet
  : en behörig förvaltningsmyndighet som av en avtalsslutande part har utsetts för detta ändamål och som mottar en framställan om bistånd enligt detta avtal.

f)   
  person
  : en fysisk person, en juridisk person och varje annan enhet som inte är en juridisk person, som inrättats eller organiserats enligt de avtalsslutande parternas lagar och andra författningar och som utför import, export eller transitering av varor.

g)   
  information
  : uppgifter, inklusive personuppgifter, dokument, rapporter och andra meddelanden, oavsett format, inbegripet elektroniska kopior av dessa.

h)   
  personuppgifter
  : de upplysningar som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person.

i)   
  verksamhet som strider mot tullagstiftningen
  : alla överträdelser eller försök till överträdelse av tullagstiftningen.

Artikel 2

Territoriell tillämpning

Detta avtal gäller å ena sidan för unionens tullområde (i enlighet med vad som avses i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av unionens tullkodex) och å andra sidan Nya Zeelands territorium (utom Tokelauöarna) inom vilket landets tullagstiftning gäller.

Artikel 3

Genomförande

1.   Avtalet ska genomföras i enlighet med de lagar och andra författningar som tillämpas i unionen och i Nya Zeeland, beroende på omständigheterna, inklusive uppgiftsskydd, och inom ramen för deras respektive tullmyndigheters tillgängliga resurser.

2.   Tullmyndigheterna i unionen och Nya Zeeland ska besluta om alla praktiska åtgärder och arrangemang som är nödvändiga för tillämpningen av avtalet.

Artikel 4

Förhållande till andra internationella avtal

1.   Bestämmelserna i detta avtal ska inte påverka någon av de avtalsslutande parternas rättigheter och skyldigheter enligt andra internationella avtal som vardera avtalsslutande part ingått.

2.   Utan hinder av punkt 1 ska bestämmelserna i detta avtal ha företräde framför bestämmelserna i bilaterala avtal om tullsamarbete och ömsesidigt administrativt bistånd som har ingåtts eller kan komma att ingås mellan enskilda medlemsstater i unionen och Nya Zeeland, om bestämmelserna i dessa bilaterala avtal är oförenliga med bestämmelserna i detta avtal.

3.   Bestämmelserna i detta avtal ska inte inverka på unionsbestämmelser avseende utbytet mellan kommissionens behöriga enheter och tullmyndigheterna i unionens medlemsstater av information som erhållits inom ramen för detta avtal och som kan vara av intresse för unionen.

AVDELNING II

TULLSAMARBETE

Artikel 5

Samarbetets räckvidd

1.   Samarbetet inom ramen för detta avtal ska omfatta alla frågor avseende tillämpningen av tullagstiftningen.

2.   För att underlätta laglig handel med och rörlighet för varor, se till att handlarna följer regelverket, skydda medborgarna och stärka skyddet av immateriella rättigheter ska tullmyndigheterna i unionen och Nya Zeeland samarbeta för att

| a) | skydda laglig handel genom effektiv tillsyn och efterlevnad av kraven i lagstiftningen, |
| --- | --- |

a)

skydda laglig handel genom effektiv tillsyn och efterlevnad av kraven i lagstiftningen,

| b) | säkra leveranskedjan för att underlätta en säker rörlighet för varor mellan unionen och Nya Zeeland, |
| --- | --- |

b)

säkra leveranskedjan för att underlätta en säker rörlighet för varor mellan unionen och Nya Zeeland,

| c) | maximera deras bidrag till arbetet inom WCO, WTO och andra relevanta internationella organisationer för att förbättra tullmetoder och problemlösning i samband med tullförfaranden, verkställande av tullar och underlättande av handel, undanröja onödiga bördor för ekonomiska aktörer, underlätta för aktörer som följer regelverket, och för att se till att det finns säkerhetsmekanismer som skyddar mot bedrägeri och olaglig eller skadlig verksamhet, |
| --- | --- |

c)

maximera deras bidrag till arbetet inom WCO, WTO och andra relevanta internationella organisationer för att förbättra tullmetoder och problemlösning i samband med tullförfaranden, verkställande av tullar och underlättande av handel, undanröja onödiga bördor för ekonomiska aktörer, underlätta för aktörer som följer regelverket, och för att se till att det finns säkerhetsmekanismer som skyddar mot bedrägeri och olaglig eller skadlig verksamhet,

| d) | genomföra internationella regler och standarder som gäller på tull- och handelsområdet och som respektive avtalsslutande parter har godtagit, däribland de väsentliga delarna i den reviderade Kyotokonventionen om förenkling och harmonisering av tullförfaranden och den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (HS-konventionen), |
| --- | --- |

d)

genomföra internationella regler och standarder som gäller på tull- och handelsområdet och som respektive avtalsslutande parter har godtagit, däribland de väsentliga delarna i den reviderade Kyotokonventionen om förenkling och harmonisering av tullförfaranden och den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (HS-konventionen),

| e) | genomföra WTO:s avtal om förenklade handelsförfaranden när detta träder ikraft, |
| --- | --- |

e)

genomföra WTO:s avtal om förenklade handelsförfaranden när detta träder ikraft,

| f) | samarbeta inom forskning och utveckling, utprovning eller utvärdering av nya tullförfaranden och utbildning och utbyte av personal samt tillhandahållande av stöd, |
| --- | --- |

f)

samarbeta inom forskning och utveckling, utprovning eller utvärdering av nya tullförfaranden och utbildning och utbyte av personal samt tillhandahållande av stöd,

| g) | utbyta information om tullförfaranden, tullagstiftning och genomförandet av denna, särskilt vad gäller förenkling och modernisering av tullförfaranden, och |
| --- | --- |

g)

utbyta information om tullförfaranden, tullagstiftning och genomförandet av denna, särskilt vad gäller förenkling och modernisering av tullförfaranden, och

| h) | utveckla gemensamma initiativ inom import, export och andra tullförfaranden samt metoder med inriktning på effektiva tjänster till näringslivet. |
| --- | --- |

h)

utveckla gemensamma initiativ inom import, export och andra tullförfaranden samt metoder med inriktning på effektiva tjänster till näringslivet.

Artikel 6

Säkerhet i leveranskedjan och riskhantering

1.   De avtalsslutande parterna ska samarbeta inom de tullrelaterade aspekter som avseratt säkra och underlätta den internationella leveranskedjan i enlighet med Safe-ramverket. De ska särskilt samarbeta genom att

| a) | stärka de tullrelaterade aspekterna som avser att säkerställa logistikkedjan i den internationella handeln och samtidigt underlätta laglig handel, |
| --- | --- |

a)

stärka de tullrelaterade aspekterna som avser att säkerställa logistikkedjan i den internationella handeln och samtidigt underlätta laglig handel,

| b) | fastställa minimistandarder för riskhanteringsmetoder och relaterade krav och program, i den mån detta är praktiskt möjligt, |
| --- | --- |

b)

fastställa minimistandarder för riskhanteringsmetoder och relaterade krav och program, i den mån detta är praktiskt möjligt,

| c) | främja och, när det är lämpligt, uppnå ömsesidigt erkännande av metoder för riskhantering, riskstandarder, säkerhetskontroller, säkerhet i leveranskedjan och partnerskapsprogram på handelsområdet inklusive likvärdiga åtgärder för att underlätta handeln, |
| --- | --- |

c)

främja och, när det är lämpligt, uppnå ömsesidigt erkännande av metoder för riskhantering, riskstandarder, säkerhetskontroller, säkerhet i leveranskedjan och partnerskapsprogram på handelsområdet inklusive likvärdiga åtgärder för att underlätta handeln,

| d) | utbyta information rörande säkerhet i leveranskedjan och riskhantering, |
| --- | --- |

d)

utbyta information rörande säkerhet i leveranskedjan och riskhantering,

| e) | inrätta kontaktpunkter för att utbyta information rörande säkerhet i leveranskedjan och riskhantering, |
| --- | --- |

e)

inrätta kontaktpunkter för att utbyta information rörande säkerhet i leveranskedjan och riskhantering,

| f) | införa ett gränssnitt för elektronisk information (inklusive uppgifter före ankomst/avsändning) i de fall detta är lämpligt, |
| --- | --- |

f)

införa ett gränssnitt för elektronisk information (inklusive uppgifter före ankomst/avsändning) i de fall detta är lämpligt,

| g) | samarbeta inom multilaterala forum där frågor som rör säkerhet i leveranskedjan och riskhantering kan tas upp och diskuteras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

g)

samarbeta inom multilaterala forum där frågor som rör säkerhet i leveranskedjan och riskhantering kan tas upp och diskuteras på lämpligt sätt.

AVDELNING III

ÖMSESIDIGT ADMINISTRATIVT BISTÅND

Artikel 7

Biståndets räckvidd

1.   Unionens tullmyndigheter och Nya Zeeland ska bistå varandra i arbetet med att förebygga, identifiera, undersöka och undanröja överträdelser av tullagstiftningen.

2.   Biståndet i samband med avtalet ska inte påverka någon av de avtalsslutande parternas rättigheter och skyldigheter avseende ömsesidigt bistånd i straffrättsliga frågor enligt internationella avtal eller de avtalsslutande parternas lagar och andra författningar. Det ska heller inte omfatta information som erhållits med stöd av befogenheter som utövats på anmodan av en rättslig myndighet.

3.   Detta avtal ska inte omfatta bistånd avseende uppbörd av tullar, skatter eller böter.

Artikel 8

Bistånd efter framställan

1.   På framställan av den begärande myndigheten ska den anmodade myndigheten tillhandahålla all relevant information som den begärande myndigheten kan behöva för att säkerställa att tullagstiftningen tillämpas på ett korrekt sätt, inbegripet information om konstaterad eller planerad verksamhet som kan eller skulle kunna strida mot tullagstiftningen.

2.   På framställan av den begärande myndigheten ska den anmodade myndigheten informera den begärande myndigheten om

| a) | huruvida varor som har exporterats från en av de avtalsslutande parterna har importerats i vederbörlig ordning till den andra avtalsslutande parten och, vid behov, med angivande av vilket tullförfarande som har tillämpats på varorna, och |
| --- | --- |

a)

huruvida varor som har exporterats från en av de avtalsslutande parterna har importerats i vederbörlig ordning till den andra avtalsslutande parten och, vid behov, med angivande av vilket tullförfarande som har tillämpats på varorna, och

| b) | huruvida varor som har importerats till en av de avtalsslutande parterna har exporterats i vederbörlig ordning från den andra avtalsslutande parten och, vid behov, med angivande av vilket tullförfarande som har tillämpats på varorna. |
| --- | --- |

b)

huruvida varor som har importerats till en av de avtalsslutande parterna har exporterats i vederbörlig ordning från den andra avtalsslutande parten och, vid behov, med angivande av vilket tullförfarande som har tillämpats på varorna.

3.   På framställan av den begärande myndigheten ska den anmodade myndigheten inom ramen för sina lagar och andra författningar som är tillämpliga på den senare vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att en särskild övervakning sker av

| a) | personer som det finns rimliga skäl att anta är eller har varit delaktiga i verksamhet som strider mot tullagstiftningen, |
| --- | --- |

a)

personer som det finns rimliga skäl att anta är eller har varit delaktiga i verksamhet som strider mot tullagstiftningen,

| b) | platser där varor lagras eller monteras eller kan lagras eller monteras på ett sådant sätt att det finns rimliga skäl att anta att dessa varor är avsedda att användas för verksamhet som strider mot tullagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

platser där varor lagras eller monteras eller kan lagras eller monteras på ett sådant sätt att det finns rimliga skäl att anta att dessa varor är avsedda att användas för verksamhet som strider mot tullagstiftningen,

| c) | varor som är under transport eller som skulle kunna transporteras på ett sådant sätt att det skäligen kan antas att de är avsedda för verksamhet som strider mot tullagstiftningen, och |
| --- | --- |

c)

varor som är under transport eller som skulle kunna transporteras på ett sådant sätt att det skäligen kan antas att de är avsedda för verksamhet som strider mot tullagstiftningen, och

| d) | transportmedel som används eller kan användas på ett sådant sätt att det finns rimliga skäl att anta att de är avsedda att användas för verksamhet som strider mot tullagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

transportmedel som används eller kan användas på ett sådant sätt att det finns rimliga skäl att anta att de är avsedda att användas för verksamhet som strider mot tullagstiftningen.

Artikel 9

Spontant bistånd

De avtalsslutande parterna ska, på eget initiativ och i enlighet med sina lagar och andra författningar, bistå varandra om de anser detta vara nödvändigt för en korrekt tillämpning av tullagstiftningen, särskilt genom att tillhandahålla sådan information som de får om

| a) | aktiviteter som strider mot eller förefaller att strida mot tullagstiftningen och som kan vara av intresse för den andra avtalsslutande parten, |
| --- | --- |

a)

aktiviteter som strider mot eller förefaller att strida mot tullagstiftningen och som kan vara av intresse för den andra avtalsslutande parten,

| b) | nya medel eller metoder som används för att utföra en verksamhet som strider mot tullagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

nya medel eller metoder som används för att utföra en verksamhet som strider mot tullagstiftningen,

| c) | varor som enligt vad som är känt är föremål för en verksamhet som innebär en överträdelse av tullagstiftningen, |
| --- | --- |

c)

varor som enligt vad som är känt är föremål för en verksamhet som innebär en överträdelse av tullagstiftningen,

| d) | personer som det finns rimliga skäl att anta är eller har varit delaktiga i verksamhet som strider mot tullagstiftningen, och |
| --- | --- |

d)

personer som det finns rimliga skäl att anta är eller har varit delaktiga i verksamhet som strider mot tullagstiftningen, och

| e) | transportmedel som det finns rimliga skäl att anta har använts, används eller kan användas i verksamhet som strider mot tullagstiftningen. |
| --- | --- |

e)

transportmedel som det finns rimliga skäl att anta har använts, används eller kan användas i verksamhet som strider mot tullagstiftningen.

Artikel 10

Överlämnande och meddelande

1.   På framställan av den begärande myndigheten ska den anmodade myndigheten, i enlighet med de lagar och författningar som är tillämpliga på den senare, vidta alla nödvändiga åtgärder för att

| a) | överlämna alla handlingar, eller |
| --- | --- |

a)

överlämna alla handlingar, eller

| b) | delge alla beslut som härrör från den begärande myndigheten och som omfattas av detta avtals räckvidd till mottagare som är bosatta eller etablerade inom den anmodade myndighetens jurisdiktionsområde. |
| --- | --- |

b)

delge alla beslut som härrör från den begärande myndigheten och som omfattas av detta avtals räckvidd till mottagare som är bosatta eller etablerade inom den anmodade myndighetens jurisdiktionsområde.

2.   En framställan om överlämnande av handlingar eller om meddelande av beslut ska göras skriftligen på ett av den anmodade myndighetens officiella språk eller på ett språk som kan godtas av den myndigheten.

Artikel 11

Biståndsframställningarnas form och innehåll

1.   Framställningar i enlighet med detta avtal ska göras skriftligen. De ska åtföljas av de handlingar som är nödvändiga för att tillmötesgå framställan. I brådskande fall kan muntliga framställningar godtas, men de ska snarast bekräftas skriftligen.

2.   En framställan enligt punkt 1 ska innehålla följande information:

| a) | Begärande myndighet. |
| --- | --- |

a)

Begärande myndighet.

| b) | Begärd åtgärd. |
| --- | --- |

b)

Begärd åtgärd.

| c) | Syftet med och skälet till framställan. |
| --- | --- |

c)

Syftet med och skälet till framställan.

| d) | Berörda lagar och författningar. |
| --- | --- |

d)

Berörda lagar och författningar.

| e) | Så exakta och fullständiga upplysningar som möjligt om de varor eller personer som är föremål för utredningen. |
| --- | --- |

e)

Så exakta och fullständiga upplysningar som möjligt om de varor eller personer som är föremål för utredningen.

| f) | En sammanfattning av relevanta fakta rörande de undersökningar som redan har gjorts. |
| --- | --- |

f)

En sammanfattning av relevanta fakta rörande de undersökningar som redan har gjorts.

3.   En framställan ska vara avfattad på ett av den anmodade myndighetens officiella språk eller på ett språk som kan godtas av den myndigheten. Detta krav ska inte gälla sådana handlingar som åtföljer framställan enligt punkt 1.

4.   Om en framställan inte uppfyller dessa formella krav får rättelse eller komplettering av den begäras; under tiden får försiktighetsåtgärder vidtas.

Artikel 12

Handläggning av framställningar

1.   I syfte att efterkomma en framställan om bistånd ska den anmodade myndigheten, inom ramen för sina befogenheter och tillgängliga resurser, förfara skyndsamt som om den handlade för egen räkning eller på framställan av andra myndigheter hos samma avtalsslutande part genom att tillhandahålla den information som den redan innehar, eller utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar. Denna punkt ska även gälla varje annan myndighet till vilken den anmodade myndigheten i enlighet med detta avtal har lämnat en framställan om bistånd i fall där den inte kan handla på egen hand.

2.   Framställningar om bistånd ska handläggas i enlighet med lagar och andra författningar i den avtalsslutande part som mottar framställningen.

3.   En avtalsslutande parts vederbörligen bemyndigade tjänstemän får, med den andra avtalsslutande partens samtycke och på de villkor som denna ställer, vara närvarande på den anmodade myndighetens kontor eller hos varje annan berörd myndighet som avses i punkt 1 för att erhålla information rörande aktiviteter som strider mot eller skulle kunna strida mot tullagstiftningen och som den begärande myndigheten behöver för tillämpningen av detta avtal.

4.   En avtalsslutande parts vederbörligen bemyndigade tjänstemän får med den andra avtalsslutande partens samtycke och på de villkor som denne ställer, närvara vid undersökningar som genomförs inom den senare partens territorium.

Artikel 13

Former för informationsutbyte

1.   Den anmodade myndigheten ska till den begärande myndigheten skriftligen meddela resultatet av undersökningar som gjorts i samband med en framställan inom ramen för avtalet och samtidigt översända relevanta handlingar, bestyrkta kopior av handlingar och liknande.

2.   Information som lämnas i enlighet med punkt 1 får lämnas elektroniskt.

3.   Originalakter och originalhandlingar ska överlämnas endast på begäran i fall där bestyrkta kopior är otillräckliga. Originalhandlingarna ska återlämnas till den anmodade myndigheten så snart som möjligt.

Artikel 14

Undantag från skyldigheten att lämna bistånd

1.   Bistånd inom ramen för avtalet får nekas eller göras avhängigt av att vissa villkor eller krav uppfylls i de fall då en avtalsslutande part anser att bistånd enligt detta avtal skulle

| a) | sannolikt kränka Nya Zeelands suveränitet eller, om en av unionens medlemsstaters behöriga myndigheter har ombetts att lämna bistånd enligt detta avtal, denna medlemsstats suveränitet, |
| --- | --- |

a)

sannolikt kränka Nya Zeelands suveränitet eller, om en av unionens medlemsstaters behöriga myndigheter har ombetts att lämna bistånd enligt detta avtal, denna medlemsstats suveränitet,

| b) | strida mot allmän ordning, säkerhet och andra väsentliga intressen, |
| --- | --- |

b)

strida mot allmän ordning, säkerhet och andra väsentliga intressen,

| c) | röja affärshemligheter eller skada legitima kommersiella intressen, eller |
| --- | --- |

c)

röja affärshemligheter eller skada legitima kommersiella intressen, eller

| d) | vara oförenliga med tillämpliga lagar och andra författningar, inbegripet men inte begränsat till dem som skyddar den personliga integriteten eller enskilda personers finansiella intressen och tillgångar. |
| --- | --- |

d)

vara oförenliga med tillämpliga lagar och andra författningar, inbegripet men inte begränsat till dem som skyddar den personliga integriteten eller enskilda personers finansiella intressen och tillgångar.

2.   Biståndet får uppskjutas av den anmodade myndigheten om det skulle kunna påverka en pågående undersökning, rättslig åtgärd eller andra förfaranden. I sådana fall ska den anmodade myndigheten samråda med den begärande myndigheten för att fastställa om bistånd kan ges på de villkor som den anmodade myndigheten eventuellt ställer.

3.   Om den begärande myndigheten begär bistånd som den själv inte skulle kunna lämna om den hade fått en sådan framställan, ska den ange detta i sin framställan. Det ankommer då på den anmodade myndigheten att avgöra hur den ska förhålla sig till en sådan framställan.

4.   I de fall som avses i punkterna 1 och 2 ska den begärande myndigheten utan dröjsmål underrättas om den anmodade myndighetens beslut och om skälen för detta.

Artikel 15

Experter och vittnen

En tjänsteman vid en anmodad myndighet får bemyndigas att inom ramen för sitt bemyndigande inställa sig som expert eller vittne inför en myndighet hos den andra avtalsslutande parten när det gäller frågor som omfattas av detta avtal, och som bevisning framlägga de föremål, handlingar eller konfidentiella eller bestyrkta kopior av dessa som kan vara nödvändiga för detta ändamål. I en framställan om inställelse måste särskilt anges inför vilken myndighet tjänstemannen ska inställa sig samt om vilka frågor och i vilken egenskap tjänstemannen kommer att höras.

Artikel 16

Kostnader för bistånd

De avtalsslutande parterna ska avstå från alla krav gentemot varandra på ersättning för kostnader till följd av detta avtal utom, i tillämpliga fall, för kostnader för att höra experter och vittnen i enlighet med artikel 15, samt kostnader för tolkar och översättare som inte är offentliganställda.

AVDELNING IV

INFORMATIONSUTBYTE

Artikel 17

Konfidentialitet och skydd av uppgifter

1.   All information som, oavsett i vilken form det sker, överlämnas i enlighet med detta avtal ska behandlas som konfidentiell eller begränsad, beroende på vilka bestämmelser som tillämpas av respektive part.

2.   De avtalsslutande parterna ska inte använda eller lämna ut information som erhållits inom ramen för detta avtal undantaget om så krävs för tillämpningen av avtalet, eller om en skriftlig tillåtelse inhämtats i förväg av den avtalspart som lämnar informationen, och då bara under förutsättning att de förbehåll som denna avtalsslutande part har framfört beaktas. Om en av de avtalsslutande parterna enligt egna lagar och författningar är bunden att lämna ut information som inhämtas inom ramen för avtalet, ska denna part meddela den avtalsslutande part som lämnar informationen detta, om möjligt innan informationen lämnas ut.

3.   Med förbehåll för eventuella krav som gäller för en avtalsslutande part enligt den avtalsslutande partens egna lagar och andra författningar, eller uttryckliga villkor, förbehåll, restriktioner eller hanteringsinstruktioner som kräver ett större skydd, ska all information som lämnas inom ramen för avtalet åtnjuta samma höga skyddsnivå och skydd av personlig integritet som anges enligt den säkerhetsskyddsklassificering eller andra förbehåll som den anmodade myndighetens information är förenad med.

4.   Utbyte av personuppgifter ska endast ske om den avtalsslutande part som mottar dessa skyddar uppgifterna på ett sådant sätt att den avtalsslutande part som lämnar ut sådana uppgifter anser att skyddet är tillräckligt.

5.   De avtalsslutande parterna ska begränsa tillgången till uppgifter som mottas inom ramen för avtalet till personer som behöver känna till innehållet i dessa uppgifter.

6.   De avtalsslutande parterna ska förvara, sprida och begränsa åtkomsten till uppgifter som mottas inom ramen för detta avtal med hjälp av erkända säkerhetsmekanismer såsom lösenord, kryptering eller andra rimliga säkerhetsåtgärder i överensstämmelse med de relevanta uppgifternas säkerhetsklassificering.

7.   De avtalsslutande parterna ska meddela varandra och i detalj redogöra för varje fall av oavsiktlig eller otillåten tillgång, användning, spridning, ändring eller förstöring av uppgifter som mottagits inom ramen för avtalet.

8.   Om uppgifterna som mottagits inom ramen för avtalet har lämnats ut eller ändrats av misstag ska de avtalsslutande parterna vidta alla säkerhetsåtgärder som är möjliga och rimliga för att återta, eller om detta inte är möjligt, säkerställa att den ändrade eller utlämnade informationen förstörs.

9.   Bägge avtalsslutande parter kan begära ytterligare skyddsåtgärder för mycket känslig information.

10.   Information ska inte behandlas eller bevaras längre än vad som är nödvändigt för tillämpningen av detta avtal eller vad som är i överensstämmelse med varje avtalsslutande parts krav på skydd av personlig integritet och krav på att föra offentliga register. De avtalsslutande parterna ska säkerställa att den information som har mottagits inom ramen för detta avtal förstörs på ett korrekt sätt i enlighet med de lagar och andra författningar som den avtalsslutande parten omfattas av.

11.   Detta avtal ska inte utesluta att information eller handlingar som erhållits i enlighet med detta avtal används som bevis i administrativa eller rättsliga förfaranden som därefter inletts inför domstol med avseende på verksamhet som strider mot tullagstiftningen. De avtalsslutande parterna får därför i sitt bevismaterial, sina rapporter och vittnesmål samt i administrativa och rättsliga förfaranden som därefter inletts inför domstol som bevis använda information som de erhållit och handlingar som de tagit del av i enlighet med detta avtal. Den avtalsslutande part som lämnat informationen eller givit tillgång till handlingarna ska underrättas om sådan användning.

AVDELNING V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 18

Rubriker

Rubrikerna till avdelningar och artiklar i detta avtal är endast avsedda att underlätta hänvisningar och ska inte påverka avtalets tolkning.

Artikel 19

Samråd

Alla frågor och tvister om tolkningen eller genomförandet av detta avtal ska lösas i samråd mellan de avtalsslutande parterna och leder i tillämpliga fall till ett beslut av den gemensamma tullsamarbetskommitté som avses i artikel 20.

Artikel 20

Gemensam tullsamarbetskommitté

1.   En gemensam tullsamarbetskommitté (nedan kallad kommittén) som består av företrädare för de avtalsslutande parternas tullmyndigheter och andra behöriga myndigheter inrättas härmed. Plats, datum och dagordning för dess möten ska fastställas i samförstånd.

2.   Kommittén ska se till att avtalet genomförs och fungerar väl och ska granska alla frågor och tvister som uppstår i samband med dess tillämpning. Kommittén ska bland annat

| a) | vidta nödvändiga åtgärder när det gäller tullsamarbete och bistånd i enlighet med målen i detta avtal, i synnerhet genom att






  i) | identifiera sådana ändringar i lagar och andra författningar som är nödvändiga för genomförandet av detta avtal, |
| --- | --- | --- |

a)

vidta nödvändiga åtgärder när det gäller tullsamarbete och bistånd i enlighet med målen i detta avtal, i synnerhet genom att

i)

identifiera sådana ändringar i lagar och andra författningar som är nödvändiga för genomförandet av detta avtal,

| ii) | identifiera och utarbeta åtgärder för att stärka mekanismen för informationsutbyte, |
| --- | --- |

ii)

identifiera och utarbeta åtgärder för att stärka mekanismen för informationsutbyte,

| iii) | identifiera och utarbeta bästa praxis, även bästa praxis för harmonisering av kraven på elektronisk förhandsinformation om gods med de internationella standarderna för utgående och ingående sändningar och transiteringssändningar, |
| --- | --- |

iii)

identifiera och utarbeta bästa praxis, även bästa praxis för harmonisering av kraven på elektronisk förhandsinformation om gods med de internationella standarderna för utgående och ingående sändningar och transiteringssändningar,

| iv) | definiera och utarbeta riskanalysstandarder för den information som krävs för att identifiera högrisksändningar som importeras till, omlastas i eller transiteras via Nya Zeeland och Europeiska unionen, |
| --- | --- |

iv)

definiera och utarbeta riskanalysstandarder för den information som krävs för att identifiera högrisksändningar som importeras till, omlastas i eller transiteras via Nya Zeeland och Europeiska unionen,

| v) | definiera och utarbeta åtgärder för att harmonisera riskbedömningsstandarderna, |
| --- | --- |

v)

definiera och utarbeta åtgärder för att harmonisera riskbedömningsstandarderna,

| vi) | definiera minimikontrollstandarder och metoder med vars hjälp dessa standarder kan uppnås, |
| --- | --- |

vi)

definiera minimikontrollstandarder och metoder med vars hjälp dessa standarder kan uppnås,

| vii) | förbättra och utarbeta standarder för handelspartnerskapsprogram i syfte att förbättra säkerheten i leveranskedjan och underlätta rörligheten inom ramen för laglig handel, |
| --- | --- |

vii)

förbättra och utarbeta standarder för handelspartnerskapsprogram i syfte att förbättra säkerheten i leveranskedjan och underlätta rörligheten inom ramen för laglig handel,

| viii) | definiera och genomföra konkreta åtgärder som innebär att man uppnår ömsesidigt erkännande av metoder för riskhantering, riskstandarder, säkerhetskontroller, och partnerskapsprogram på handelsområdet inklusive åtgärder för att underlätta handeln, |
| --- | --- |

viii)

definiera och genomföra konkreta åtgärder som innebär att man uppnår ömsesidigt erkännande av metoder för riskhantering, riskstandarder, säkerhetskontroller, och partnerskapsprogram på handelsområdet inklusive åtgärder för att underlätta handeln,

| b) | fungera som behörigt organ i frågor som uppkommer i samband med tillämpningen av avdelning III, |
| --- | --- |

b)

fungera som behörigt organ i frågor som uppkommer i samband med tillämpningen av avdelning III,

| c) | vara bemyndigad att anta beslut om genomförandet av detta avtal, inbegripet rörande överföring av uppgifter, ömsesidigt avtalade förmåner och ömsesidigt erkännande av riskhanteringsmetoder, riskstandarder, säkerhetskontroller och handelspartnerskapsprogram samt andra åtgärder som underlättar handel, |
| --- | --- |

c)

vara bemyndigad att anta beslut om genomförandet av detta avtal, inbegripet rörande överföring av uppgifter, ömsesidigt avtalade förmåner och ömsesidigt erkännande av riskhanteringsmetoder, riskstandarder, säkerhetskontroller och handelspartnerskapsprogram samt andra åtgärder som underlättar handel,

| d) | utbyta synpunkter på alla frågor rörande tullsamarbete som är av gemensamt intresse, inbegripet framtida åtgärder och medel till dessa, och |
| --- | --- |

d)

utbyta synpunkter på alla frågor rörande tullsamarbete som är av gemensamt intresse, inbegripet framtida åtgärder och medel till dessa, och

| e) | anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

e)

anta sin arbetsordning.

3.   Kommittén ska inrätta de mekanismer, inbegripet arbetsgrupper, som krävs för dess arbete med genomförandet av detta avtal.

Artikel 21

Ikraftträdande och varaktighet

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den månad som följer efter den dag då de avtalsslutande parterna genom utväxling av diplomatiska noter anmält till varandra att de för ikraftträdandet nödvändiga förfarandena har avslutats.

2.   Detta avtal kan ändras i samförstånd mellan de avtalsslutande parterna genom utväxling av diplomatiska noter. Ändringar ska träda i kraft på samma villkor som de som avses i punkt 1, om inte de avtalsslutande parterna kommer överens om något annat.

3.   Var och en av de avtalsslutande parterna kan säga upp detta avtal genom skriftlig anmälan till den andra avtalsslutande parten. Uppsägningen ska träda i kraft tre månader efter den dag då uppsägningen anmälts till den andra avtalsslutande parten. Framställningar om bistånd som har mottagits innan avtalet sagts upp ska fullföljas i enlighet med bestämmelserna i detta avtal.

Artikel 22

Giltiga texter

Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, kroatiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga. I händelse av meningsskiljaktigheter när det gäller tolkningen av detta avtal ska de avtalsslutande parterna hänskjuta ärendet till kommittén.

Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat detta avtal.

Съставено в Брюксел на трети юли през две хиляди и седемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el tres de julio de dos mil diecisiete.

V Bruselu dne třetího července dva tisíce sedmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tredje juli to tusind og sytten.

Geschehen zu Brüssel am dritten Juli zweitausendsiebzehn.

Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta juulikuu kolmandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τρεις Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά.

Done at Brussels on the third day of July in the year two thousand and seventeen.

Fait à Bruxelles, le trois juillet deux mille dix-sept.

Sastavljeno u Bruxellesu trećeg srpnja godine dvije tisuće sedamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì tre luglio duemiladiciassette.

Briselē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada trešajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai septynioliktų metų liepos trečią dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év július havának harmadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tielet jum ta‘ Lulju fis-sena elfejn u sbatax.

Gedaan te Brussel, drie juli tweeduizend zeventien.

Sporządzono w Brukseli dnia trzeciego lipca roku dwa tysiące siedemnastego.

Feito em Bruxelas, em três de julho de dois mil e dezassete.

Întocmit la Bruxelles la trei iulie două mii șaptesprezece.

V Bruseli tretieho júla dvetisícsedemnásť.

V Bruslju, dne tretjega julija leta dva tisoč sedemnajst.

Tehty Brysselissä kolmantena päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista.

Som skedde i Bryssel den tredje juli år tjugohundrasjutton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Нова Зеландия

Por Nueva Zelanda

Za Nový Zéland

For New Zealand

Für Neuseeland

Uus-Meremaa nimel

Για τη Νέα Ζηλανδία

For New Zealand

Pour la Nouvelle-Zélande

Za Novi Zeland

Per la Nuova Zelanda

Jaunzēlandes vārdā –

Naujosios Zelandijos vardu

Új-Zéland részéről

Għal New Zealand

Voor Nieuw-Zeeland

W imieniu Nowej Zelandii

Pela Nova Zelândia

Pentru Noua Zeelandă

Za Nový Zéland

Za Novo Zelandijo

Uuden-Seelannin puolesta

För Nya Zeeland

Image 2

---

FÖRORDNINGAR

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/16

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/602

av den 19 april 2018

om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1509 av den 30 augusti 2017 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av förordning (EG) nr 329/2007 (1), särskilt artikel 47.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 augusti 2017 antog rådet förordning (EU) 2017/1509. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 augusti 2017 antog rådet förordning (EU) 2017/1509.

| (2) | Nordkorea har fortsatt sina kärntekniska program och program för ballistiska robotar trots att detta strider mot landets skyldigheter enligt flera resolutioner från Förenta Nationernas säkerhetsråd. Programmen finansieras delvis genom olagliga överföringar av penningmedel och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(2)

Nordkorea har fortsatt sina kärntekniska program och program för ballistiska robotar trots att detta strider mot landets skyldigheter enligt flera resolutioner från Förenta Nationernas säkerhetsråd. Programmen finansieras delvis genom olagliga överföringar av penningmedel och ekonomiska resurser.

| (3) | Fyra personer som tillhandahöll överföring av tillgångar eller resurser som kan bidra ekonomiskt till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen bör läggas till på förteckningen över personer och enheter i bilaga XV till förordning (EU) 2017/1509. |
| --- | --- |

(3)

Fyra personer som tillhandahöll överföring av tillgångar eller resurser som kan bidra ekonomiskt till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen bör läggas till på förteckningen över personer och enheter i bilaga XV till förordning (EU) 2017/1509.

| (4) | Bilaga XV till förordning (EU) 2017/1509 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga XV till förordning (EU) 2017/1509 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XV till förordning (EU) 2017/1509 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2018.

På rådets vägnar

E. ZAHARIEVA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 224, 31.8.2017, s. 1.

1

---

BILAGA

I bilaga XV till förordning (EU) 2017/1509 ska följande personer läggas till på förteckningen över personer under rubriken ”c) Fysiska personer som är uppförda på förteckningen i enlighet med artikel 34.4 b”:

| | Namn (och eventuella alias) | Identifieringsuppgifter | Datum för uppförande | Skäl |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”9. | KIM Yong Nam (KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon) | Födelsedatum: 2.12.1947
  Födelseort: Sinuju, Nordkorea | 20.4.2018 | KIM Yong Nam har av expertpanelen identifierats som agent vid underrättelsetjänsten (Reconnaissance General Bureau), en enhet som är uppförd på FN:s förteckning. Han och hans son KIM Su Gwang har av expertpanelen identifierats som medverkande i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. KIM Yong Nam har öppnat ett flertal giro- och sparkonton i unionen och har under sin tid som diplomat varit involverad i flera stora banköverföringar till bankkonton i eller utanför unionen, bland annat till konton i sonen KIM Su Gwangs och svärdottern KIM Kyong Huis namn. |
| 10. | DJANG Tcheul Hy | Födelsedatum: 11.5.1950
  Födelseort: Kangwon | 20.4.2018 | DJANG Tcheul Hy har tillsammans med sin make KIM Yong Nam, sin son KIM Su Gwang och sin svärdotter KIM Kyong Hui medverkat i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. Hon var innehavare av flera bankkonton i unionen som hennes son KIM Su Gwang öppnat i hennes namn. Hon var också involverad i flera banköverföringar från svärdottern KIM Kyong Huis konton till bankkonton utanför unionen. |
| 11. | KIM Su Gwang (KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang) | Födelsedatum: 18.8.1976
  Födelseort: Pyongyang, Nordkorea
  Diplomat vid Nordkoreas ambassad i Vitryssland | 20.4.2018 | KIM Su Gwang har av expertpanelen identifierats som agent vid underrättelsetjänsten (Reconnaissance General Bureau), en enhet som är uppförd på FN:s förteckning. Han och hans far KIM Yong Nam har av expertpanelen identifierats som medverkande i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. KIM Su Gwang har öppnat ett flertal bankkonton i flera medlemsstater, även i sina familjemedlemmars namn. Han har under sin tid som diplomat varit involverad i flera stora banköverföringar till bankkonton i unionen eller till konton utanför unionen, bland annat till konton i makan KIM Kyong Huis namn. |
| 12. | KIM Kyong Hui | Födelsedatum: 6.5.1981
  Födelseort: Pyongyang, Nordkorea | 20.4.2018 | KIM Kyong Hui har tillsammans med sin make KIM Su Gwang, sin svärfar KIM Yong Nam och sin svärmor DJANG Tcheul Hy medverkat i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. Hon har mottagit flera banköverföringar från sin make KIM Su Gwang och sin svärfar KIM Yong Nam och har överfört pengar till konton utanför unionen i sitt eget eller sin svärmor DJANG Tcheul Hys namn.” |

Namn (och eventuella alias)

Identifieringsuppgifter

Datum för uppförande

Skäl

”9.

KIM Yong Nam (KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon)

Födelsedatum: 2.12.1947

Födelseort: Sinuju, Nordkorea

20.4.2018

KIM Yong Nam har av expertpanelen identifierats som agent vid underrättelsetjänsten (Reconnaissance General Bureau), en enhet som är uppförd på FN:s förteckning. Han och hans son KIM Su Gwang har av expertpanelen identifierats som medverkande i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. KIM Yong Nam har öppnat ett flertal giro- och sparkonton i unionen och har under sin tid som diplomat varit involverad i flera stora banköverföringar till bankkonton i eller utanför unionen, bland annat till konton i sonen KIM Su Gwangs och svärdottern KIM Kyong Huis namn.

10.

DJANG Tcheul Hy

Födelsedatum: 11.5.1950

Födelseort: Kangwon

20.4.2018

DJANG Tcheul Hy har tillsammans med sin make KIM Yong Nam, sin son KIM Su Gwang och sin svärdotter KIM Kyong Hui medverkat i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. Hon var innehavare av flera bankkonton i unionen som hennes son KIM Su Gwang öppnat i hennes namn. Hon var också involverad i flera banköverföringar från svärdottern KIM Kyong Huis konton till bankkonton utanför unionen.

11.

KIM Su Gwang (KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang)

Födelsedatum: 18.8.1976

Födelseort: Pyongyang, Nordkorea

Diplomat vid Nordkoreas ambassad i Vitryssland

20.4.2018

KIM Su Gwang har av expertpanelen identifierats som agent vid underrättelsetjänsten (Reconnaissance General Bureau), en enhet som är uppförd på FN:s förteckning. Han och hans far KIM Yong Nam har av expertpanelen identifierats som medverkande i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. KIM Su Gwang har öppnat ett flertal bankkonton i flera medlemsstater, även i sina familjemedlemmars namn. Han har under sin tid som diplomat varit involverad i flera stora banköverföringar till bankkonton i unionen eller till konton utanför unionen, bland annat till konton i makan KIM Kyong Huis namn.

12.

KIM Kyong Hui

Födelsedatum: 6.5.1981

Födelseort: Pyongyang, Nordkorea

20.4.2018

KIM Kyong Hui har tillsammans med sin make KIM Su Gwang, sin svärfar KIM Yong Nam och sin svärmor DJANG Tcheul Hy medverkat i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. Hon har mottagit flera banköverföringar från sin make KIM Su Gwang och sin svärfar KIM Yong Nam och har överfört pengar till konton utanför unionen i sitt eget eller sin svärmor DJANG Tcheul Hys namn.”

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/18

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/603

av den 12 april 2018

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från den dag då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 april 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Stephen QUEST

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullar

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En uppblåsbar dyna av plast (”rullstolsdyna”), som mäter ungefär 40 × 40 cm och består av två rektangulära, sammankopplade kamrar som är fyllda med luft. Varje kammare innehåller en luftfylld säck av plast med ett tunt ytskikt av silikon.
  Det är möjligt att justera mängden luft i dynans båda kammare, vilket gör att plastsäcken i respektive kammare kan ändra läge när användaren sitter på dynan.
  Dynan har ett löstagbart överdrag av halkskyddat textilmaterial. Två kardborrband är fästa på undersidan.
  Varan ska förhindra att användaren utvecklar trycksår. Den avlastar sittbenen och ökar komforten för användaren.
  Se bilder (*1) | 3926 90 97 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 3926 , 3926 90 och 3926 90 97 .
  Klassificering av varan enligt nummer 9404 (sängkläder och liknande inredningsartiklar) är utesluten, eftersom pneumatiska dynor är uteslutna enligt anmärkning 1 a till kapitel 94. Pneumatiska dynor av plast klassificeras följaktligen enligt nummer 3926 (se även Förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet, nr 9404 , sista stycket, b).
  Klassificering enligt KN-nummer 8714 20 00 som ”delar och tillbehör till rullstolar och andra fordon för sjuka eller rörelsehindrade” är också utesluten, eftersom varan inte kan betraktas som lämplig att användas uteslutande eller huvudsakligen tillsammans med rullstolar och andra fordon för sjuka eller rörelsehindrade i den mening som avses i anmärkning 3 till avdelning XVII. Varans objektiva egenskaper gör att den kan användas på många olika sittanordningar, däribland rullstolssitsar. Till exempel är varan inte konstruerad för att användas tillsammans med en specifik typ av sits, eftersom den inte har några särskilda fästanordningar för en specifik sits. Det halkskyddade överdraget och kardborrbanden kan fästas på många olika typer av sitsar. Det finns därför inget som visar att varan har utformats för att användas tillsammans med en viss typ av sits (se även de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet, nr 8714 , första stycket, i).
  Dessutom är klassificering enligt KN-nummer 8714 20 00 som ”delar och tillbehör till fordon för sjuka eller rörelsehindrade” utesluten, eftersom varan varken är oundgänglig för rullstolens funktion, eller gör rullstolen lämplig för ett visst arbete, utökar dess användningsområde eller gör den lämplig för att utföra en viss uppgift i samband med dess huvudfunktion, som är att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att förflytta sig (se domstolens dom av den 16 juni 2011 i mål C-152/10, Unomedical, ECLI:EU:C:2011:402, punkterna 29, 30 och 36). En rullstol fungerar på samma sätt såväl med som utan sittdynan. Dynan bidrar endast till att göra rullstolen mer komfortabel och sittvänlig för användaren.
  Även om varan består av olika komponenter (plastdynan och textilöverdraget), ska den klassificeras som om den bestod enbart av plastdynan, eftersom dynan ger varan dess huvudsakliga karaktär i den mening som avses i den allmänna tolkningsbestämmelsen 3 b. Textilkomponenten är bara ett överdrag som skyddar den väsentliga komponenten och håller den på plats. Varan ska därför klassificeras efter materialets beskaffenhet som andra plastvaror enligt KN-nummer 3926 90 97 . |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En uppblåsbar dyna av plast (”rullstolsdyna”), som mäter ungefär 40 × 40 cm och består av två rektangulära, sammankopplade kamrar som är fyllda med luft. Varje kammare innehåller en luftfylld säck av plast med ett tunt ytskikt av silikon.

Det är möjligt att justera mängden luft i dynans båda kammare, vilket gör att plastsäcken i respektive kammare kan ändra läge när användaren sitter på dynan.

Dynan har ett löstagbart överdrag av halkskyddat textilmaterial. Två kardborrband är fästa på undersidan.

Varan ska förhindra att användaren utvecklar trycksår. Den avlastar sittbenen och ökar komforten för användaren.

Se bilder (*1)

3926 90 97

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 3926 , 3926 90 och 3926 90 97 .

Klassificering av varan enligt nummer 9404 (sängkläder och liknande inredningsartiklar) är utesluten, eftersom pneumatiska dynor är uteslutna enligt anmärkning 1 a till kapitel 94. Pneumatiska dynor av plast klassificeras följaktligen enligt nummer 3926 (se även Förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet, nr 9404 , sista stycket, b).

Klassificering enligt KN-nummer 8714 20 00 som ”delar och tillbehör till rullstolar och andra fordon för sjuka eller rörelsehindrade” är också utesluten, eftersom varan inte kan betraktas som lämplig att användas uteslutande eller huvudsakligen tillsammans med rullstolar och andra fordon för sjuka eller rörelsehindrade i den mening som avses i anmärkning 3 till avdelning XVII. Varans objektiva egenskaper gör att den kan användas på många olika sittanordningar, däribland rullstolssitsar. Till exempel är varan inte konstruerad för att användas tillsammans med en specifik typ av sits, eftersom den inte har några särskilda fästanordningar för en specifik sits. Det halkskyddade överdraget och kardborrbanden kan fästas på många olika typer av sitsar. Det finns därför inget som visar att varan har utformats för att användas tillsammans med en viss typ av sits (se även de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet, nr 8714 , första stycket, i).

Dessutom är klassificering enligt KN-nummer 8714 20 00 som ”delar och tillbehör till fordon för sjuka eller rörelsehindrade” utesluten, eftersom varan varken är oundgänglig för rullstolens funktion, eller gör rullstolen lämplig för ett visst arbete, utökar dess användningsområde eller gör den lämplig för att utföra en viss uppgift i samband med dess huvudfunktion, som är att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att förflytta sig (se domstolens dom av den 16 juni 2011 i mål C-152/10, Unomedical, ECLI:EU:C:2011:402, punkterna 29, 30 och 36). En rullstol fungerar på samma sätt såväl med som utan sittdynan. Dynan bidrar endast till att göra rullstolen mer komfortabel och sittvänlig för användaren.

Även om varan består av olika komponenter (plastdynan och textilöverdraget), ska den klassificeras som om den bestod enbart av plastdynan, eftersom dynan ger varan dess huvudsakliga karaktär i den mening som avses i den allmänna tolkningsbestämmelsen 3 b. Textilkomponenten är bara ett överdrag som skyddar den väsentliga komponenten och håller den på plats. Varan ska därför klassificeras efter materialets beskaffenhet som andra plastvaror enligt KN-nummer 3926 90 97 .

Image 3

Image 4

---

(*1)  Bilderna visas endast i informationssyfte.

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/604

av den 18 april 2018

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/2447 vad gäller reglerna om förfaranden för att underlätta fastställandet i unionen av förmånsberättigande ursprung för varor, och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 3510/80 och (EG) nr 209/2005

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artikel 66 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (2) fastställs bland annat de regler om förfaranden som avses i artikel 64.1 i förordning (EU) nr 952/2013 (nedan kallad kodexen) för att underlätta fastställandet i unionen av förmånsberättigande ursprung för varor. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (2) fastställs bland annat de regler om förfaranden som avses i artikel 64.1 i förordning (EU) nr 952/2013 (nedan kallad kodexen) för att underlätta fastställandet i unionen av förmånsberättigande ursprung för varor.

| (2) | I artikel 68.1 sista meningen i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 hänvisas för närvarande till att underavsnitten 2–9 i avsnitt 2 i den förordningen, som avser ursprungsregler för unionens allmänna preferenssystem, ska gälla i tillämpliga delar. Det är dock endast vissa bestämmelser i dessa underavsnitt som är relevanta för registrering av exportörer utanför ramen för unionens allmänna preferenssystem. Det är därför lämpligt att närmare ange dessa bestämmelser. Eftersom kommissionens skyldighet att tillhandahålla ett tredjeland med vilket unionen har en förmånsordning adresserna till de tullmyndigheter som ansvarar för kontroll av ursprungsdokument som fylls i av en registrerad exportör ändå följer av bestämmelserna i den aktuella ordningen, bör detta inte längre fastställas i genomförandeförordning (EU) 2015/2447. Den övergångsbestämmelse som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 och som provisoriskt medger att en exportör som inte har registrerats men som är en godkänd exportör i unionen får fylla i ett ursprungsdokument, har blivit överflödig, och bör därför avskaffas. Av skäl som rör förenkling och konsekvens mellan förmånsordningar bör småförsändelser som inte importeras i kommersiellt syfte undantas från framläggandet av ett ursprungsdokument, när ett sådant undantag är tillåtet men inte direkt fastställs i den förmånsordningen. Med tanke på att det finns andra sätt att identifiera exportören på, och att underskriften inte bidrar till ursprungsdokuments rättsliga status i unionen, bör det inte krävas att exportörer undertecknar sådana dokument där detta är tillåtet men inte direkt fastställs i förmånsordningen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 68.1 sista meningen i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 hänvisas för närvarande till att underavsnitten 2–9 i avsnitt 2 i den förordningen, som avser ursprungsregler för unionens allmänna preferenssystem, ska gälla i tillämpliga delar. Det är dock endast vissa bestämmelser i dessa underavsnitt som är relevanta för registrering av exportörer utanför ramen för unionens allmänna preferenssystem. Det är därför lämpligt att närmare ange dessa bestämmelser. Eftersom kommissionens skyldighet att tillhandahålla ett tredjeland med vilket unionen har en förmånsordning adresserna till de tullmyndigheter som ansvarar för kontroll av ursprungsdokument som fylls i av en registrerad exportör ändå följer av bestämmelserna i den aktuella ordningen, bör detta inte längre fastställas i genomförandeförordning (EU) 2015/2447. Den övergångsbestämmelse som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 och som provisoriskt medger att en exportör som inte har registrerats men som är en godkänd exportör i unionen får fylla i ett ursprungsdokument, har blivit överflödig, och bör därför avskaffas. Av skäl som rör förenkling och konsekvens mellan förmånsordningar bör småförsändelser som inte importeras i kommersiellt syfte undantas från framläggandet av ett ursprungsdokument, när ett sådant undantag är tillåtet men inte direkt fastställs i den förmånsordningen. Med tanke på att det finns andra sätt att identifiera exportören på, och att underskriften inte bidrar till ursprungsdokuments rättsliga status i unionen, bör det inte krävas att exportörer undertecknar sådana dokument där detta är tillåtet men inte direkt fastställs i förmånsordningen.

| (3) | De regler i artikel 69 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 som avser ersättning av förmånsursprungsbevis som utfärdats eller upprättats utanför unionens allmänna preferenssystem bör tillämpas mer allmänt på dokument om ursprung. Dessutom bör det klargöras i vilken form ett ersättningsdokument om ursprung får utfärdas eller upprättas. |
| --- | --- |

(3)

De regler i artikel 69 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 som avser ersättning av förmånsursprungsbevis som utfärdats eller upprättats utanför unionens allmänna preferenssystem bör tillämpas mer allmänt på dokument om ursprung. Dessutom bör det klargöras i vilken form ett ersättningsdokument om ursprung får utfärdas eller upprättas.

| (4) | Det bör fastställas regler för att underlätta fastställande i unionen av förmånsberättigande ursprung för bearbetade produkter som erhållits från varor med förmånsursprungsstatus. Eftersom dessa regler syftar till att skydda de berörda ekonomiska aktörerna från skadliga och oavsedda konsekvenser av sammanslagningen i kodexen av förfarandet för bearbetning under tullkontroll med förfarandet för aktiv förädling, bör de gälla retroaktivt från och med kodexens tillämpningsdatum. |
| --- | --- |

(4)

Det bör fastställas regler för att underlätta fastställande i unionen av förmånsberättigande ursprung för bearbetade produkter som erhållits från varor med förmånsursprungsstatus. Eftersom dessa regler syftar till att skydda de berörda ekonomiska aktörerna från skadliga och oavsedda konsekvenser av sammanslagningen i kodexen av förfarandet för bearbetning under tullkontroll med förfarandet för aktiv förädling, bör de gälla retroaktivt från och med kodexens tillämpningsdatum.

| (5) | Artikel 80.2 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör innehålla en hänvisning till en ny bilaga 22-06A innehållande det ansökningsformulär som ska användas av medlemsstaterna för att registrera exportörer i REX-systemet; bilaga 22-06 bör således förbehållas registreringen av exportörer i förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. Denna nya bilaga 22-06A behöver således införas i genomförandeförordning (EU) 2015/2447, och bilaga 22-06 till den förordningen bör ändras i enlighet med detta. Artiklarna 82, 83 och 86 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör också ändras som en följd av införandet av den nya bilagan 22-06A. Med tanke på att det finns andra sätt att identifiera exportören på, och att underskriften inte bidrar till dokuments rättsliga status i unionen, bör exportörer inte behöva underteckna den ursprungsförsäkran som avses i artikel 92 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447. Punkterna 1, 2 och 3 i den artikeln bör gälla i tillämpliga delar för ursprungsförsäkringar som upprättats av exportörer i unionen inte bara för bilateral kumulation enligt artikel 53 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (3), utan också för att deklarera varor som exporteras till ett förmånsland som omfattas av de allmänna preferenssystemen i Norge, Schweiz eller Turkiet för kumulation med material med ursprung i unionen. Artikel 92 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 80.2 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör innehålla en hänvisning till en ny bilaga 22-06A innehållande det ansökningsformulär som ska användas av medlemsstaterna för att registrera exportörer i REX-systemet; bilaga 22-06 bör således förbehållas registreringen av exportörer i förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. Denna nya bilaga 22-06A behöver således införas i genomförandeförordning (EU) 2015/2447, och bilaga 22-06 till den förordningen bör ändras i enlighet med detta. Artiklarna 82, 83 och 86 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör också ändras som en följd av införandet av den nya bilagan 22-06A. Med tanke på att det finns andra sätt att identifiera exportören på, och att underskriften inte bidrar till dokuments rättsliga status i unionen, bör exportörer inte behöva underteckna den ursprungsförsäkran som avses i artikel 92 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447. Punkterna 1, 2 och 3 i den artikeln bör gälla i tillämpliga delar för ursprungsförsäkringar som upprättats av exportörer i unionen inte bara för bilateral kumulation enligt artikel 53 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (3), utan också för att deklarera varor som exporteras till ett förmånsland som omfattas av de allmänna preferenssystemen i Norge, Schweiz eller Turkiet för kumulation med material med ursprung i unionen. Artikel 92 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Bilaga 22-07 till genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör ändras för att specificera vilken beteckning som ska anges av exportören när ursprungsförsäkran avser produkter med ursprung i Ceuta och Melilla. Den bör även ändras för att beakta det faktum att när en ursprungsförsäkran avser produkter med ursprung i unionen ska exportören ange ursprunget med hjälp av beteckningen ”EU”. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga 22-07 till genomförandeförordning (EU) 2015/2447 bör ändras för att specificera vilken beteckning som ska anges av exportören när ursprungsförsäkran avser produkter med ursprung i Ceuta och Melilla. Den bör även ändras för att beakta det faktum att när en ursprungsförsäkran avser produkter med ursprung i unionen ska exportören ange ursprunget med hjälp av beteckningen ”EU”.

| (7) | Kommissionens förordning (EEG) nr 3510/80 (4) har blivit obsolet eftersom bestämmelserna i den förordningen nu har ersatts av bestämmelser i delegerad förordning (EU) 2015/2446 och genomförandeförordning (EU) 2015/2447. Den bör därför upphävas för att säkerställa rättssäkerhet och öppenhet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens förordning (EEG) nr 3510/80 (4) har blivit obsolet eftersom bestämmelserna i den förordningen nu har ersatts av bestämmelser i delegerad förordning (EU) 2015/2446 och genomförandeförordning (EU) 2015/2447. Den bör därför upphävas för att säkerställa rättssäkerhet och öppenhet.

| (8) | Kommissionens förordning (EG) nr 209/2005 (5) beviljar undantag från skyldigheten enligt rådets förordning (EG) nr 1541/98 (6) att lägga fram ursprungsbeviset för de textilprodukter som omfattas av avdelning XI i Kombinerade nomenklaturen. Förordning (EG) nr 1541/98 har upphävts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 955/2011 (7). Därför har förordning (EG) nr 209/2005 blivit obsolet och bör upphävas för att säkerställa rättssäkerhet och öppenhet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens förordning (EG) nr 209/2005 (5) beviljar undantag från skyldigheten enligt rådets förordning (EG) nr 1541/98 (6) att lägga fram ursprungsbeviset för de textilprodukter som omfattas av avdelning XI i Kombinerade nomenklaturen. Förordning (EG) nr 1541/98 har upphävts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 955/2011 (7). Därför har förordning (EG) nr 209/2005 blivit obsolet och bör upphävas för att säkerställa rättssäkerhet och öppenhet.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2015/2447 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 68 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 sista meningen ska ersättas med följande:

  ”Artiklarna 80, 82, 83, 84, 86, 87, 89 och 91 i denna förordning ska gälla i tillämpliga delar.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 68 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 sista meningen ska ersättas med följande:

”Artiklarna 80, 82, 83, 84, 86, 87, 89 och 91 i denna förordning ska gälla i tillämpliga delar.”

| b) | I punkt 2 första meningen ska orden ”artiklarna 10 och 15” ersättas med orden ”artiklarna 10.1 och 15”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 första meningen ska orden ”artiklarna 10 och 15” ersättas med orden ”artiklarna 10.1 och 15”.

| c) | Punkterna 3 och 5 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkterna 3 och 5 ska utgå.

| d) | Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 6 och 7:

  ”6.   Om en förmånsordning medger att unionen undantar ursprungsprodukter från kravet att tillhandahålla ett dokument som anger ursprung, ska undantaget tillämpas på de villkor som anges i artikel 103, i den mån dessa villkor inte anges i den berörda förmånsordningen.


  7.   Om en förmånsordning medger att unionen frångår kravet på att ett ursprungsdokument ska undertecknas av en exportör, ska ingen sådan underskrift krävas.” |
| --- | --- |

d)

Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 6 och 7:

”6.   Om en förmånsordning medger att unionen undantar ursprungsprodukter från kravet att tillhandahålla ett dokument som anger ursprung, ska undantaget tillämpas på de villkor som anges i artikel 103, i den mån dessa villkor inte anges i den berörda förmånsordningen.

7.   Om en förmånsordning medger att unionen frångår kravet på att ett ursprungsdokument ska undertecknas av en exportör, ska ingen sådan underskrift krävas.”

| 2. | Artikel 69 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 69
  Ersättning av ursprungsdokument som utfärdats eller upprättats utanför unionens allmänna preferenssystem
  (Artikel 64.1 i kodexen)

  1.   När ursprungsprodukter som omfattas av ett ursprungsdokument vilket i ett tidigare skede utfärdats eller upprättats för tillämpning av en bestämmelse om förmånstull som avses i artikel 56.2 d eller e i kodexen och vilken inte ingår i unionens allmänna preferenssystem ännu inte har övergått till fri omsättning och befinner sig under kontroll av ett tullkontor i unionen, får det ursprungliga ursprungsdokumentet ersättas av ett eller flera ersättningsdokument om ursprung för att några eller samtliga av dessa produkter ska kunna sändas någon annanstans i unionen.


  2.   Ersättningsdokumentet om ursprung som avses i punkt 1 får utfärdas för, eller upprättas av, någon av följande, i samma format som det ursprungliga ursprungsdokumentet eller i form av en ersättningsförsäkran om ursprung, som upprättas i tillämpliga delar i enlighet med artikel 101 och bilaga 22-20:






  a) | En exportör som är godkänd eller registrerad exportör i unionen och vidaresänder varorna. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 69 ska ersättas med följande:

”Artikel 69

Ersättning av ursprungsdokument som utfärdats eller upprättats utanför unionens allmänna preferenssystem

(Artikel 64.1 i kodexen)

1.   När ursprungsprodukter som omfattas av ett ursprungsdokument vilket i ett tidigare skede utfärdats eller upprättats för tillämpning av en bestämmelse om förmånstull som avses i artikel 56.2 d eller e i kodexen och vilken inte ingår i unionens allmänna preferenssystem ännu inte har övergått till fri omsättning och befinner sig under kontroll av ett tullkontor i unionen, får det ursprungliga ursprungsdokumentet ersättas av ett eller flera ersättningsdokument om ursprung för att några eller samtliga av dessa produkter ska kunna sändas någon annanstans i unionen.

2.   Ersättningsdokumentet om ursprung som avses i punkt 1 får utfärdas för, eller upprättas av, någon av följande, i samma format som det ursprungliga ursprungsdokumentet eller i form av en ersättningsförsäkran om ursprung, som upprättas i tillämpliga delar i enlighet med artikel 101 och bilaga 22-20:

a)

En exportör som är godkänd eller registrerad exportör i unionen och vidaresänder varorna.

| b) | En vidaresändare av varorna inom unionen, när det totala värdet av de ursprungsprodukter i den ursprungliga sändningen som ska delas upp inte överstiger det tillämpliga tröskelvärdet. |
| --- | --- |

b)

En vidaresändare av varorna inom unionen, när det totala värdet av de ursprungsprodukter i den ursprungliga sändningen som ska delas upp inte överstiger det tillämpliga tröskelvärdet.

| c) | En vidaresändare av varorna inom unionen, när det totala värdet av de ursprungsprodukter i den ursprungliga sändningen som ska delas upp överstiger det tillämpliga tröskelvärdet och vidaresändaren bifogar ett exemplar av det ursprungliga ursprungsdokumentet till ersättningsursprungsdokumentet. |
| --- | --- |

c)

En vidaresändare av varorna inom unionen, när det totala värdet av de ursprungsprodukter i den ursprungliga sändningen som ska delas upp överstiger det tillämpliga tröskelvärdet och vidaresändaren bifogar ett exemplar av det ursprungliga ursprungsdokumentet till ersättningsursprungsdokumentet.

Om det inte är möjligt att ersätta det ursprungliga ursprungsdokumentet i enlighet med det första stycket, får det ersättningsursprungsdokument som avses i punkt 1 utfärdas i form av ett varucertifikat EUR.1 av det tullkontor under vars kontroll varorna befinner sig.

3.   När ersättningsursprungsdokumentet är ett varucertifikat EUR.1 ska den påteckning som görs av det tullkontor som utfärdar ersättningsvarucertifikatet EUR.1 göras i fält 11 på certifikatet. Uppgifterna i fält 4 på certifikatet rörande ursprungsland ska vara identiska med uppgifterna i det ursprungliga ursprungsdokumentet. Fält 12 ska undertecknas av vidaresändaren. En vidaresändare som undertecknar fält 12 i god tro ska inte ansvara för att uppgifterna i det ursprungliga ursprungsdokumentet är riktiga.

Det tullkontor som ombetts utfärda ersättningsvarucertifikatet EUR.1 ska på det ursprungliga ursprungsdokumentet eller i en bilaga till det anteckna de vidaresända produkternas vikter, nummer och beskaffenhet, deras destinationsland och löpnummer för motsvarande ersättningscertifikat. Tullkontoret ska bevara det ursprungliga ursprungsdokumentet under minst tre år.”

| 3. | Följande artikel ska införas som artikel 69a:

  ”Artikel 69a
  Förmånsberättigande ursprung för bearbetade produkter som erhållits från varor med förmånsursprungsstatus
  (Artikel 64.1 i kodexen)

  1.   När icke-unionsvaror med förmånsursprungsstatus inom ramen för en förmånsordning mellan unionen och tredjeländer hänförs till förfarandet för aktiv förädling, ska förädlade produkter som framställts därav, när de övergår till fri omsättning, anses ha samma förmånsberättigande ursprungsstatus som dessa varor.


  2.   Punkt 1 ska inte gälla i följande fall:






  a) | Förädlingsprocessen omfattar även andra icke-unionsvaror än de som avses i punkt 1, inbegripet varor med förmånsursprungsstatus enligt en annan förmånsordning. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas som artikel 69a:

”Artikel 69a

Förmånsberättigande ursprung för bearbetade produkter som erhållits från varor med förmånsursprungsstatus

(Artikel 64.1 i kodexen)

1.   När icke-unionsvaror med förmånsursprungsstatus inom ramen för en förmånsordning mellan unionen och tredjeländer hänförs till förfarandet för aktiv förädling, ska förädlade produkter som framställts därav, när de övergår till fri omsättning, anses ha samma förmånsberättigande ursprungsstatus som dessa varor.

2.   Punkt 1 ska inte gälla i följande fall:

a)

Förädlingsprocessen omfattar även andra icke-unionsvaror än de som avses i punkt 1, inbegripet varor med förmånsursprungsstatus enligt en annan förmånsordning.

| b) | De förädlade produkterna framställs av sådana likvärdiga varor som avses i artikel 223 i kodexen. |
| --- | --- |

b)

De förädlade produkterna framställs av sådana likvärdiga varor som avses i artikel 223 i kodexen.

| c) | Tullmyndigheterna har givit tillstånd till temporär återexport av varor för ytterligare förädling i enlighet med artikel 258 i kodexen. |
| --- | --- |

c)

Tullmyndigheterna har givit tillstånd till temporär återexport av varor för ytterligare förädling i enlighet med artikel 258 i kodexen.

3.   När punkt 1 tillämpas, ska ett ursprungsdokument som utfärdats eller upprättats för varor som hänförts till förfarandet för aktiv förädling anses vara ett ursprungsdokument som utfärdats eller upprättats för de förädlade produkterna.”

| 4. | Artikel 80 punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Förmånsländernas behöriga myndigheter ska när de mottagit en fullständig ansökan på ett formulär som beskrivs i bilaga 22-06 utan dröjsmål tilldela exportören ett nummer för en registrerad exportör, och i REX-systemet införa numret för den registrerade exportören, registreringsuppgifterna och den dag från och med vilken registreringen är giltig i enlighet med artikel 86.4.
  Medlemsstaternas tullmyndigheter ska vid mottagandet av det ifyllda ansökningsformulär som avses i bilaga 22-06A utan dröjsmål tilldela exportören eller, i tillämpliga fall, vidaresändaren av varorna numret för en registrerad exportör och i REX-systemet införa numret för den registrerade exportören, registreringsuppgifterna och den dag från och med vilken registreringen är giltig i enlighet med artikel 86.4.
  Ett förmånslands behöriga myndigheter eller en medlemsstats tullmyndigheter ska meddela exportören eller, i tillämpliga fall, vidaresändaren av varorna det nummer för den registrerade exportören som exportören eller vidaresändaren av varorna tilldelats och den dag från och med vilken registreringen är giltig.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 80 punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Förmånsländernas behöriga myndigheter ska när de mottagit en fullständig ansökan på ett formulär som beskrivs i bilaga 22-06 utan dröjsmål tilldela exportören ett nummer för en registrerad exportör, och i REX-systemet införa numret för den registrerade exportören, registreringsuppgifterna och den dag från och med vilken registreringen är giltig i enlighet med artikel 86.4.

Medlemsstaternas tullmyndigheter ska vid mottagandet av det ifyllda ansökningsformulär som avses i bilaga 22-06A utan dröjsmål tilldela exportören eller, i tillämpliga fall, vidaresändaren av varorna numret för en registrerad exportör och i REX-systemet införa numret för den registrerade exportören, registreringsuppgifterna och den dag från och med vilken registreringen är giltig i enlighet med artikel 86.4.

Ett förmånslands behöriga myndigheter eller en medlemsstats tullmyndigheter ska meddela exportören eller, i tillämpliga fall, vidaresändaren av varorna det nummer för den registrerade exportören som exportören eller vidaresändaren av varorna tilldelats och den dag från och med vilken registreringen är giltig.”

| 5. | Artikel 82 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 7 ska ersättas med följande:

  ”7.   Kommissionen ska göra följande uppgifter tillgängliga för allmänheten på villkor att exportören har lämnat sitt samtycke genom att underteckna fält 6 i det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt:






  a) | Den registrerade exportörens namn enligt vad som angivits i fält 1 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artikel 82 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   Kommissionen ska göra följande uppgifter tillgängliga för allmänheten på villkor att exportören har lämnat sitt samtycke genom att underteckna fält 6 i det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt:

a)

Den registrerade exportörens namn enligt vad som angivits i fält 1 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt.

| b) | Den registrerade exportörens etableringsadress, enligt vad som angivits i fält 1 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

b)

Den registrerade exportörens etableringsadress, enligt vad som angivits i fält 1 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt.

| c) | Kontaktuppgifter som angivits i fält 1 och 2 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

c)

Kontaktuppgifter som angivits i fält 1 och 2 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt.

| d) | En vägledande beskrivning av de varor som uppfyller kraven för förmånsbehandling, inbegripet en vägledande förteckning över HS-nummer eller kapitel inom Harmoniserade systemet, enligt vad som angivits i fält 4 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

d)

En vägledande beskrivning av de varor som uppfyller kraven för förmånsbehandling, inbegripet en vägledande förteckning över HS-nummer eller kapitel inom Harmoniserade systemet, enligt vad som angivits i fält 4 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt.

| e) | Den registrerade exportörens Eori-nummer enligt vad som angivits i fält 1 på det formulär som anges i bilaga 22-06A, eller den registrerade exportörens identifikationsnummer (TIN-nummer) enligt vad som angivits i fält 1 på det formulär som anges i bilaga 22-06. |
| --- | --- |

e)

Den registrerade exportörens Eori-nummer enligt vad som angivits i fält 1 på det formulär som anges i bilaga 22-06A, eller den registrerade exportörens identifikationsnummer (TIN-nummer) enligt vad som angivits i fält 1 på det formulär som anges i bilaga 22-06.

| f) | Huruvida den registrerade exportören är handlare eller tillverkare enligt vad som angivits i fält 3 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

f)

Huruvida den registrerade exportören är handlare eller tillverkare enligt vad som angivits i fält 3 på det formulär som anges i bilaga 22-06 eller bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt.

Vägran att underteckna fält 6 ska inte utgöra grund för att vägra registrering av exportören.”

| b) | I punkt 8 ska följande led b införas efter led a och nuvarande led b–e ska omnumreras i enlighet med detta:






  ”b) | Registreringsdatum för den registrerade exportören.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 8 ska följande led b införas efter led a och nuvarande led b–e ska omnumreras i enlighet med detta:

”b)

Registreringsdatum för den registrerade exportören.”

| 6. | Artikel 83 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska efter orden ”bilaga 22-06” orden ”eller i bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt” läggas till. |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 83 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska efter orden ”bilaga 22-06” orden ”eller i bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt” läggas till.

| b) | I punkt 4 ska efter orden ”bilaga 22-06” orden ”eller i bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt” läggas till. |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska efter orden ”bilaga 22-06” orden ”eller i bilaga 22-06A, beroende på vad som är tillämpligt” läggas till.

| 7. | I artikel 86.2 ska orden ”bilaga 22-06” ersättas med orden ”bilaga 22-06A”. |
| --- | --- |

7.

I artikel 86.2 ska orden ”bilaga 22-06” ersättas med orden ”bilaga 22-06A”.

| 8. | Artikel 92 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 3 ska följande stycke läggas till:
  ”Det ska inte krävas att exportören undertecknar ursprungsförsäkran.” |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 92 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 3 ska följande stycke läggas till:

”Det ska inte krävas att exportören undertecknar ursprungsförsäkran.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Punkterna 1, 2 och 3 ska i tillämpliga delar gälla även för följande:






  a) | Ursprungsförsäkringar som upprättats inom unionen i syfte att användas vid bilateral kumulation som avses i artikel 53 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Punkterna 1, 2 och 3 ska i tillämpliga delar gälla även för följande:

a)

Ursprungsförsäkringar som upprättats inom unionen i syfte att användas vid bilateral kumulation som avses i artikel 53 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446.

| b) | Ursprungsförsäkringar avseende varor som exporteras till ett förmånsland som omfattas av de allmänna preferenssystemen i Norge, Schweiz eller Turkiet i syfte att användas vid kumulation med material med ursprung i unionen.” |
| --- | --- |

b)

Ursprungsförsäkringar avseende varor som exporteras till ett förmånsland som omfattas av de allmänna preferenssystemen i Norge, Schweiz eller Turkiet i syfte att användas vid kumulation med material med ursprung i unionen.”

| 9. | Bilaga 22-06 ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

9.

Bilaga 22-06 ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning.

| 10. | Efter bilaga 22-06 ska en ny bilaga 22-06A införas i enlighet med bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

10.

Efter bilaga 22-06 ska en ny bilaga 22-06A införas i enlighet med bilaga II till denna förordning.

| 11. | I bilaga 22-07 ska fotnot 5 ersättas med följande:






  ”(5) | Produkternas ursprungsland ska anges. När en ursprungsförsäkran avser produkter med ursprung i unionen ska exportören ange ursprunget med hjälp av beteckningen ”EU”. När ursprungsförsäkran helt eller delvis avser produkter med ursprung i Ceuta och Melilla enligt artikel 112 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447, ska exportören ange ursprunget med hjälp av beteckningen ”CM””. |
| --- | --- | --- |

11.

I bilaga 22-07 ska fotnot 5 ersättas med följande:

”(5)

5

Produkternas ursprungsland ska anges. När en ursprungsförsäkran avser produkter med ursprung i unionen ska exportören ange ursprunget med hjälp av beteckningen ”EU”. När ursprungsförsäkran helt eller delvis avser produkter med ursprung i Ceuta och Melilla enligt artikel 112 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447, ska exportören ange ursprunget med hjälp av beteckningen ”CM””.

Artikel 2

Förordning (EEG) nr 3510/80 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Förordning (EG) nr 209/2005 ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.3 ska tillämpas från och med den 1 maj 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 april 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1).

3

(4)  Commission Regulation (EEC) No 3510/80 of 23 December 1980 on the definition of the concept of originating products for purposes of the application of tariff preferences granted by the European Economic Community in respect of certain products from developing countries (EGT L 368, 31.12.1980, s. 1, ej översatt till svenska).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 209/2005 av den 7 februari 2005 om fastställande av en förteckning över textilprodukter för vilka inget ursprungsbevis krävs vid övergång till fri omsättning i gemenskapen (EUT L 34, 8.2.2005, s. 6.)

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1541/98 av den 13 juli 1998 om ursprungsbevis för vissa textilprodukter enligt avdelning XI i Kombinerade nomenklaturen som övergått till fri omsättning i gemenskapen och om villkoren för godkännande av dessa ursprungsbevis (EGT L 202, 18.7.1998, s. 11).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 955/2011 av den 14 september 2011 om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1541/98 om ursprungsbevis för vissa textilprodukter enligt avdelning XI i Kombinerade nomenklaturen som övergått till fri omsättning i gemenskapen och om villkoren för godkännande av dessa ursprungsbevis, och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3030/93 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land (EUT L 259, 4.10.2011, s. 5).

7

---

BILAGA I

”BILAGA 22-06

ANSÖKAN OM ATT BLI REGISTRERAD EXPORTÖR

inom ramen för Europeiska unionens, Norges, Schweiz och Turkiets respektive system med allmänna tullförmåner
   (1)

| 1. | Exportörens namn, fullständiga adress och land, kontaktuppgifter, TIN-nummer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ytterligare kontaktuppgifter, inbegripet telefon- och faxnummer och, i tillgängliga fall, e-postadress (frivilligt). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ange om den huvudsakliga verksamheten är produktion eller handel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vägledande beskrivning av varor som omfattas av förmånsbehandling, inklusive en vägledande förteckning över HS-nummer (eller kapitel, om de varor som företaget handlar med klassificeras enligt fler än 20 HS-nummer). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Exportörens åtaganden


  Undertecknad







  — | förklarar att ovan angivna uppgifter är korrekta, |
| --- | --- | --- |

5.

Undertecknad

—

förklarar att ovan angivna uppgifter är korrekta,

| — | intygar att ingen tidigare registrering har återkallats, eller, om detta är fallet, att den situation som ledde till återkallelsen har åtgärdats, |
| --- | --- |

—

intygar att ingen tidigare registrering har återkallats, eller, om detta är fallet, att den situation som ledde till återkallelsen har åtgärdats,

| — | åtar sig att upprätta ursprungsförsäkringar endast för varor som omfattas av förmånsbehandling och som uppfyller de ursprungsregler som fastställs för dessa varor inom ramen för det allmänna preferenssystemet, |
| --- | --- |

—

åtar sig att upprätta ursprungsförsäkringar endast för varor som omfattas av förmånsbehandling och som uppfyller de ursprungsregler som fastställs för dessa varor inom ramen för det allmänna preferenssystemet,

| — | åtar sig att hålla en lämplig affärsbokföring avseende tillverkning och leverans av varor som omfattas av förmånsbehandling och att bevara bokföringen under minst tre år från utgången av det kalenderår då ursprungsförsäkringarna upprättades, |
| --- | --- |

—

åtar sig att hålla en lämplig affärsbokföring avseende tillverkning och leverans av varor som omfattas av förmånsbehandling och att bevara bokföringen under minst tre år från utgången av det kalenderår då ursprungsförsäkringarna upprättades,

| — | åtar sig att omgående underrätta den behöriga myndigheten om förändringar i registreringsuppgifterna efter att ha fått sitt nummer som registrerad exportör, |
| --- | --- |

—

åtar sig att omgående underrätta den behöriga myndigheten om förändringar i registreringsuppgifterna efter att ha fått sitt nummer som registrerad exportör,

| — | åtar sig att samarbeta med den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

—

åtar sig att samarbeta med den behöriga myndigheten,

| — | åtar sig att godta alla kontroller av huruvida uppgifterna i ursprungsförsäkringarna är riktiga, inbegripet kontroller av bokföringen och kontrollbesök på platsen som görs av Europeiska kommissionen, medlemsstaternas myndigheter eller Norges, Schweiz eller Turkiets myndigheter, |
| --- | --- |

—

åtar sig att godta alla kontroller av huruvida uppgifterna i ursprungsförsäkringarna är riktiga, inbegripet kontroller av bokföringen och kontrollbesök på platsen som görs av Europeiska kommissionen, medlemsstaternas myndigheter eller Norges, Schweiz eller Turkiets myndigheter,

| — | åtar sig att begära återkallelse av sin registrering i systemet, om villkoren för export av varor inom ramen för systemet inte längre är uppfyllda, och |
| --- | --- |

—

åtar sig att begära återkallelse av sin registrering i systemet, om villkoren för export av varor inom ramen för systemet inte längre är uppfyllda, och

| — | åtar sig att begära återkallelse av sin registrering i systemet, om det inte längre finns någon avsikt att exportera sådana varor inom ramen för systemet. |
| --- | --- |

—

åtar sig att begära återkallelse av sin registrering i systemet, om det inte längre finns någon avsikt att exportera sådana varor inom ramen för systemet.

...

Ort, datum och underskrift av behörig person; namn och befattning
   (2)

| 6. | Exportören ger på förhand ett särskilt, informerat samtycke till att dennes personuppgifter offentliggörs på den offentliga webbplatsen.


  Undertecknad informeras härmed om att de i denna deklaration lämnade uppgifterna kan yppas för allmänheten på den offentliga webbplatsen. Undertecknad godtar att dessa uppgifter kan offentliggöras på den offentliga webbplatsen. Undertecknad kan återta sitt samtycke till att dessa uppgifter offentliggörs på webbplatsen genom att skicka en begäran till de behöriga myndigheter som ansvarar för registreringen.

  ...

  Ort, datum och underskrift av behörig person; namn och befattning
   (2) |
| --- | --- |

6.

Undertecknad informeras härmed om att de i denna deklaration lämnade uppgifterna kan yppas för allmänheten på den offentliga webbplatsen. Undertecknad godtar att dessa uppgifter kan offentliggöras på den offentliga webbplatsen. Undertecknad kan återta sitt samtycke till att dessa uppgifter offentliggörs på webbplatsen genom att skicka en begäran till de behöriga myndigheter som ansvarar för registreringen.

...

Ort, datum och underskrift av behörig person; namn och befattning
   (2)

| 7. | Fält reserverat för behörig myndighet


  Den sökande registreras under följande nummer:







  Registreringsnummer: ... |
| --- | --- |

7.

Den sökande registreras under följande nummer:

Registreringsnummer: ...

| Datum för registrering: ... |
| --- |

Datum för registrering: ...

| Datum från vilket registreringen är giltig: ... |
| --- |

Datum från vilket registreringen är giltig: ...

Underskrift och stämpel
   (2) ...

| Information

  om skydd och behandling av personuppgifter i systemet








  1. | När Europeiska kommissionen behandlar personuppgifter som lämnas i denna ansökan om att bli registrerad exportör gäller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter. När de behöriga myndigheterna i ett förmånsland eller ett tredjeland som genomför Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, behandlar personuppgifter som lämnas i denna ansökan om att bli registrerad exportör, ska de relevanta nationella bestämmelserna som genomför det direktivet tillämpas. |
| --- | --- |

Information

om skydd och behandling av personuppgifter i systemet

1.

| 2. | Personuppgifter för ansökan om att bli registrerad exportör behandlas med tanke på tillämpning av ursprungsreglerna i unionens allmänna preferenssystem, som de fastställs i gällande unionslagstiftning. Denna lagstiftning om ursprungsreglerna i unionens allmänna preferenssystem utgör den rättsliga grunden för behandling av personuppgifter för ansökan om att bli registrerad exportör. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den behöriga myndigheten i det land där ansökan lämnats är registeransvarig för behandlingen av uppgifterna i REX-systemet.
  En förteckning över de behöriga myndigheterna finns på kommissionens webbplats. |
| --- | --- |

3.

En förteckning över de behöriga myndigheterna finns på kommissionens webbplats.

| 4. | Tillgång till alla uppgifter i denna ansökan beviljas genom ett användar-ID/lösenord för användare inom kommissionen, de behöriga myndigheterna i förmånsländerna och tullmyndigheterna i medlemsstaterna, Norge, Schweiz och Turkiet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uppgifter om en återkallad registrering ska av förmånslandets behöriga myndigheter bevaras i REX-systemet i tio kalenderår. Denna period ska löpa från utgången av det år under vilket återkallelsen av registreringen äger rum. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den registrerade har rätt att få tillgång till uppgifter som rör denne och som kommer att behandlas i REX-systemet och har i tillämpliga fall rätt att få uppgifter rättade, utplånade eller blockerade i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 eller nationell lagstiftning som genomför direktiv 95/46/EG. Alla ansökningar om rätt till tillgång, rättelse, utplåning eller blockering ska lämnas till och behandlas av de behöriga myndigheter i förmånsländerna som ansvarar för registreringen. När en registrerad exportör har lämnat en begäran om utövande av den rätten till kommissionen, ska denna vidarebefordra begäran till de behöriga myndigheterna i det berörda förmånslandet. Om den registrerade exportören inte har fått sina rättigheter tillgodosedda av den registeransvarige för uppgifter, ska den registrerade exportören lämna en sådan begäran till kommissionen, som då agerar som registeransvarig. Kommissionen ska ha rätt att rätta, utplåna eller blockera uppgifterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Klagomål kan lämnas till den berörda nationella dataskyddsmyndigheten. De nationella dataskyddsmyndigheternas kontaktuppgifter finns på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor: (http://ec.europa.eu/justice/data-protection/bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1).
  Om klagomålet rör Europeiska kommissionens behandling av uppgifter bör det skickas till Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/). |
| --- | --- |

7.

Om klagomålet rör Europeiska kommissionens behandling av uppgifter bör det skickas till Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

---

(1)  Detta ansökningsformulär är gemensamt för de allmänna preferenssystemen i fyra områden: Europeiska unionen, Norge, Schweiz och Turkiet. Observera dock att dessa områdens respektive allmänna preferenssystem kan variera i fråga om vilka länder och produkter som omfattas. Följaktligen kommer en given registrering endast att gälla vid export inom ramen för allmänna preferenssystem där ert land definieras som ett förmånsland.

1

(2)  När ansökningar om att bli registrerad exportör eller andra informationsutbyten mellan registrerade exportörer och förmånsländers behöriga myndigheter eller medlemsstaters tullmyndigheter görs med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik ska de underskrifter och stämplar som avses i fälten 5, 6 och 7 ersättas med ett elektroniskt bestyrkande.

2

---

BILAGA II

”BILAGA 22-06A

ANSÖKAN OM ATT BLI REGISTRERAD EXPORTÖR

i syfte att registrera medlemsstaternas exportörer

| 1. | Exportörens namn, fullständiga adress och land, kontaktuppgifter, Eori-nummer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ytterligare kontaktuppgifter, inbegripet telefon- och faxnummer och, i tillgängliga fall, e-postadress (frivilligt). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ange om den huvudsakliga verksamheten är produktion eller handel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vägledande beskrivning av varor som omfattas av förmånsbehandling, inklusive en vägledande förteckning över HS-nummer (eller kapitel, om de varor som företaget handlar med klassificeras enligt fler än 20 HS-nummer). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Exportörens åtaganden


  Undertecknad







  — | förklarar att ovan angivna uppgifter är korrekta, |
| --- | --- | --- |

5.

Undertecknad

—

förklarar att ovan angivna uppgifter är korrekta,

| — | intygar att ingen tidigare registrering har återkallats, eller, om detta är fallet, att den situation som ledde till återkallelsen har åtgärdats, |
| --- | --- |

—

intygar att ingen tidigare registrering har återkallats, eller, om detta är fallet, att den situation som ledde till återkallelsen har åtgärdats,

| — | åtar sig att upprätta ursprungsförsäkringar och andra ursprungsdokument endast för varor som omfattas av förmånsbehandling och som uppfyller de ursprungsregler som fastställs för dessa varor inom ramen för förmånsordningen i fråga, |
| --- | --- |

—

åtar sig att upprätta ursprungsförsäkringar och andra ursprungsdokument endast för varor som omfattas av förmånsbehandling och som uppfyller de ursprungsregler som fastställs för dessa varor inom ramen för förmånsordningen i fråga,

| — | åtar sig att hålla en lämplig affärsbokföring avseende tillverkning och leverans av varor som omfattas av förmånsbehandling och att bevara bokföringen så länge som det krävs enligt förmånsordningen i fråga, och minst tre år från utgången av det kalenderår då ursprungsförsäkran eller ursprungsdokumentet upprättades, |
| --- | --- |

—

åtar sig att hålla en lämplig affärsbokföring avseende tillverkning och leverans av varor som omfattas av förmånsbehandling och att bevara bokföringen så länge som det krävs enligt förmånsordningen i fråga, och minst tre år från utgången av det kalenderår då ursprungsförsäkran eller ursprungsdokumentet upprättades,

| — | åtar sig att omgående underrätta tullmyndigheterna om förändringar i registreringsuppgifterna efter att ha fått sitt nummer som registrerad exportör, |
| --- | --- |

—

åtar sig att omgående underrätta tullmyndigheterna om förändringar i registreringsuppgifterna efter att ha fått sitt nummer som registrerad exportör,

| — | åtar sig att samarbeta med tullmyndigheterna, |
| --- | --- |

—

åtar sig att samarbeta med tullmyndigheterna,

| — | åtar sig att godta alla kontroller av huruvida uppgifterna i dennes ursprungsförsäkringar eller andra ursprungsdokument är riktiga, inbegripet kontroller av bokföringen och kontrollbesök på platsen som görs av Europeiska kommissionen eller medlemsstaternas myndigheter, |
| --- | --- |

—

åtar sig att godta alla kontroller av huruvida uppgifterna i dennes ursprungsförsäkringar eller andra ursprungsdokument är riktiga, inbegripet kontroller av bokföringen och kontrollbesök på platsen som görs av Europeiska kommissionen eller medlemsstaternas myndigheter,

| — | åtar sig att begära återkallelse av sin registrering i systemet, om villkoren för export av varor inom ramen för systemet inte längre är uppfyllda, och |
| --- | --- |

—

åtar sig att begära återkallelse av sin registrering i systemet, om villkoren för export av varor inom ramen för systemet inte längre är uppfyllda, och

| — | åtar sig att begära återkallelse av sin registrering i systemet, om det inte längre finns någon avsikt att exportera sådana varor inom ramen för systemet. |
| --- | --- |

—

åtar sig att begära återkallelse av sin registrering i systemet, om det inte längre finns någon avsikt att exportera sådana varor inom ramen för systemet.

...

Ort, datum och underskrift av behörig person; namn och befattning
   (1)

| 6. | Exportören ger på förhand ett särskilt, informerat samtycke till att dennes personuppgifter offentliggörs på den offentliga webbplatsen.


  Undertecknad informeras härmed om att de i denna deklaration lämnade uppgifterna kan yppas för allmänheten på den offentliga webbplatsen. Undertecknad godtar att dessa uppgifter kan offentliggöras på den offentliga webbplatsen. Undertecknad kan återta sitt samtycke till att dessa uppgifter offentliggörs på webbplatsen genom att skicka en begäran till de behöriga myndigheter som ansvarar för registreringen.

  ...

  Ort, datum och underskrift av behörig person; namn och befattning
   (1) |
| --- | --- |

6.

Undertecknad informeras härmed om att de i denna deklaration lämnade uppgifterna kan yppas för allmänheten på den offentliga webbplatsen. Undertecknad godtar att dessa uppgifter kan offentliggöras på den offentliga webbplatsen. Undertecknad kan återta sitt samtycke till att dessa uppgifter offentliggörs på webbplatsen genom att skicka en begäran till de behöriga myndigheter som ansvarar för registreringen.

...

Ort, datum och underskrift av behörig person; namn och befattning
   (1)

| 7. | Fält reserverat för tullmyndigheterna


  Den sökande registreras under följande nummer:







  Registreringsnummer: ... |
| --- | --- |

7.

Den sökande registreras under följande nummer:

Registreringsnummer: ...

| Datum för registrering: ... |
| --- |

Datum för registrering: ...

| Datum från vilket registreringen är giltig: ... |
| --- |

Datum från vilket registreringen är giltig: ...

Underskrift och stämpel
   (1) ...

| Information

  om skydd och behandling av personuppgifter i systemet








  1. | När Europeiska kommissionen behandlar personuppgifter som lämnas i denna ansökan om att bli registrerad exportör gäller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter. |
| --- | --- |

Information

om skydd och behandling av personuppgifter i systemet

1.

| 2. | Personuppgifter för ansökan om att bli registrerad exportör behandlas i syfte att kunna tillämpa ursprungsreglerna i unionens relevanta förmånsordningar. De ursprungsregler som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 utgör den rättsliga grunden för behandling av personuppgifter för ansökan om att bli registrerad exportör. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tullmyndigheten i det land där ansökan lämnats är registeransvarig för behandlingen av uppgifterna i REX-systemet.
  En förteckning över tullenheterna finns på kommissionens webbplats. |
| --- | --- |

3.

En förteckning över tullenheterna finns på kommissionens webbplats.

| 4. | Tillgång till alla uppgifter i denna ansökan beviljas genom ett användar-ID/lösenord för användare inom kommissionen och tullmyndigheterna i medlemsstaterna, Norge, Schweiz och Turkiet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uppgifter om en återkallad registrering ska av medlemsstaternas tullmyndigheter bevaras i REX-systemet i tio kalenderår. Denna period ska löpa från utgången av det år under vilket återkallelsen av registreringen äger rum. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den registrerade har rätt att få tillgång till uppgifter som rör denne och som kommer att behandlas i REX-systemet och har i tillämpliga fall rätt att få uppgifter rättade, utplånade eller blockerade i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 eller nationell lagstiftning som genomför Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Alla ansökningar om rätt till tillgång, rättelse, utplåning eller blockering ska lämnas till och behandlas av de tullmyndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för registreringen. När en registrerad exportör har lämnat en begäran om utövande av den rätten till kommissionen, ska denna vidarebefordra begäran till de berörda medlemsstaters tullmyndigheter. Om den registrerade exportören inte har fått sina rättigheter tillgodosedda av den registeransvarige för uppgifter, ska den registrerade exportören lämna en sådan begäran till kommissionen, som då agerar som registeransvarig. Kommissionen ska ha rätt att rätta, utplåna eller blockera uppgifterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Klagomål kan lämnas till den berörda nationella dataskyddsmyndigheten. De nationella dataskyddsmyndigheternas kontaktuppgifter finns på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor: (http://ec.europa.eu/justice/data-protection/bodies/authorities/eu/index_en.htm#h2-1).
  Om klagomålet rör Europeiska kommissionens behandling av uppgifter bör det skickas till Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/). |
| --- | --- |

7.

Om klagomålet rör Europeiska kommissionens behandling av uppgifter bör det skickas till Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/).

---

(1)  När ansökningar om att bli registrerad exportör eller andra informationsutbyten mellan registrerade exportörer och förmånsländers behöriga myndigheter eller medlemsstaters tullmyndigheter görs med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik ska de underskrifter och stämplar som avses i fälten 5, 6 och 7 ersättas med ett elektroniskt bestyrkande.

1

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/605

av den 19 april 2018

om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 78.1 a och punkt 3.6.5 andra stycket i bilaga II, och

av följande skäl:

| (1) | Vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper (även kallade hormonstörande egenskaper) hos verksamma ämnen, skyddsämnen och synergister bör utvecklas med beaktande av syftet med förordning (EG) nr 1107/2009, dvs. att säkerställa en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön, i synnerhet genom att se till att ämnen och produkter som släpps ut på marknaden inte har några skadliga effekter på människors eller djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön, samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

(1)

Vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper (även kallade hormonstörande egenskaper) hos verksamma ämnen, skyddsämnen och synergister bör utvecklas med beaktande av syftet med förordning (EG) nr 1107/2009, dvs. att säkerställa en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön, i synnerhet genom att se till att ämnen och produkter som släpps ut på marknaden inte har några skadliga effekter på människors eller djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön, samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen.

| (2) | År 2002 föreslog Världshälsoorganisationen (WHO) genom det internationella programmet för kemikaliesäkerhet en definition av endokrinstörande ämnen (2) och 2009 en definition av skadliga effekter (3). Dessa definitioner är nu allmänt erkända av forskarsamhället. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ställde sig bakom dessa definitioner i sitt vetenskapliga yttrande om endokrinstörande ämnen som antogs den 28 februari 2013 (4) (nedan kallat myndighetens vetenskapliga yttrande). Även vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet ställer sig bakom definitionerna (5). Det är därför lämpligt att basera kriterierna för att fastställa endokrinstörande egenskaper på WHO:s definitioner. |
| --- | --- |

(2)

År 2002 föreslog Världshälsoorganisationen (WHO) genom det internationella programmet för kemikaliesäkerhet en definition av endokrinstörande ämnen (2) och 2009 en definition av skadliga effekter (3). Dessa definitioner är nu allmänt erkända av forskarsamhället. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ställde sig bakom dessa definitioner i sitt vetenskapliga yttrande om endokrinstörande ämnen som antogs den 28 februari 2013 (4) (nedan kallat myndighetens vetenskapliga yttrande). Även vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet ställer sig bakom definitionerna (5). Det är därför lämpligt att basera kriterierna för att fastställa endokrinstörande egenskaper på WHO:s definitioner.

| (3) | För att genomföra dessa kriterier bör en sammanvägd bedömning tillämpas enligt i synnerhet den metod för sammanvägd bedömning som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (6). Tidigare erfarenheter av OECD:s vägledning om standardiserade testmetoder i syfte att bedöma kemikalier med endokrinstörande egenskaper (7) bör också beaktas. Dessutom bör genomförandet av kriterierna baseras på alla relevanta vetenskapliga belägg, inklusive studier som lämnats in i enlighet med de nuvarande uppgiftskraven i förordning (EG) nr 1107/2009. Dessa studier bygger framför allt på internationellt överenskomna studieprotokoll. |
| --- | --- |

(3)

För att genomföra dessa kriterier bör en sammanvägd bedömning tillämpas enligt i synnerhet den metod för sammanvägd bedömning som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (6). Tidigare erfarenheter av OECD:s vägledning om standardiserade testmetoder i syfte att bedöma kemikalier med endokrinstörande egenskaper (7) bör också beaktas. Dessutom bör genomförandet av kriterierna baseras på alla relevanta vetenskapliga belägg, inklusive studier som lämnats in i enlighet med de nuvarande uppgiftskraven i förordning (EG) nr 1107/2009. Dessa studier bygger framför allt på internationellt överenskomna studieprotokoll.

| (4) | Fastställandet av endokrinstörande egenskaper för människors hälsa bör baseras på humandata och/eller djurdata, och därigenom möjliggöra identifiering av både kända och förmodade endokrinstörande ämnen. |
| --- | --- |

(4)

Fastställandet av endokrinstörande egenskaper för människors hälsa bör baseras på humandata och/eller djurdata, och därigenom möjliggöra identifiering av både kända och förmodade endokrinstörande ämnen.

| (5) | De specifika vetenskapliga kriterier som fastställs genom den här förordningen återspeglar aktuella vetenskapliga och tekniska rön och bör därför tillämpas istället för de kriterier som för närvarande anges i punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(5)

De specifika vetenskapliga kriterier som fastställs genom den här förordningen återspeglar aktuella vetenskapliga och tekniska rön och bör därför tillämpas istället för de kriterier som för närvarande anges i punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009.

| (6) | För att beakta aktuella vetenskapliga och tekniska rön bör även specifika vetenskapliga kriterier anges så att man kan identifiera de verksamma ämnen, skyddsämnen eller synergister med endokrinstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på icke-målorganismer. Därför bör punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ändras för att införa dessa specifika kriterier. |
| --- | --- |

(6)

För att beakta aktuella vetenskapliga och tekniska rön bör även specifika vetenskapliga kriterier anges så att man kan identifiera de verksamma ämnen, skyddsämnen eller synergister med endokrinstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på icke-målorganismer. Därför bör punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ändras för att införa dessa specifika kriterier.

| (7) | Kommissionen bör utvärdera erfarenheterna från tillämpningen av de vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper som införs genom den här förordningen, med beaktande av målen i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bör utvärdera erfarenheterna från tillämpningen av de vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper som införs genom den här förordningen, med beaktande av målen i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (8) | Kriterierna för att fastställa endokrinstörande egenskaper återspeglar aktuella vetenskapliga och tekniska rön och gör det möjligt att mer exakt identifiera verksamma ämnen med endokrinstörande egenskaper. De nya kriterierna bör därför börja gälla så snart som möjligt, samtidigt som det tas hänsyn till den tid medlemsstaterna och myndigheterna behöver för att förbereda tillämpningen av kriterierna. Därför bör dessa kriterier tillämpas från och med den 20 oktober 2018, med undantag av de fall då den berörda kommittén har röstat om ett utkast till förordning senast den 20 oktober 2018. Kommissionen kommer att granska konsekvenserna för varje pågående förfarande enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och vid behov vidta lämpliga åtgärder med vederbörlig hänsyn till sökandenas rättigheter. Detta kan omfatta en begäran om ytterligare information från sökanden och/eller ytterligare vetenskapliga synpunkter från den rapporterande medlemsstaten och myndigheten. |
| --- | --- |

(8)

Kriterierna för att fastställa endokrinstörande egenskaper återspeglar aktuella vetenskapliga och tekniska rön och gör det möjligt att mer exakt identifiera verksamma ämnen med endokrinstörande egenskaper. De nya kriterierna bör därför börja gälla så snart som möjligt, samtidigt som det tas hänsyn till den tid medlemsstaterna och myndigheterna behöver för att förbereda tillämpningen av kriterierna. Därför bör dessa kriterier tillämpas från och med den 20 oktober 2018, med undantag av de fall då den berörda kommittén har röstat om ett utkast till förordning senast den 20 oktober 2018. Kommissionen kommer att granska konsekvenserna för varje pågående förfarande enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och vid behov vidta lämpliga åtgärder med vederbörlig hänsyn till sökandenas rättigheter. Detta kan omfatta en begäran om ytterligare information från sökanden och/eller ytterligare vetenskapliga synpunkter från den rapporterande medlemsstaten och myndigheten.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt den här förordningen, ska tillämpas från och med den 20 oktober 2018, med undantag av de förfaranden där kommittén har röstat om ett utkast till förordning senast den 20 oktober 2018.

Artikel 3

Senast den 20 oktober 2025 ska kommissionen presentera en utvärdering av erfarenheterna från tillämpningen av de vetenskapliga kriterier för att fastställa endokrinstörande egenskaper som införs genom den här förordningen för den kommitté som avses i artikel 79 i förordning (EG) nr 1107/2009.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 20 oktober 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  WHO/IPCS (Världshälsoorganisationen/internationella programmet för kemikaliesäkerhet), 2002, ”Global Assessment of the State-of-the-science of Endocrine Disruptors”, WHO/PCS/EDC/02.2, finns på http://www.who.int/ipcs/publications/new_issues/endocrine_disruptors/en/.

2

(3)  WHO/IPCS (Världshälsoorganisationen/internationella programmet för kemikaliesäkerhet), 2009, ”Principles and Methods for the Risk Assessment of Chemicals in Food”, Environmental Health Criteria 240, finns på http://www.who.int/foodsafety/publications/chemical-food/en/

3

(4)  
  ”Scientific Opinion on the hazard assessment of endocrine disruptors: Scientific criteria for identification of endocrine disruptors and appropriateness of existing test methods for assessing effects mediated by these substances on human health and the environment”, EFSA Journal, vol. 11(2013):3, artikelnr 3132, doi: 10.2903/j.efsa.2013.3132.

4

EFSA Journal

(5)  Vetenskapliga kommittén för konsumentsäkerhet, ”Memorandum on Endocrine disruptors”, 16.12.2014 (SCCS/1544/14).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

6

(7)  OECD:s Series on Testing and Assessment, nr 150.

7

Series on Testing and Assessment

---

BILAGA

Bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt 3.6.5 ska följande stycken läggas till efter fjärde stycket:

  ”Från och med den 20 oktober 2018 ska ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller en synergist anses ha endokrinstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på människor om det, på grundval av sjätte stycket leden 1–4, är ett ämne som uppfyller samtliga följande kriterier, såvida det inte finns belägg för att de skadliga effekter som identifierats inte är relevanta för människor:






  1. | Det orsakar skadliga effekter i en intakt organism eller i dess avkomma, dvs. förändringar av en organisms, ett systems eller en (under)populations morfologi, fysiologi, tillväxt, utveckling, reproduktion eller livscykel, vilket leder till nedsatt funktionsförmåga, nedsatt kapacitet att kompensera för ytterligare stress eller ökad mottaglighet för annan påverkan. |
| --- | --- | --- |

1.

I punkt 3.6.5 ska följande stycken läggas till efter fjärde stycket:

”Från och med den 20 oktober 2018 ska ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller en synergist anses ha endokrinstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på människor om det, på grundval av sjätte stycket leden 1–4, är ett ämne som uppfyller samtliga följande kriterier, såvida det inte finns belägg för att de skadliga effekter som identifierats inte är relevanta för människor:

1.

Det orsakar skadliga effekter i en intakt organism eller i dess avkomma, dvs. förändringar av en organisms, ett systems eller en (under)populations morfologi, fysiologi, tillväxt, utveckling, reproduktion eller livscykel, vilket leder till nedsatt funktionsförmåga, nedsatt kapacitet att kompensera för ytterligare stress eller ökad mottaglighet för annan påverkan.

| 2. | Det har ett endokrint verkningssätt, dvs. förändrar det endokrina systemets funktion. |
| --- | --- |

2.

Det har ett endokrint verkningssätt, dvs. förändrar det endokrina systemets funktion.

| 3. | Den skadliga effekten är en följd av det endokrina verkningssättet. |
| --- | --- |

3.

Den skadliga effekten är en följd av det endokrina verkningssättet.

Identifieringen av ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller en synergist som ett ämne med endokrinstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på människor i enlighet med femte stycket ska göras mot bakgrund av samtliga följande faktorer:

| 1. | Alla tillgängliga relevanta vetenskapliga data (in vivo-studier eller tillräckligt validerade alternativa testsystem för att förutsäga skadliga effekter på människor eller djur samt in vivo-studier, in vitro-studier eller i tillämpliga fall in silicon-studier som informerar om endokrina verkningssätt):






  a) | Vetenskapliga data som genererats i enlighet med internationellt överenskomna studieprotokoll, särskilt de som anges i kommissionens meddelanden avseende fastställande av uppgiftskrav för verksamma ämnen och växtskyddsmedel, i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- | --- |

1.

Alla tillgängliga relevanta vetenskapliga data (in vivo-studier eller tillräckligt validerade alternativa testsystem för att förutsäga skadliga effekter på människor eller djur samt in vivo-studier, in vitro-studier eller i tillämpliga fall in silicon-studier som informerar om endokrina verkningssätt):

a)

Vetenskapliga data som genererats i enlighet med internationellt överenskomna studieprotokoll, särskilt de som anges i kommissionens meddelanden avseende fastställande av uppgiftskrav för verksamma ämnen och växtskyddsmedel, i enlighet med denna förordning.

| b) | Andra vetenskapliga data som valts ut genom tillämpning av en systematisk granskningsmetod, i synnerhet enligt den vägledning om litteraturuppgifter som anges i kommissionens meddelanden avseende fastställande av uppgiftskrav för verksamma ämnen och växtskyddsmedel, i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Andra vetenskapliga data som valts ut genom tillämpning av en systematisk granskningsmetod, i synnerhet enligt den vägledning om litteraturuppgifter som anges i kommissionens meddelanden avseende fastställande av uppgiftskrav för verksamma ämnen och växtskyddsmedel, i enlighet med denna förordning.

| 2. | En bedömning av tillgängliga relevanta vetenskapliga data på grundval av en metod för sammanvägd bedömning för att fastställa om kriterierna i femte stycket är uppfyllda; vid tillämpningen av den sammanvägda bedömningen ska särskilt samtliga följande faktorer beaktas vid bedömningen av den vetenskapliga evidensen:






  a) | Både positiva och negativa resultat. |
| --- | --- | --- |

2.

En bedömning av tillgängliga relevanta vetenskapliga data på grundval av en metod för sammanvägd bedömning för att fastställa om kriterierna i femte stycket är uppfyllda; vid tillämpningen av den sammanvägda bedömningen ska särskilt samtliga följande faktorer beaktas vid bedömningen av den vetenskapliga evidensen:

a)

Både positiva och negativa resultat.

| b) | Relevansen av studiens utformning för bedömningen av skadliga effekter och det endokrina verkningssättet. |
| --- | --- |

b)

Relevansen av studiens utformning för bedömningen av skadliga effekter och det endokrina verkningssättet.

| c) | Datas kvalitet och samstämmighet, med tanke på resultatens mönster och enhetlighet inom och mellan studier med liknande utformning och av olika arter. |
| --- | --- |

c)

Datas kvalitet och samstämmighet, med tanke på resultatens mönster och enhetlighet inom och mellan studier med liknande utformning och av olika arter.

| d) | Studier av exponeringsvägen, toxikokinetiken och metabolismen. |
| --- | --- |

d)

Studier av exponeringsvägen, toxikokinetiken och metabolismen.

| e) | Begreppet gränsdos samt internationella riktlinjer för högsta rekommenderade dos och bedömning av störande effekter av för hög toxicitet. |
| --- | --- |

e)

Begreppet gränsdos samt internationella riktlinjer för högsta rekommenderade dos och bedömning av störande effekter av för hög toxicitet.

| 3. | Vid tillämpning av en metod för sammanvägd bedömning ska sambandet mellan de skadliga effekterna och det endokrina verkningssättet fastställas på grundval av den biologiska rimligheten, som ska bestämmas mot bakgrund av aktuella vetenskapliga rön och med beaktande av internationellt överenskomna riktlinjer. |
| --- | --- |

3.

Vid tillämpning av en metod för sammanvägd bedömning ska sambandet mellan de skadliga effekterna och det endokrina verkningssättet fastställas på grundval av den biologiska rimligheten, som ska bestämmas mot bakgrund av aktuella vetenskapliga rön och med beaktande av internationellt överenskomna riktlinjer.

| 4. | Skadliga effekter som är icke-specifika sekundära konsekvenser av andra toxiska effekter ska inte ligga till grund för identifieringen av ämnet som endokrinstörande.” |
| --- | --- |

4.

Skadliga effekter som är icke-specifika sekundära konsekvenser av andra toxiska effekter ska inte ligga till grund för identifieringen av ämnet som endokrinstörande.”

| 2. | I avsnitt 3.8.2 ska följande stycken läggas till efter det enda stycket:

  ”Från och med den 20 oktober 2018 ska ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller en synergist anses ha endokrinstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på icke-målorganismer om det, på grundval av tredje stycket leden 1–4, är ett ämne som uppfyller samtliga följande kriterier, såvida det inte finns belägg för att de skadliga effekter som identifierats inte är relevanta för (under)populationerna hos icke-målorganismer:






  1. | Det orsakar skadliga effekter i icke-målorganismer, dvs. förändringar av en organisms, ett systems eller en (under)populations morfologi, fysiologi, tillväxt, utveckling, reproduktion eller livscykel, vilket leder till nedsatt funktionsförmåga, nedsatt kapacitet att kompensera för ytterligare stress eller ökad mottaglighet för annan påverkan. |
| --- | --- | --- |

2.

I avsnitt 3.8.2 ska följande stycken läggas till efter det enda stycket:

”Från och med den 20 oktober 2018 ska ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller en synergist anses ha endokrinstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på icke-målorganismer om det, på grundval av tredje stycket leden 1–4, är ett ämne som uppfyller samtliga följande kriterier, såvida det inte finns belägg för att de skadliga effekter som identifierats inte är relevanta för (under)populationerna hos icke-målorganismer:

1.

Det orsakar skadliga effekter i icke-målorganismer, dvs. förändringar av en organisms, ett systems eller en (under)populations morfologi, fysiologi, tillväxt, utveckling, reproduktion eller livscykel, vilket leder till nedsatt funktionsförmåga, nedsatt kapacitet att kompensera för ytterligare stress eller ökad mottaglighet för annan påverkan.

| 2. | Det har ett endokrint verkningssätt, dvs. förändrar det endokrina systemets funktion. |
| --- | --- |

2.

Det har ett endokrint verkningssätt, dvs. förändrar det endokrina systemets funktion.

| 3. | Den skadliga effekten är en följd av det endokrina verkningssättet. |
| --- | --- |

3.

Den skadliga effekten är en följd av det endokrina verkningssättet.

Identifieringen av ett verksamt ämne, ett skyddsämne eller en synergist som ett ämne med endokrinstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på icke-målorganismer i enlighet med andra stycket ska göras mot bakgrund av samtliga följande faktorer:

| 1. | Alla tillgängliga relevanta vetenskapliga data (in vivo-studier eller tillräckligt validerade alternativa testsystem för att förutsäga skadliga effekter på människor eller djur samt in vivo-studier, in vitro-studier eller i tillämpliga fall in silico-studier som informerar om endokrina verkningssätt):






  a) | Vetenskapliga data som genererats i enlighet med internationellt överenskomna studieprotokoll, särskilt de som anges i kommissionens meddelanden avseende fastställande av uppgiftskrav för verksamma ämnen och växtskyddsmedel, i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- | --- |

1.

Alla tillgängliga relevanta vetenskapliga data (in vivo-studier eller tillräckligt validerade alternativa testsystem för att förutsäga skadliga effekter på människor eller djur samt in vivo-studier, in vitro-studier eller i tillämpliga fall in silico-studier som informerar om endokrina verkningssätt):

a)

Vetenskapliga data som genererats i enlighet med internationellt överenskomna studieprotokoll, särskilt de som anges i kommissionens meddelanden avseende fastställande av uppgiftskrav för verksamma ämnen och växtskyddsmedel, i enlighet med denna förordning.

| b) | Andra vetenskapliga data som valts ut genom tillämpning av en systematisk granskningsmetod, i synnerhet enligt den vägledning om litteraturuppgifter som anges i kommissionens meddelanden avseende fastställande av uppgiftskrav för verksamma ämnen och växtskyddsmedel, i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Andra vetenskapliga data som valts ut genom tillämpning av en systematisk granskningsmetod, i synnerhet enligt den vägledning om litteraturuppgifter som anges i kommissionens meddelanden avseende fastställande av uppgiftskrav för verksamma ämnen och växtskyddsmedel, i enlighet med denna förordning.

| 2. | En bedömning av tillgängliga relevanta vetenskapliga data på grundval av en metod för sammanvägd bedömning för att fastställa om kriterierna i andra stycket är uppfyllda; vid tillämpningen av den sammanvägda bedömningen ska samtliga följande faktorer beaktas vid bedömningen av den vetenskapliga evidensen:






  a) | Både positiva och negativa resultat, och i relevanta fall ska det göras åtskillnad mellan taxonomiska grupper (t.ex. däggdjur, fåglar, fiskar och groddjur). |
| --- | --- | --- |

2.

En bedömning av tillgängliga relevanta vetenskapliga data på grundval av en metod för sammanvägd bedömning för att fastställa om kriterierna i andra stycket är uppfyllda; vid tillämpningen av den sammanvägda bedömningen ska samtliga följande faktorer beaktas vid bedömningen av den vetenskapliga evidensen:

a)

Både positiva och negativa resultat, och i relevanta fall ska det göras åtskillnad mellan taxonomiska grupper (t.ex. däggdjur, fåglar, fiskar och groddjur).

| b) | Relevansen av studiens utformning för bedömningen av de skadliga effekterna och relevansen på (under)populationsnivå, och för bedömningen av det endokrina verkningssättet. |
| --- | --- |

b)

Relevansen av studiens utformning för bedömningen av de skadliga effekterna och relevansen på (under)populationsnivå, och för bedömningen av det endokrina verkningssättet.

| c) | De skadliga effekterna på reproduktion och tillväxt/utveckling samt andra skadliga effekter som sannolikt påverkar (under)populationerna. I förekommande fall ska tillräckliga, tillförlitliga och representativa fältdata eller övervakningsdata och/eller resultat från populationsmodeller beaktas. |
| --- | --- |

c)

De skadliga effekterna på reproduktion och tillväxt/utveckling samt andra skadliga effekter som sannolikt påverkar (under)populationerna. I förekommande fall ska tillräckliga, tillförlitliga och representativa fältdata eller övervakningsdata och/eller resultat från populationsmodeller beaktas.

| d) | Datas kvalitet och samstämmighet, med tanke på resultatens mönster och enhetlighet inom och mellan studier med liknande utformning och av olika taxonomiska grupper. |
| --- | --- |

d)

Datas kvalitet och samstämmighet, med tanke på resultatens mönster och enhetlighet inom och mellan studier med liknande utformning och av olika taxonomiska grupper.

| e) | Begreppet gränsdos samt internationella riktlinjer för högsta rekommenderade dos och bedömning av störande effekter av för hög toxicitet. |
| --- | --- |

e)

Begreppet gränsdos samt internationella riktlinjer för högsta rekommenderade dos och bedömning av störande effekter av för hög toxicitet.

| 3. | Vid tillämpning av en metod för sammanvägd bedömning ska sambandet mellan de skadliga effekterna och det endokrina verkningssättet fastställas på grundval av den biologiska rimligheten, som ska bestämmas mot bakgrund av aktuella vetenskapliga rön och med beaktande av internationellt överenskomna riktlinjer. |
| --- | --- |

3.

Vid tillämpning av en metod för sammanvägd bedömning ska sambandet mellan de skadliga effekterna och det endokrina verkningssättet fastställas på grundval av den biologiska rimligheten, som ska bestämmas mot bakgrund av aktuella vetenskapliga rön och med beaktande av internationellt överenskomna riktlinjer.

| 4. | Skadliga effekter som är icke-specifika sekundära konsekvenser av andra toxiska effekter ska inte ligga till grund för identifieringen av ämnet som endokrinstörande för icke-målorganismer.” |
| --- | --- |

4.

Skadliga effekter som är icke-specifika sekundära konsekvenser av andra toxiska effekter ska inte ligga till grund för identifieringen av ämnet som endokrinstörande för icke-målorganismer.”

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/606

av den 19 april 2018

om skydd enligt artikel 99 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av namnet ”Dons” (SUB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 99, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 97.2 och 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 kontrollerat Danmarks ansökan om registrering av namnet ”Dons” som en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) och offentliggjort den i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 97.2 och 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 kontrollerat Danmarks ansökan om registrering av namnet ”Dons” som en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) och offentliggjort den i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Invändningar inkom per e-post från Italiens jordbruksministerium, Confederazione Nazionale dei Consorzi Volontari per la Tutela delle Denominazioni dei Vini Italiani (FEDERDOC) och L'Alleanza delle Cooperative Italiane-Agroalimentare i enlighet med artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 14 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (3) den 4 februari 2016, den 5 februari 2016 respektive den 8 februari 2016. Kommissionen ansåg att alla dessa invändningar var tillåtliga i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 607/2009. |
| --- | --- |

(2)

Invändningar inkom per e-post från Italiens jordbruksministerium, Confederazione Nazionale dei Consorzi Volontari per la Tutela delle Denominazioni dei Vini Italiani (FEDERDOC) och L'Alleanza delle Cooperative Italiane-Agroalimentare i enlighet med artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 14 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (3) den 4 februari 2016, den 5 februari 2016 respektive den 8 februari 2016. Kommissionen ansåg att alla dessa invändningar var tillåtliga i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 607/2009.

| (3) | Genom en skrivelse av den 24 maj 2016 vidarebefordrade kommissionen dessa invändningar till de danska myndigheterna och uppmanade dem i enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 607/2009 att inkomma med sina synpunkter inom två månader. Danmark skickade sina synpunkter inom den föreskrivna tidsfristen den 4 juli 2016. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 24 maj 2016 vidarebefordrade kommissionen dessa invändningar till de danska myndigheterna och uppmanade dem i enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 607/2009 att inkomma med sina synpunkter inom två månader. Danmark skickade sina synpunkter inom den föreskrivna tidsfristen den 4 juli 2016.

| (4) | I enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 607/2009 informerade kommissionen genom en skrivelse av den 12 januari 2017 de tre invändarna, som fick två månader på sig att lämna eventuella synpunkter, om de danska myndigheternas synpunkter. Som svar tog kommissionen emot ytterligare ett meddelande från Italiens jordbruksministerium den 10 mars 2017, i vilket ministeriet upprepade sin invändning. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 607/2009 informerade kommissionen genom en skrivelse av den 12 januari 2017 de tre invändarna, som fick två månader på sig att lämna eventuella synpunkter, om de danska myndigheternas synpunkter. Som svar tog kommissionen emot ytterligare ett meddelande från Italiens jordbruksministerium den 10 mars 2017, i vilket ministeriet upprepade sin invändning.

| (5) | Enligt artikel 16.3 i förordning (EG) nr 607/2009 ska kommissionen fatta beslut på grundval av de bevis som den förfogar över. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 16.3 i förordning (EG) nr 607/2009 ska kommissionen fatta beslut på grundval av de bevis som den förfogar över.

| (6) | Alla tre invändare hävdar att vissa druvsorter som används för framställning av ”Dons”, nämligen Cabernet Cortis, Orion, Regent, Rondo och Solaris, som de anser vara hybrider framställda genom korsningsförädling av arterna Vitis vinifera med andra arter av släktet Vitis, inte bör användas för framställning av en skyddad ursprungsbeteckning i enlighet med artikel 93.1 a iv i förordning (EU) nr 1308/2013. De hävdar också att en sort som framställts genom en korsning av olika arter aldrig kan anses tillhöra arten Vitis vinifera. Enligt Italiens jordbruksministerium och FEDERDOC gör en genomundersökning i vilket land som helst i Europeiska unionen det möjligt att fastställa om en sort tillhör arten Vitis vinifera eller är en korsning med andra arter av släktet Vitis. |
| --- | --- |

(6)

Alla tre invändare hävdar att vissa druvsorter som används för framställning av ”Dons”, nämligen Cabernet Cortis, Orion, Regent, Rondo och Solaris, som de anser vara hybrider framställda genom korsningsförädling av arterna Vitis vinifera med andra arter av släktet Vitis, inte bör användas för framställning av en skyddad ursprungsbeteckning i enlighet med artikel 93.1 a iv i förordning (EU) nr 1308/2013. De hävdar också att en sort som framställts genom en korsning av olika arter aldrig kan anses tillhöra arten Vitis vinifera. Enligt Italiens jordbruksministerium och FEDERDOC gör en genomundersökning i vilket land som helst i Europeiska unionen det möjligt att fastställa om en sort tillhör arten Vitis vinifera eller är en korsning med andra arter av släktet Vitis.

| (7) | Italiens jordbruksministerium hävdar att hänvisningen till mänskliga faktorer är otillräcklig, liksom orsakssambandet mellan naturliga och mänskliga faktorer, och uppgifterna om den kvalitet och de egenskaper hos produkten som kan tillskrivas den geografiska omgivningen. Denna invändare hävdar vidare att påståendet att produktens syraprofil kan tillskrivas ”urvalet av relativt motståndskraftiga sorter” saknar all teknisk och vetenskaplig grund, med beaktande av det faktum att urvalet av sorter är en långsiktig process som inte kan avse hybridsorter mellan olika arter. |
| --- | --- |

(7)

Italiens jordbruksministerium hävdar att hänvisningen till mänskliga faktorer är otillräcklig, liksom orsakssambandet mellan naturliga och mänskliga faktorer, och uppgifterna om den kvalitet och de egenskaper hos produkten som kan tillskrivas den geografiska omgivningen. Denna invändare hävdar vidare att påståendet att produktens syraprofil kan tillskrivas ”urvalet av relativt motståndskraftiga sorter” saknar all teknisk och vetenskaplig grund, med beaktande av det faktum att urvalet av sorter är en långsiktig process som inte kan avse hybridsorter mellan olika arter.

| (8) | Slutligen anser Italiens jordbruksministerium att det är överflödigt att ange kraven på märkningen av druvsorter och årgång, eftersom dessa krav fastställs i artiklarna 61 och 62 i förordning (EG) nr 607/2009. |
| --- | --- |

(8)

Slutligen anser Italiens jordbruksministerium att det är överflödigt att ange kraven på märkningen av druvsorter och årgång, eftersom dessa krav fastställs i artiklarna 61 och 62 i förordning (EG) nr 607/2009.

| (9) | Kommissionen har bedömt de argument och uppgifter som lämnats av invändarna och sökanden och fann att namnet ”Dons” bör registreras som skyddad ursprungsbeteckning av följande skäl. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har bedömt de argument och uppgifter som lämnats av invändarna och sökanden och fann att namnet ”Dons” bör registreras som skyddad ursprungsbeteckning av följande skäl.

| (10) | När det gäller påståendena att produkten inte framställs av druvsorter som tillhör Vitis vinifera måste flera aspekter beaktas. För det första saknas det en harmoniserad klassificering på EU-nivå av en druvsort som tillhör Vitis vinifera. Dessutom finns det inte någon tillgänglig referenslista eller något tillgängligt vetenskapligt dokument från något officiellt behörigt organ, t.ex. Internationella vinorganisationen (OIV), som för närvarande skulle göra det möjligt att otvetydigt kategorisera arter av Vitis vinifera eller en korsning mellan arter av Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis, eller att särskilja dem. Mot denna bakgrund bör frågan om vetenskaplig definition i första hand behandlas i det förberedande nationella förfarande som genomförs av medlemsstaten i enlighet med artikel 96 i förordning (EU) nr 1308/2013. Danmark stöder sig på den tyska klassificeringen, där alla de fem berörda druvsorterna klassificeras som tillhörande Vitis vinifera. För det andra ska kommissionen i enlighet med artikel 16.3 i förordning (EG) nr 607/2009 när det gäller granskning av en invändning besluta att avslå eller registrera ursprungsbeteckningen på grundval av de bevis som den förfogar över. I det aktuella ärendet lämnade invändarna inga solida vetenskapliga bevis eller uppgifter som styrker att produkten inte framställs av druvsorter som tillhör Vitis vinifera. Slutligen noterar kommissionen att flera andra medlemsstater använder de berörda druvsorterna vid framställning av sina viner med skyddad ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller påståendena att produkten inte framställs av druvsorter som tillhör Vitis vinifera måste flera aspekter beaktas. För det första saknas det en harmoniserad klassificering på EU-nivå av en druvsort som tillhör Vitis vinifera. Dessutom finns det inte någon tillgänglig referenslista eller något tillgängligt vetenskapligt dokument från något officiellt behörigt organ, t.ex. Internationella vinorganisationen (OIV), som för närvarande skulle göra det möjligt att otvetydigt kategorisera arter av Vitis vinifera eller en korsning mellan arter av Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis, eller att särskilja dem. Mot denna bakgrund bör frågan om vetenskaplig definition i första hand behandlas i det förberedande nationella förfarande som genomförs av medlemsstaten i enlighet med artikel 96 i förordning (EU) nr 1308/2013. Danmark stöder sig på den tyska klassificeringen, där alla de fem berörda druvsorterna klassificeras som tillhörande Vitis vinifera. För det andra ska kommissionen i enlighet med artikel 16.3 i förordning (EG) nr 607/2009 när det gäller granskning av en invändning besluta att avslå eller registrera ursprungsbeteckningen på grundval av de bevis som den förfogar över. I det aktuella ärendet lämnade invändarna inga solida vetenskapliga bevis eller uppgifter som styrker att produkten inte framställs av druvsorter som tillhör Vitis vinifera. Slutligen noterar kommissionen att flera andra medlemsstater använder de berörda druvsorterna vid framställning av sina viner med skyddad ursprungsbeteckning.

| (11) | Av ovanstående skäl är det inte möjligt att dra slutsatsen att den produkt som avses med namnet ”Dons” framställs av druvsorter som inte tillhör Vitis vinifera. De invändningar som gjordes av det skälet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(11)

Av ovanstående skäl är det inte möjligt att dra slutsatsen att den produkt som avses med namnet ”Dons” framställs av druvsorter som inte tillhör Vitis vinifera. De invändningar som gjordes av det skälet måste därför avvisas.

| (12) | När det gäller den påstådda avsaknaden av uppgifter om sambandet konstaterar kommissionen att det har lämnats en beskrivning av de relevanta naturliga faktorerna i den geografiska omgivningen och av deras samband med produktens särskilda kvalitet och egenskaper, som bland annat kommer till uttryck i att produkten har en högre mjölksyrehalt som skiljer den från klassiska mousserande viner. Slutsaten bör därför dras att de aspekter som krävs för sambandet i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 607/2009 har tagits med. När det gäller de mänskliga faktorerna anses produktens syraprofil kunna tillskrivas urvalet av relativt motståndskraftiga sorter i enlighet med artikel 93.1 a i i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller den påstådda avsaknaden av uppgifter om sambandet konstaterar kommissionen att det har lämnats en beskrivning av de relevanta naturliga faktorerna i den geografiska omgivningen och av deras samband med produktens särskilda kvalitet och egenskaper, som bland annat kommer till uttryck i att produkten har en högre mjölksyrehalt som skiljer den från klassiska mousserande viner. Slutsaten bör därför dras att de aspekter som krävs för sambandet i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 607/2009 har tagits med. När det gäller de mänskliga faktorerna anses produktens syraprofil kunna tillskrivas urvalet av relativt motståndskraftiga sorter i enlighet med artikel 93.1 a i i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (13) | När det gäller påståendena att det är överflödigt att ange de krav som föreskrivs i förordningen, förefaller det av tydlighetsskäl och för en korrekt förståelse av kraven hos producenter som kan komma i fråga, vara lämpligt att de tas med eftersom delar av kraven är mer omfattande än i unionsrätten. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller påståendena att det är överflödigt att ange de krav som föreskrivs i förordningen, förefaller det av tydlighetsskäl och för en korrekt förståelse av kraven hos producenter som kan komma i fråga, vara lämpligt att de tas med eftersom delar av kraven är mer omfattande än i unionsrätten.

| (14) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 anser kommissionen att ansökan uppfyller kraven i den förordningen och att namnet ”Dons” bör skyddas och föras upp i det register som avses i artikel 104 i den förordningen. |
| --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 anser kommissionen att ansökan uppfyller kraven i den förordningen och att namnet ”Dons” bör skyddas och föras upp i det register som avses i artikel 104 i den förordningen.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Dons” (SUB) ska härmed skyddas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 407, 8.12.2015, s. 4.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 av den 14 juli 2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, traditionella uttryck, märkning och presentation av vissa vinprodukter (EUT L 193, 24.7.2009, s. 60).

3

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/40

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/607

av den 19 april 2018

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom förordning (EG) nr 1796/1999 kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Ungern, Indien, Mexiko, Polen, Sydafrika och Ukraina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom förordning (EG) nr 1796/1999 kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

2

Kina

de ursprungliga åtgärderna

den ursprungliga undersökningen

| (2) | Efter undersökningar i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (3) konstaterades att de ursprungliga åtgärderna kringgicks genom att import från Ukraina och Kina skedde via Moldavien respektive Marocko. Följaktligen utvidgade rådet genom förordning (EG) nr 760/2004 (4) den slutgiltiga antidumpningstullen på import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina till att omfatta import av samma produkter som avsänts från Moldavien. Den antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina utvidgades genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (5) till att omfatta import av samma produkter som avsänts från Marocko. |
| --- | --- |

(2)

Efter undersökningar i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (3) konstaterades att de ursprungliga åtgärderna kringgicks genom att import från Ukraina och Kina skedde via Moldavien respektive Marocko. Följaktligen utvidgade rådet genom förordning (EG) nr 760/2004 (4) den slutgiltiga antidumpningstullen på import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina till att omfatta import av samma produkter som avsänts från Moldavien. Den antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina utvidgades genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (5) till att omfatta import av samma produkter som avsänts från Marocko.

3

4

5

| (3) | Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (6) bibehöll rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96, de ursprungliga åtgärder som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina, Indien, Sydafrika och Ukraina. De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Mexiko upphörde att gälla den 18 augusti 2004 (7). Eftersom Ungern och Polen blev medlemmar av den europeiska unionen den 1 maj 2004 upphörde åtgärderna att gälla på det datumet. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (6) bibehöll rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96, de ursprungliga åtgärder som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina, Indien, Sydafrika och Ukraina. De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Mexiko upphörde att gälla den 18 augusti 2004 (7). Eftersom Ungern och Polen blev medlemmar av den europeiska unionen den 1 maj 2004 upphörde åtgärderna att gälla på det datumet.

6

7

| (4) | I maj 2010 utvidgade rådet genom förordning (EU) nr 400/2010 (8) den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller inte, efter en undersökning avseende kringgående i enlighet med artikel 13 i grundförordningen. Vissa koreanska exporterande tillverkare beviljades befrielse från den utvidgade antidumpningstullen, eftersom det konstaterades att de inte kringgick de slutgiltiga antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(4)

I maj 2010 utvidgade rådet genom förordning (EU) nr 400/2010 (8) den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller inte, efter en undersökning avseende kringgående i enlighet med artikel 13 i grundförordningen. Vissa koreanska exporterande tillverkare beviljades befrielse från den utvidgade antidumpningstullen, eftersom det konstaterades att de inte kringgick de slutgiltiga antidumpningstullarna.

8

| (5) | De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Indien upphörde att gälla den 17 november 2010 (9). |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Indien upphörde att gälla den 17 november 2010 (9).

9

| (6) | I januari 2012 bibehöll rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 (10), efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (11) antidumpningstullen för Kina, som utvidgats till att omfatta Marocko, Republiken Korea och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta Moldavien. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och undersökningen vid giltighetstidens utgång, som avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012, kommer nedan att kallas den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(6)

I januari 2012 bibehöll rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 (10), efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (11) antidumpningstullen för Kina, som utvidgats till att omfatta Marocko, Republiken Korea och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta Moldavien. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och undersökningen vid giltighetstidens utgång, som avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012, kommer nedan att kallas den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång.

10

11

de gällande åtgärderna

den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

| (7) | Genom samma förordning avslutade rådet också förfarandet med avseende på Sydafrika. De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Sydafrika upphörde att gälla den 9 februari 2012. |
| --- | --- |

(7)

Genom samma förordning avslutade rådet också förfarandet med avseende på Sydafrika. De åtgärder som är tillämpliga på import med ursprung i Sydafrika upphörde att gälla den 9 februari 2012.

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

| (8) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad begäran om översyn). |
| --- | --- |

(8)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad begäran om översyn).

12

begäran om översyn

| (9) | Begäran om översyn lämnades in den 7 november 2016 av sambandskommittén för stållineindustrin i Europeiska unionen (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av linor och kablar av stål. Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande avseende Kina sannolikt skulle leda till att dumpningen fortsätter, och därmed även skadan för unionsindustrin. Sökanden lämnade inte tillräcklig bevisning för att de gällande åtgärdernas upphörande gentemot Ukraina sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada. |
| --- | --- |

(9)

Begäran om översyn lämnades in den 7 november 2016 av sambandskommittén för stållineindustrin i Europeiska unionen (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av linor och kablar av stål. Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande avseende Kina sannolikt skulle leda till att dumpningen fortsätter, och därmed även skadan för unionsindustrin. Sökanden lämnade inte tillräcklig bevisning för att de gällande åtgärdernas upphörande gentemot Ukraina sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada.

sökanden

1.3   Inledande av ett förfarande

Inledande av ett förfarande

| (10) | Efter att i samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen ha fastslagit att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen den 8 februari 2017, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens tidning (13) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande), att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Efter att i samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen ha fastslagit att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen den 8 februari 2017, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens tidning (13) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande), att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens tidning

13

tillkännagivandet om inledande

| (11) | I avsaknad av en vederbörligen underbyggd begäran om översyn vid giltighetstidens utgång rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina, tillkännagav kommissionen att antidumpningsåtgärderna när det gäller Ukraina skulle upphöra att gälla. Följaktligen upphörde den antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina att gälla den 10 februari 2017 (14). |
| --- | --- |

(11)

I avsaknad av en vederbörligen underbyggd begäran om översyn vid giltighetstidens utgång rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina, tillkännagav kommissionen att antidumpningsåtgärderna när det gäller Ukraina skulle upphöra att gälla. Följaktligen upphörde den antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Ukraina att gälla den 10 februari 2017 (14).

14

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (12) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2016 (nedan kallad översynsperioden, eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 fram till översynsperiodens slut den 31 december 2016 (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2016 (nedan kallad översynsperioden, eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 fram till översynsperiodens slut den 31 december 2016 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

ÖP

skadeundersökningsperioden

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (13) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade officiellt den sökande, de övriga kända unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, och importörer/användare som den visste var berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade officiellt den sökande, de övriga kända unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, och importörer/användare som den visste var berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång.

| (14) | Alla berörda parter uppmanades att lämna sina synpunkter, lämna uppgifter och framlägga bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. De berörda parterna gavs också tillfälle att skriftligen begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(14)

Alla berörda parter uppmanades att lämna sina synpunkter, lämna uppgifter och framlägga bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. De berörda parterna gavs också tillfälle att skriftligen begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.5.1   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (15) | I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1.1   Stickprov av exporterande tillverkare i Kina

| (16) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande.

| (17) | För att avgöra om ett stickprov var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen samtliga 21 kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Den begärda informationen innehöll produktionsvolym och -kapacitet. Dessutom uppmanade kommissionen Kinas beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

För att avgöra om ett stickprov var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen samtliga 21 kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Den begärda informationen innehöll produktionsvolym och -kapacitet. Dessutom uppmanade kommissionen Kinas beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (18) | Bara en grupp av exporterande tillverkare svarade att de var villiga att samarbeta. Denna företagsgrupp, som omfattar 100 % av all export av linor och kablar av stål till unionen från Kina, stod för mindre än 2 % av den totala kinesiska tillverkningen av linor och kablar av stål. Eftersom endast en företagsgrupp av exporterande tillverkare var villig att samarbeta, var det inte nödvändigt att tillämpa ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(18)

Bara en grupp av exporterande tillverkare svarade att de var villiga att samarbeta. Denna företagsgrupp, som omfattar 100 % av all export av linor och kablar av stål till unionen från Kina, stod för mindre än 2 % av den totala kinesiska tillverkningen av linor och kablar av stål. Eftersom endast en företagsgrupp av exporterande tillverkare var villig att samarbeta, var det inte nödvändigt att tillämpa ett stickprovsförfarande.

1.5.1.2   Stickprov av unionstillverkare

| (19) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av tillverkare inom unionen. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjordes ett urval på grundval av försäljningsvolymen av den likadana produkten. Sex unionstillverkare ingick i stickprovet. De unionstillverkare som ingick i stickprovet stod för ca 50,5 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(19)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av tillverkare inom unionen. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjordes ett urval på grundval av försäljningsvolymen av den likadana produkten. Sex unionstillverkare ingick i stickprovet. De unionstillverkare som ingick i stickprovet stod för ca 50,5 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

1.5.1.3   Stickprov av icke-närstående importörer

| (20) | För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer eller företrädare som agerar på deras vägnar, att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen om sitt eller sina företag som efterfrågas i bilaga II i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(20)

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer eller företrädare som agerar på deras vägnar, att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen om sitt eller sina företag som efterfrågas i bilaga II i tillkännagivandet om inledande.

| (21) | Dessutom kontaktades 44 importörer som identifierades i begäran om översyn av kommissionen i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i ovan nämnda bilaga. |
| --- | --- |

(21)

Dessutom kontaktades 44 importörer som identifierades i begäran om översyn av kommissionen i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i ovan nämnda bilaga.

| (22) | Bara sju importörer gav sig till känna, men enligt deras svar importerade sex av dem inte linor och kablar av stål under översynsperioden. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(22)

Bara sju importörer gav sig till känna, men enligt deras svar importerade sex av dem inte linor och kablar av stål under översynsperioden. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.

1.5.2   Frågeformulär

Frågeformulär

| (23) | Kommissionen sände frågeformulär till den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare som besvarade stickprovsformuläret, de sex unionstillverkarna i urvalet, en importör, tio användare som gav sig till känna efter inledandet av undersökningen och 50 kända tillverkare i potentiella tredjeländer med marknadsekonomi (Kanada, Indien, Japan, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Sydkorea, Schweiz, Thailand, Turkiet, Ukraina och Amerikas förenta stater [nedan kallat Förenta staterna]). |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen sände frågeformulär till den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare som besvarade stickprovsformuläret, de sex unionstillverkarna i urvalet, en importör, tio användare som gav sig till känna efter inledandet av undersökningen och 50 kända tillverkare i potentiella tredjeländer med marknadsekonomi (Kanada, Indien, Japan, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Sydkorea, Schweiz, Thailand, Turkiet, Ukraina och Amerikas förenta stater [nedan kallat Förenta staterna]).

Förenta staterna

| (24) | Gruppen av exporterande tillverkare och fem unionstillverkare lämnade in svar på frågeformuläret. Ingen importör och inga användare lämnade in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(24)

Gruppen av exporterande tillverkare och fem unionstillverkare lämnade in svar på frågeformuläret. Ingen importör och inga användare lämnade in svar på frågeformuläret.

| (25) | Två av tillverkarna från tredjeländer med marknadsekonomi besvarade frågeformuläret, en belägen i Turkiet och en i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(25)

Två av tillverkarna från tredjeländer med marknadsekonomi besvarade frågeformuläret, en belägen i Turkiet och en i Förenta staterna.

1.5.3   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (26) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare








  — | Bridon International Ltd, Doncaster, Förenade kungariket. |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Bridon International Ltd, Doncaster, Förenade kungariket.

| — | Casar Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Casar Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel, Tyskland.

| — | Drumet Liny Druty sp. z o.o., Włocławek, Polen. |
| --- | --- |

—

Drumet Liny Druty sp. z o.o., Włocławek, Polen.

| — | Gustav Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Gustav Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland.

| — | Redaelli Tecna Spa, Milano, Italien. |
| --- | --- |

—

Redaelli Tecna Spa, Milano, Italien.

| | Exporterande tillverkare i Kina








  — | Fasten Group Imp. & Exp. Co., Ltd, Jiangyin City, Wuxi, Jiangsuprovinsen. |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina

Exporterande tillverkare i Kina

—

Fasten Group Imp. & Exp. Co., Ltd, Jiangyin City, Wuxi, Jiangsuprovinsen.

| | Tillverkare i det tredjeland som är en marknadsekonomi








  — | WireCo World Group, Prairie Village, Kansas, Förenta staterna. |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i det tredjeland som är en marknadsekonomi

Tillverkare i det tredjeland som är en marknadsekonomi

—

WireCo World Group, Prairie Village, Kansas, Förenta staterna.

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Den produkt som översynen gäller

Den produkt som översynen gäller

| (27) | Den produkt som översynen gäller (nedan kallad den undersökta produkten) är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Kina, vilken för närvarande omfattas av KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(27)

Den produkt som översynen gäller (nedan kallad den undersökta produkten) är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Kina, vilken för närvarande omfattas av KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98.

den undersökta produkten

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (28) | Linor och kablar av stål som tillverkas i Kina och exporteras till unionen, linor och kablar av stål som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det tredjelandet med marknadsekonomi Förenta staterna, och linor och kablar av stål som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna har samma slutanvändning, grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och bör därför anses som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Linor och kablar av stål som tillverkas i Kina och exporteras till unionen, linor och kablar av stål som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det tredjelandet med marknadsekonomi Förenta staterna, och linor och kablar av stål som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna har samma slutanvändning, grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och bör därför anses som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR EN FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR EN FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (29) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (30) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

| (31) | Såsom anges i skäl 18 var det bara en grupp exporterande tillverkare som stod för mindre än 2 % av den totala tillverkningen av linor och kablar av stål i Kina som samarbetade i undersökningen. Denna grupp består av sju närstående företag som ägnar sig åt tillverkning och försäljning av linor och kablar av stål. Eftersom denna grupp stod för all export av linor och kablar av stål från Kina till unionen under översynsperioden, ansåg kommissionen att den hade tillräckligt med information för att bedöma exportpriset och dumpningsmarginalen under översynsperioden (avsnitt 3.2). |
| --- | --- |

(31)

Såsom anges i skäl 18 var det bara en grupp exporterande tillverkare som stod för mindre än 2 % av den totala tillverkningen av linor och kablar av stål i Kina som samarbetade i undersökningen. Denna grupp består av sju närstående företag som ägnar sig åt tillverkning och försäljning av linor och kablar av stål. Eftersom denna grupp stod för all export av linor och kablar av stål från Kina till unionen under översynsperioden, ansåg kommissionen att den hade tillräckligt med information för att bedöma exportpriset och dumpningsmarginalen under översynsperioden (avsnitt 3.2).

| (32) | De uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga företagsgrupp av exporterande tillverkare för exportförsäljning till andra tredjeländer, befanns vara bristfälliga: fyra företag som är närstående företagsgruppen och som ägnar sig åt tillverkning och försäljning av linor och kablar av stål hade inte enligt kraven lämnat in ett separat svar på frågeformuläret. Genom att underlåta att svara enligt kraven lämnade de inte några uppgifter om sin exportförsäljning till andra tredjeländer. Dessutom underlät ett närstående företag i gruppen, trots att det hade lämnat in svar på frågeformuläret, att rapportera sin exportförsäljning till andra tredjeländer om en produkttyp per transaktion. |
| --- | --- |

(32)

De uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga företagsgrupp av exporterande tillverkare för exportförsäljning till andra tredjeländer, befanns vara bristfälliga: fyra företag som är närstående företagsgruppen och som ägnar sig åt tillverkning och försäljning av linor och kablar av stål hade inte enligt kraven lämnat in ett separat svar på frågeformuläret. Genom att underlåta att svara enligt kraven lämnade de inte några uppgifter om sin exportförsäljning till andra tredjeländer. Dessutom underlät ett närstående företag i gruppen, trots att det hade lämnat in svar på frågeformuläret, att rapportera sin exportförsäljning till andra tredjeländer om en produkttyp per transaktion.

| (33) | Till följd av detta meddelade kommissionen den enda samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare om sin avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen beträffande exportförsäljning till tredjeländer och denna grupp gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 18.4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(33)

Till följd av detta meddelade kommissionen den enda samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare om sin avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen beträffande exportförsäljning till tredjeländer och denna grupp gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 18.4 i den förordningen.

| (34) | I sina synpunkter förnekade inte den samarbetsvilliga gruppen av exporttillverkare att den hade underlåtit att besvara frågeformuläret för sina fyra närstående företag. Gruppen hävdade emellertid att det inte var rimligt att begära uppgifter om exportförsäljning till tredjeländer på grundval av produktkontrollnummer per transaktion. Detta argument kan inte godtas. De begärda uppgifterna ansågs nödvändiga eftersom om åtgärderna skulle upphöra att gälla är det, för att förutse det framtida beteendet hos de kinesiska tillverkarna, viktigt att ha exakt och fullständig kännedom om deras nuvarande beteende vid export av linor och kablar av stål till andra tredjeländer. När, såsom i förevarande fall, en part inte gör sitt bästa för att tillhandahålla alla de uppgifter som begärts, utan bara en del av dem och som dessutom inte är tillräckligt detaljerade och inte kan kontrolleras, kan inte en sådan partiell information anses vara tillräckligt exakt och fullständig för att göra det möjligt för kommissionen att, med full kännedom och på ett korrekt sätt, bedöma de kinesiska tillverkarnas beteende när de exporterar linor och kablar av stål till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(34)

I sina synpunkter förnekade inte den samarbetsvilliga gruppen av exporttillverkare att den hade underlåtit att besvara frågeformuläret för sina fyra närstående företag. Gruppen hävdade emellertid att det inte var rimligt att begära uppgifter om exportförsäljning till tredjeländer på grundval av produktkontrollnummer per transaktion. Detta argument kan inte godtas. De begärda uppgifterna ansågs nödvändiga eftersom om åtgärderna skulle upphöra att gälla är det, för att förutse det framtida beteendet hos de kinesiska tillverkarna, viktigt att ha exakt och fullständig kännedom om deras nuvarande beteende vid export av linor och kablar av stål till andra tredjeländer. När, såsom i förevarande fall, en part inte gör sitt bästa för att tillhandahålla alla de uppgifter som begärts, utan bara en del av dem och som dessutom inte är tillräckligt detaljerade och inte kan kontrolleras, kan inte en sådan partiell information anses vara tillräckligt exakt och fullständig för att göra det möjligt för kommissionen att, med full kännedom och på ett korrekt sätt, bedöma de kinesiska tillverkarnas beteende när de exporterar linor och kablar av stål till andra tredjeländer.

| (35) | Resultaten i avsnitt 3.3.2 grundades således på tillgängliga faktauppgifter. För detta ändamål användes de uppgifter som lämnades av den enda samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare, med undantag för försäljning till tredjeländer, begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifterna från de sökande, uppgifter från kinesisk exportstatistik (15) (nedan kallad den kinesiska databasen), uppgifter från Världsbanken och andra offentligt tillgängliga uppgifter för att få en fullständig bild av de antidumpningsåtgärder som införts på andra viktiga marknader i tredjeländer för linor och kablar av stål, såsom förklaras i skäl 68. |
| --- | --- |

(35)

Resultaten i avsnitt 3.3.2 grundades således på tillgängliga faktauppgifter. För detta ändamål användes de uppgifter som lämnades av den enda samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare, med undantag för försäljning till tredjeländer, begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifterna från de sökande, uppgifter från kinesisk exportstatistik (15) (nedan kallad den kinesiska databasen), uppgifter från Världsbanken och andra offentligt tillgängliga uppgifter för att få en fullständig bild av de antidumpningsåtgärder som införts på andra viktiga marknader i tredjeländer för linor och kablar av stål, såsom förklaras i skäl 68.

15

den kinesiska databasen

3.2   Dumpning

Dumpning

| (36) | Dumpning av exporten från Kina under översynsperioden fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga grupp av exporterande tillverkare som stod för all export av linor och kablar av stål från Kina till unionen under översynsperioden (se skäl 18). |
| --- | --- |

(36)

Dumpning av exporten från Kina under översynsperioden fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga grupp av exporterande tillverkare som stod för all export av linor och kablar av stål från Kina till unionen under översynsperioden (se skäl 18).

Tredjeland med marknadsekonomi

Tredjeland med marknadsekonomi

| (37) | Ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. I enlighet med artikel 2.7 a och b i grundförordningen ska normalvärdet för alla exporterande tillverkare fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(37)

Ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. I enlighet med artikel 2.7 a och b i grundförordningen ska normalvärdet för alla exporterande tillverkare fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi.

| (38) | I tillkännagivandet om inledande planerade kommissionen att använda Turkiet som ett tredjeland med marknadsekonomi. I tillkännagivandet om inledande angavs också att det kunde finnas tillverkning av likadana produkter i andra tredjeländer med marknadsekonomi såsom Thailand, Vietnam och Malaysia. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på valet av tredjeland med marknadsekonomi för att fastställa normalvärdet för Kina. Inga synpunkter inkom inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(38)

I tillkännagivandet om inledande planerade kommissionen att använda Turkiet som ett tredjeland med marknadsekonomi. I tillkännagivandet om inledande angavs också att det kunde finnas tillverkning av likadana produkter i andra tredjeländer med marknadsekonomi såsom Thailand, Vietnam och Malaysia. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på valet av tredjeland med marknadsekonomi för att fastställa normalvärdet för Kina. Inga synpunkter inkom inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (39) | Såsom angavs i tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida det förekom tillverkning och försäljning av likadana produkter i de tredjeländer med marknadsekonomi för vilka det fanns tecken på att tillverkning ägde rum. På grundval av uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik (Eurostat) identifierade kommissionen andra potentiella tredjeländer med marknadsekonomi: Kanada, Indien, Japan, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Schweiz, Thailand, Ukraina och Förenta staterna. Kommissionen identifierade 50 potentiella tillverkare i dessa länder, som kontaktades och uppmanades att lämna nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(39)

Såsom angavs i tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen huruvida det förekom tillverkning och försäljning av likadana produkter i de tredjeländer med marknadsekonomi för vilka det fanns tecken på att tillverkning ägde rum. På grundval av uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och tillgänglig statistik (Eurostat) identifierade kommissionen andra potentiella tredjeländer med marknadsekonomi: Kanada, Indien, Japan, Sydkorea, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Schweiz, Thailand, Ukraina och Förenta staterna. Kommissionen identifierade 50 potentiella tillverkare i dessa länder, som kontaktades och uppmanades att lämna nödvändiga uppgifter.

| (40) | Endast en tillverkare i Turkiet och en i Förenta staterna gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna. |
| --- | --- |

(40)

Endast en tillverkare i Turkiet och en i Förenta staterna gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna.

Val av det tredjeland som är en marknadsekonomi

Val av det tredjeland som är en marknadsekonomi

| (41) | Det fanns sammanlagt 15 potentiella tillverkare av den likadana produkten i Förenta staterna. Den amerikanska marknaden konstaterades också vara en öppen marknad med betydande import- och exportvolymer av linor och kablar av stål under översynsperioden. Det fanns inga gällande importtullar eller antidumpnings- eller utjämningstullar på import av linor och kablar av stål i Förenta staterna. Tillverkningsvolymen för den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna var betydande i förhållande till den uppskattade totala tillverkningen i Förenta staterna (som står för omkring [15 till 25 %] av den totala beräknade inhemska tillverkningen i Förenta staterna). |
| --- | --- |

(41)

Det fanns sammanlagt 15 potentiella tillverkare av den likadana produkten i Förenta staterna. Den amerikanska marknaden konstaterades också vara en öppen marknad med betydande import- och exportvolymer av linor och kablar av stål under översynsperioden. Det fanns inga gällande importtullar eller antidumpnings- eller utjämningstullar på import av linor och kablar av stål i Förenta staterna. Tillverkningsvolymen för den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna var betydande i förhållande till den uppskattade totala tillverkningen i Förenta staterna (som står för omkring [15 till 25 %] av den totala beräknade inhemska tillverkningen i Förenta staterna).

| (42) | Det ansågs därför att Förenta staterna var en öppen och stor marknad med många inhemska tillverkare och import som konkurrerar med varandra. Graden av konkurrens befanns vara högre i Förenta staterna än i Turkiet. Dessutom var de uppgifter som lämnades av tillverkaren i Turkiet mycket bristfälliga och väsentliga delar för fastställandet av normalvärdet saknades medan kvaliteten på svaret från tillverkaren i Förenta staterna var tillräckligt komplett för att fastställa ett tillförlitligt normalvärde på grundval av detta. Därför valde kommissionen Förenta staterna som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(42)

Det ansågs därför att Förenta staterna var en öppen och stor marknad med många inhemska tillverkare och import som konkurrerar med varandra. Graden av konkurrens befanns vara högre i Förenta staterna än i Turkiet. Dessutom var de uppgifter som lämnades av tillverkaren i Turkiet mycket bristfälliga och väsentliga delar för fastställandet av normalvärdet saknades medan kvaliteten på svaret från tillverkaren i Förenta staterna var tillräckligt komplett för att fastställa ett tillförlitligt normalvärde på grundval av detta. Därför valde kommissionen Förenta staterna som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi.

| (43) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på lämpligheten av valet av Förenta staterna som ett tredjeland med marknadsekonomi. Inga synpunkter togs emot innan tidsfristen löpte ut. |
| --- | --- |

(43)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på lämpligheten av valet av Förenta staterna som ett tredjeland med marknadsekonomi. Inga synpunkter togs emot innan tidsfristen löpte ut.

| (44) | På grundval av detta beslutade kommissionen att välja Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi för denna översyn. |
| --- | --- |

(44)

På grundval av detta beslutade kommissionen att välja Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi för denna översyn.

Normalvärde

Normalvärde

| (45) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen för tillverkaren av den likadana produkten på hemmamarknaden i det tredjelandet med marknadsekonomi var representativ under översynsperioden. Det konstaterades att den likadana produkten från den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna såldes i representativa mängder på hemmamarknaden jämfört med den produkt som översynen gäller som exporterades till unionen av den kinesiska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen för tillverkaren av den likadana produkten på hemmamarknaden i det tredjelandet med marknadsekonomi var representativ under översynsperioden. Det konstaterades att den likadana produkten från den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna såldes i representativa mängder på hemmamarknaden jämfört med den produkt som översynen gäller som exporterades till unionen av den kinesiska exporterande tillverkaren.

| (46) | Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden för tillverkaren från Förenta staterna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(46)

Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden för tillverkaren från Förenta staterna under undersökningsperioden.

| (47) | Kommissionen identifierade de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden hade ett pris som översteg kostnaden, och det vägda genomsnittliga försäljningspriset av den produkttypen var lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. I dessa fall beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska priserna vid all försäljning av produkttypen i fråga, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. Detta var fallet för omkring 50 % av de produkttyper som exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen identifierade de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden hade ett pris som översteg kostnaden, och det vägda genomsnittliga försäljningspriset av den produkttypen var lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. I dessa fall beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska priserna vid all försäljning av produkttypen i fråga, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. Detta var fallet för omkring 50 % av de produkttyper som exporterades till unionen.

| (48) | I de fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, vilket beräknades som ett vägt genomsnittspris av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden. Detta var fallet för omkring 50 % av de produkttyper som exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(48)

I de fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, vilket beräknades som ett vägt genomsnittspris av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden. Detta var fallet för omkring 50 % av de produkttyper som exporterades till unionen.

| (49) | Därför fastställdes normalvärdet för alla produkttyper på grundval av de inhemska försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(49)

Därför fastställdes normalvärdet för alla produkttyper på grundval av de inhemska försäljningspriserna.

| (50) | Normalvärdet fastställdes på grundval av försäljningspriserna för linor och kablar av stål från den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna i enlighet med artikel 2.7 a och b samt artiklarna 2.1– 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Normalvärdet fastställdes på grundval av försäljningspriserna för linor och kablar av stål från den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna i enlighet med artikel 2.7 a och b samt artiklarna 2.1– 2.6 i grundförordningen.

Exportpris

Exportpris

| (51) | Exportpriset fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnades av den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare från Kina i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen, vilken var en icke-närstående importör. |
| --- | --- |

(51)

Exportpriset fastställdes på grundval av de uppgifter som lämnades av den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare från Kina i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen, vilken var en icke-närstående importör.

Jämförelse

Jämförelse

| (52) | I avsaknad av motsvarighet på nivån för det fullständiga produktkontrollnumret mellan de produkttyper som exporterades av den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare och den inhemska försäljningen i det tredjeland som är en marknadsekonomi, fastställdes normalvärdet på grundval av det inhemska priset i det tredjelandet med marknadsekonomi för den mest likartade produkttypen. För att ta hänsyn till skillnaderna mellan produkttyperna togs vid fastställandet av normalvärdet hänsyn till särdragen hos produkttypen, som definieras genom produktkontrollnumret: produktkategori, trådegenskaper, typ av lina, yttre diameter och draghållfasthet. Justeringar gjordes på mellan [5 till 15 %] för att beakta skillnader mellan produkttyperna i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

I avsaknad av motsvarighet på nivån för det fullständiga produktkontrollnumret mellan de produkttyper som exporterades av den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare och den inhemska försäljningen i det tredjeland som är en marknadsekonomi, fastställdes normalvärdet på grundval av det inhemska priset i det tredjelandet med marknadsekonomi för den mest likartade produkttypen. För att ta hänsyn till skillnaderna mellan produkttyperna togs vid fastställandet av normalvärdet hänsyn till särdragen hos produkttypen, som definieras genom produktkontrollnumret: produktkategori, trådegenskaper, typ av lina, yttre diameter och draghållfasthet. Justeringar gjordes på mellan [5 till 15 %] för att beakta skillnader mellan produkttyperna i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen.

| (53) | Exporten från Kina är föremål för en delvis återbetalningsbar mervärdesskatt vid export, medan alla skatter återbetalas för inhemsk försäljning i Förenta staterna. Kommissionen har därför gjort en justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen för olikheter i mervärdesskatter mellan exportförsäljningen från Kina till unionen (där 17 % mervärdesskatt tas ut på export och 5 % av den sedan återbetalas) för att säkerställa en rättvis jämförelse och i enlighet med fast rättspraxis (16). |
| --- | --- |

(53)

Exporten från Kina är föremål för en delvis återbetalningsbar mervärdesskatt vid export, medan alla skatter återbetalas för inhemsk försäljning i Förenta staterna. Kommissionen har därför gjort en justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen för olikheter i mervärdesskatter mellan exportförsäljningen från Kina till unionen (där 17 % mervärdesskatt tas ut på export och 5 % av den sedan återbetalas) för att säkerställa en rättvis jämförelse och i enlighet med fast rättspraxis (16).

16

| (54) | Dessutom gjordes också justeringar av normalvärdet för olikheter i förpackningskostnader (mindre än 2 %) och inrikes godstrafik (inom ett intervall på 2–10 %) enligt artikel 2.10 e och f i grundförordningen. Justeringar gjordes också av exportpriset för hantering och lastning (mindre än 1 %), kostnader för inhemsk frakt i Kina (i ett intervall på 1–5 %), sjöfrakt (inom ett intervall på 1–5 %) och försäkringar (mindre än 1 %), i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen. Dessutom drogs kreditkostnader (mindre än 1 %) och bankavgifter (mindre än 1 %) också av från exportpriset i enlighet med artikel 2.10 g och k i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Dessutom gjordes också justeringar av normalvärdet för olikheter i förpackningskostnader (mindre än 2 %) och inrikes godstrafik (inom ett intervall på 2–10 %) enligt artikel 2.10 e och f i grundförordningen. Justeringar gjordes också av exportpriset för hantering och lastning (mindre än 1 %), kostnader för inhemsk frakt i Kina (i ett intervall på 1–5 %), sjöfrakt (inom ett intervall på 1–5 %) och försäkringar (mindre än 1 %), i enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen. Dessutom drogs kreditkostnader (mindre än 1 %) och bankavgifter (mindre än 1 %) också av från exportpriset i enlighet med artikel 2.10 g och k i grundförordningen.

| (55) | Slutligen skedde exportförsäljningen till unionen via närstående försäljningsföretag i Kina. Kommissionen undersökte inte om en justering av denna försäljning skulle vara motiverad i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. Orsaken är att syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång inte är att fastställa exakta dumpningsmarginaler, utan att fastställa om dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(55)

Slutligen skedde exportförsäljningen till unionen via närstående försäljningsföretag i Kina. Kommissionen undersökte inte om en justering av denna försäljning skulle vara motiverad i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. Orsaken är att syftet med en översyn vid giltighetstidens utgång inte är att fastställa exakta dumpningsmarginaler, utan att fastställa om dumpningen fortsatte under översynsperioden.

Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (56) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriserna, såsom de beräknats i skälen 45–51 för att säkerställa prisernas jämförbarhet för varje produkttyp. I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i tredjelandet med marknadsekonomi med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande produkttyp av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriserna, såsom de beräknats i skälen 45–51 för att säkerställa prisernas jämförbarhet för varje produkttyp. I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i tredjelandet med marknadsekonomi med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande produkttyp av den produkt som översynen gäller.

| (57) | På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset (kostnad, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull, till 16,7 %. |
| --- | --- |

(57)

På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset (kostnad, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull, till 16,7 %.

3.3   Importens utveckling om åtgärderna upphävs

Importens utveckling om åtgärderna upphävs

| (58) | Med hänvisning till slutsatsen att dumpning förekom under översynsperioden analyserade kommissionen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas. Följande faktorer analyserades: tillverkning, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, hur kinesiska exportörer beter sig i andra tredjeländer, former av kringgående och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(58)

Med hänvisning till slutsatsen att dumpning förekom under översynsperioden analyserade kommissionen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas. Följande faktorer analyserades: tillverkning, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, hur kinesiska exportörer beter sig i andra tredjeländer, former av kringgående och unionsmarknadens attraktionskraft.

| (59) | Den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare stod för mindre än 3 % av den totala produktionskapaciteten och mindre än 2 % av den totala tillverkningen av linor och kablar av stål i Kina. Eftersom inga andra tillverkare av linor och kablar av stål i Kina samarbetade grundades undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, i syfte att bedöma utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla, på de uppgifter som kommissionen har tillgång till, som är uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare, begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifterna från den kinesiska databasen, uppgifter från Världsbanken och andra allmänt tillgängliga uppgifter, vilket förklaras i skäl 68 för att få en fullständig bild av de antidumpningsåtgärder som införts på andra viktiga marknader för linor och kablar av stål. |
| --- | --- |

(59)

Den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare stod för mindre än 3 % av den totala produktionskapaciteten och mindre än 2 % av den totala tillverkningen av linor och kablar av stål i Kina. Eftersom inga andra tillverkare av linor och kablar av stål i Kina samarbetade grundades undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, i syfte att bedöma utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla, på de uppgifter som kommissionen har tillgång till, som är uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare, begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifterna från den kinesiska databasen, uppgifter från Världsbanken och andra allmänt tillgängliga uppgifter, vilket förklaras i skäl 68 för att få en fullständig bild av de antidumpningsåtgärder som införts på andra viktiga marknader för linor och kablar av stål.

3.3.1   Tillverkning, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Tillverkning, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (60) | I avsaknad av andra tillgängliga uppgifter i ärendet, grundade kommissionen sina iakttagelser på begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som innehöll en studie som analyserade utvecklingen av tillgång och efterfrågan i den kinesiska industrin för linor av stål under 2012–2016 samt den närmaste framtiden (nedan kallad studien). På grundval av denna information uppskattades produktionskapaciteten för linor och kablar av stål i Kina till 5,8 miljoner ton per år, den faktiska tillverkningen uppskattades till cirka 4,0 miljoner ton per år och, som en följd, den outnyttjade kapaciteten i Kina till cirka 1,8 miljoner ton under 2016, vilket överstiger den totala unionsförbrukningen av linor och kablar av stål under översynsperioden med mer än tio gånger, såsom anges i skäl 75. |
| --- | --- |

(60)

I avsaknad av andra tillgängliga uppgifter i ärendet, grundade kommissionen sina iakttagelser på begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som innehöll en studie som analyserade utvecklingen av tillgång och efterfrågan i den kinesiska industrin för linor av stål under 2012–2016 samt den närmaste framtiden (nedan kallad studien). På grundval av denna information uppskattades produktionskapaciteten för linor och kablar av stål i Kina till 5,8 miljoner ton per år, den faktiska tillverkningen uppskattades till cirka 4,0 miljoner ton per år och, som en följd, den outnyttjade kapaciteten i Kina till cirka 1,8 miljoner ton under 2016, vilket överstiger den totala unionsförbrukningen av linor och kablar av stål under översynsperioden med mer än tio gånger, såsom anges i skäl 75.

studien

| (61) | Studien visade att den inhemska förbrukningen i Kina uppgick till omkring 3,8 miljoner ton per år. Inga uppgifter framkom genom undersökningen som visade på någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan i Kina inom den närmsta framtiden. Detsamma gäller för kinesisk export till andra tredjeländer, eftersom det inte finns någon information som tyder på att det skulle finnas en kraftig ökning av efterfrågan på linor och kablar av stål i världen. |
| --- | --- |

(61)

Studien visade att den inhemska förbrukningen i Kina uppgick till omkring 3,8 miljoner ton per år. Inga uppgifter framkom genom undersökningen som visade på någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan i Kina inom den närmsta framtiden. Detsamma gäller för kinesisk export till andra tredjeländer, eftersom det inte finns någon information som tyder på att det skulle finnas en kraftig ökning av efterfrågan på linor och kablar av stål i världen.

| (62) | Vad gäller begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och mer specifikt av studien, bör det noteras att den information som den innehöll inte ifrågasattes av någon av de berörda parterna. Dessutom, såsom anges i skäl 17 och 18, bör det även erinras om att flertalet av de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål inte lämnade begärda erforderliga uppgifter och att den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare som står för mindre än 3 % av den samlade kinesiska produktionskapaciteten samarbetade och lämnade begärda relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

(62)

Vad gäller begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och mer specifikt av studien, bör det noteras att den information som den innehöll inte ifrågasattes av någon av de berörda parterna. Dessutom, såsom anges i skäl 17 och 18, bör det även erinras om att flertalet av de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål inte lämnade begärda erforderliga uppgifter och att den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare som står för mindre än 3 % av den samlade kinesiska produktionskapaciteten samarbetade och lämnade begärda relevanta uppgifter.

| (63) | Därför, och i avsaknad av andra uppgifter, anser kommissionen att varken den inhemska efterfrågan eller efterfrågan på global nivå på linor och kablar av stål kommer att kunna absorbera den betydande outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina. |
| --- | --- |

(63)

Därför, och i avsaknad av andra uppgifter, anser kommissionen att varken den inhemska efterfrågan eller efterfrågan på global nivå på linor och kablar av stål kommer att kunna absorbera den betydande outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina.

3.3.2   Exportbeteende till andra tredjeländer

Exportbeteende till andra tredjeländer

| (64) | Såsom förklaras i skälen 32–35 kunde inte de uppgifter som lämnades av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare användas för att korrekt bedöma de kinesiska exporterande tillverkarnas exportbeteende i andra tredjeländer. Därför var kommissionen tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen för att bedöma detta beteende. För denna bedömning använde kommissionen den kinesiska databasen, såsom i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång (17). |
| --- | --- |

(64)

Såsom förklaras i skälen 32–35 kunde inte de uppgifter som lämnades av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare användas för att korrekt bedöma de kinesiska exporterande tillverkarnas exportbeteende i andra tredjeländer. Därför var kommissionen tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen för att bedöma detta beteende. För denna bedömning använde kommissionen den kinesiska databasen, såsom i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång (17).

17

| (65) | Det bör dock noteras att den kinesiska databasen omfattar en bredare produktdefinition än den produkt som översynen gäller, eftersom den också inbegriper tvinnad tråd, linor och kablar av rostfritt stål och linor och kablar av stål med ett tvärsnitt på högst 3 mm. Därför kan ingen meningsfull analys av de kvantiteter som exporterats till andra marknader göras på grundval av uppgifterna i den kinesiska databasen. Däremot kunde den kinesiska databasen användas för prisanalys. Prisanalysen grundas på rimliga uppskattningar med tanke på de liknande egenskaperna hos de andra produkter som eventuellt ingår i analysen. |
| --- | --- |

(65)

Det bör dock noteras att den kinesiska databasen omfattar en bredare produktdefinition än den produkt som översynen gäller, eftersom den också inbegriper tvinnad tråd, linor och kablar av rostfritt stål och linor och kablar av stål med ett tvärsnitt på högst 3 mm. Därför kan ingen meningsfull analys av de kvantiteter som exporterats till andra marknader göras på grundval av uppgifterna i den kinesiska databasen. Däremot kunde den kinesiska databasen användas för prisanalys. Prisanalysen grundas på rimliga uppskattningar med tanke på de liknande egenskaperna hos de andra produkter som eventuellt ingår i analysen.

| (66) | På denna grundval fann kommissionen att en jämförelse av de kinesiska exportpriserna på de fem viktigaste exportmarknaderna vid sidan av unionen (Indien, Sydkorea, Thailand, Förenta staterna och Vietnam) med det normalvärde som fastställts i det tredjeland med marknadsekonomi som beskrivs i skälen 45 till 50, varierade dumpningsmarginalerna från mellan 129 till 314 % under undersökningsperioden. Den kinesiska exporten av linor och kablar av stål till de andra fem marknaderna står uppskattningsvis för 40 % av den totala kinesiska globala exporten av linor och kablar av stål. På samma sätt fastställdes dumpningsmarginalen för försäljning till unionen till 97 %. |
| --- | --- |

(66)

På denna grundval fann kommissionen att en jämförelse av de kinesiska exportpriserna på de fem viktigaste exportmarknaderna vid sidan av unionen (Indien, Sydkorea, Thailand, Förenta staterna och Vietnam) med det normalvärde som fastställts i det tredjeland med marknadsekonomi som beskrivs i skälen 45 till 50, varierade dumpningsmarginalerna från mellan 129 till 314 % under undersökningsperioden. Den kinesiska exporten av linor och kablar av stål till de andra fem marknaderna står uppskattningsvis för 40 % av den totala kinesiska globala exporten av linor och kablar av stål. På samma sätt fastställdes dumpningsmarginalen för försäljning till unionen till 97 %.

| (67) | Därför dumpades sannolikt exporten av linor och kablar av stål till andra tredjeländer från Kina i ännu högre nivåer än exportförsäljningen till unionen under översynsperioden. I avsaknad av annan information kan prisnivån vid exportförsäljning till andra tredjeländer ses som en indikation på den sannolika prisnivån för exportförsäljning till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Mot bakgrund av de låga prisnivåerna på exporten till tredjelandsmarknader drogs också slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen, vilket skulle kunna leda till ökad dumpning. |
| --- | --- |

(67)

Därför dumpades sannolikt exporten av linor och kablar av stål till andra tredjeländer från Kina i ännu högre nivåer än exportförsäljningen till unionen under översynsperioden. I avsaknad av annan information kan prisnivån vid exportförsäljning till andra tredjeländer ses som en indikation på den sannolika prisnivån för exportförsäljning till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Mot bakgrund av de låga prisnivåerna på exporten till tredjelandsmarknader drogs också slutsatsen att det finns en betydande marginal för att sänka exportpriserna till unionen, vilket skulle kunna leda till ökad dumpning.

| (68) | Enligt allmänt tillgängliga uppgifter (18) gäller anti-dumpningsåtgärder på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina också i Turkiet (19), Mexiko (20) och Brasilien (21). Nyligen inledde Colombia en antidumpningsundersökning rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina (22) och i december 2017 infördes provisoriska antidumpningsåtgärder på 15 %. Detta visar tydligt att linor och kablar av stål från kinesiska exporterande tillverkare också har exporterats till andra marknader till dumpade priser. Den tyder också på att kinesisk export av linor och kablar av stål till dessa marknader är eller kommer att bli begränsad och att de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål måste hitta alternativa marknader för sin outnyttjade kapacitet. |
| --- | --- |

(68)

Enligt allmänt tillgängliga uppgifter (18) gäller anti-dumpningsåtgärder på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina också i Turkiet (19), Mexiko (20) och Brasilien (21). Nyligen inledde Colombia en antidumpningsundersökning rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina (22) och i december 2017 infördes provisoriska antidumpningsåtgärder på 15 %. Detta visar tydligt att linor och kablar av stål från kinesiska exporterande tillverkare också har exporterats till andra marknader till dumpade priser. Den tyder också på att kinesisk export av linor och kablar av stål till dessa marknader är eller kommer att bli begränsad och att de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål måste hitta alternativa marknader för sin outnyttjade kapacitet.

18

19

20

21

22

3.3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (69) | På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det, enligt vad som förklaras i skäl 66, att de exporterande tillverkarna från Kina kan ta ut högre priser på unionsmarknaden än i andra tredjeländer. Enligt den kinesiska databasen låg det genomsnittliga fob-exportpriset (fritt ombord) till unionen under undersökningsperioden på 1 688 euro per ton, medan det i genomsnitt bara uppgick till 1 191 euro per ton till de fem huvudsakliga marknaderna i tredjeländer. Därför låg de kinesiska exportpriserna till tredjeländer cirka 30 % lägre än exportpriserna till unionen (utan beaktande av de antidumpningstullar som betalades på unionsmarknaden). Detta visar att unionsmarknaden är en attraktiv marknad, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna kan generera högre vinster på sin försäljning till unionen än på sin försäljning till andra exportmarknader. |
| --- | --- |

(69)

På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det, enligt vad som förklaras i skäl 66, att de exporterande tillverkarna från Kina kan ta ut högre priser på unionsmarknaden än i andra tredjeländer. Enligt den kinesiska databasen låg det genomsnittliga fob-exportpriset (fritt ombord) till unionen under undersökningsperioden på 1 688 euro per ton, medan det i genomsnitt bara uppgick till 1 191 euro per ton till de fem huvudsakliga marknaderna i tredjeländer. Därför låg de kinesiska exportpriserna till tredjeländer cirka 30 % lägre än exportpriserna till unionen (utan beaktande av de antidumpningstullar som betalades på unionsmarknaden). Detta visar att unionsmarknaden är en attraktiv marknad, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna kan generera högre vinster på sin försäljning till unionen än på sin försäljning till andra exportmarknader.

3.3.4   Slutsats

Slutsats

| (70) | Sammanfattningsvis visar den dumpningsmarginal som fastställdes under översynsperioden den betydande outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina och unionsmarknadens konstaterade attraktionskraft och exportbeteendet i andra tredjeländer att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphävs, samt att betydande kvantiteter av dumpad export skulle komma in på unionsmarknaden. Det anses därför vara sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(70)

Sammanfattningsvis visar den dumpningsmarginal som fastställdes under översynsperioden den betydande outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina och unionsmarknadens konstaterade attraktionskraft och exportbeteendet i andra tredjeländer att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna upphävs, samt att betydande kvantiteter av dumpad export skulle komma in på unionsmarknaden. Det anses därför vara sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (71) | Inom unionen tillverkades linor och kablar av stål av fler än 22 tillverkare/producentgrupper under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(71)

Inom unionen tillverkades linor och kablar av stål av fler än 22 tillverkare/producentgrupper under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (72) | Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden fastställdes till 168 701 ton på grundval av uppgifterna i begäran om översyn, ytterligare uppgifter som lämnats av sökanden och svar på frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(72)

Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden fastställdes till 168 701 ton på grundval av uppgifterna i begäran om översyn, ytterligare uppgifter som lämnats av sökanden och svar på frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (73) | Såsom anges i skäl 19 gjordes ett stickprovsurval bestående av sex tillverkare/producentgrupper. Kommissionen erhöll och kontrollerade svar på frågeformuläret från fem unionstillverkare. De fem tillverkarna stod för ca 43 % av den totala unionstillverkningen under översynsperioden. Detta stickprovsurval ansågs vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(73)

Såsom anges i skäl 19 gjordes ett stickprovsurval bestående av sex tillverkare/producentgrupper. Kommissionen erhöll och kontrollerade svar på frågeformuläret från fem unionstillverkare. De fem tillverkarna stod för ca 43 % av den totala unionstillverkningen under översynsperioden. Detta stickprovsurval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

4.2   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (74) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymen från tredjeländer till unionen på grundval av de uppgifter som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) och kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga kinesiska exporterande gruppen av tillverkare. |
| --- | --- |

(74)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymen från tredjeländer till unionen på grundval av de uppgifter som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) och kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga kinesiska exporterande gruppen av tillverkare.

databasen enligt artikel 14.6

| (75) | I tabell 1 anges hur förbrukningen i unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning (i ton) | 175 589 | 175 675 | 170 454 | 164 446 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 97 | 94 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. |

(75)

I tabell 1 anges hur förbrukningen i unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden.

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2013

2014

2015

ÖP

Total förbrukning (i ton)

175 589

175 675

170 454

164 446

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

97

97

94

94

Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (76) | Förbrukningen i unionen förblev stabil mellan 2013 och 2014 och minskade med 6 % från 2014 till översynsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Förbrukningen i unionen förblev stabil mellan 2013 och 2014 och minskade med 6 % från 2014 till översynsperioden.

4.3   Import från Kina

Import från Kina

4.3.1   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (77) | Kommissionen fastställde volymen för importen från Kina på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare och uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen fastställde volymen för importen från Kina på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare och uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 under skadeundersökningsperioden.

| (78) | På grundval av detta utvecklades importen till unionen från Kina och dess marknadsandel på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (i ton) | 2 697 | 1 780 | 3 207 | 2 005 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 66 | 119 | 74 |
| Marknadsandel (%) | 1,5 | 1,0 | 1,9 | 1,2 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 66 | 122 | 79 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. |

(78)

På grundval av detta utvecklades importen till unionen från Kina och dess marknadsandel på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2013

2014

2015

ÖP

Import (i ton)

2 697

1 780

3 207

2 005

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

66

66

119

119

74

74

Marknadsandel (%)

1,5

1,0

1,9

1,2

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

66

66

122

122

79

79

Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (79) | Under skadeundersökningsperioden fluktuerade importvolymen av linor och kablar av stål från Kina från ett år till ett annat. En nedgång med 34 % under åren 2013–2014 följdes av en ökning på 80 % under åren 2014–2015 (23). Slutligen minskade importvolymen under översynsperioden från 2 697 ton under 2013 till 2 005 ton. Importvolymen minskade med 26 % totalt sett under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(79)

Under skadeundersökningsperioden fluktuerade importvolymen av linor och kablar av stål från Kina från ett år till ett annat. En nedgång med 34 % under åren 2013–2014 följdes av en ökning på 80 % under åren 2014–2015 (23). Slutligen minskade importvolymen under översynsperioden från 2 697 ton under 2013 till 2 005 ton. Importvolymen minskade med 26 % totalt sett under skadeundersökningsperioden.

23

| (80) | Marknadsandelen för importen från Kina uppvisade en likartad utveckling. Den minskade överlag från 1,5 till 1,2 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Marknadsandelen för importen från Kina uppvisade en likartad utveckling. Den minskade överlag från 1,5 till 1,2 % under skadeundersökningsperioden.

4.3.2   Priserna på importen från Kina

Priserna på importen från Kina

| (81) | Kommissionen fastställde priserna för importen från Kina på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande gruppen av kinesiska tillverkare och uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Det genomsnittliga priset för Kinas import till unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Genomsnittspris på import från Kina | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris utan tull (i euro/ton) | 1 712 | 1 360 | 1 669 | 2 474 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 79 | 98 | 145 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. |

(81)

Kommissionen fastställde priserna för importen från Kina på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande gruppen av kinesiska tillverkare och uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Det genomsnittliga priset för Kinas import till unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Genomsnittspris på import från Kina

Genomsnittspris på import från Kina

2013

2014

2015

ÖP

Genomsnittligt pris utan tull (i euro/ton)

1 712

1 360

1 669

2 474

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

79

79

98

98

145

145

Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (82) | Under skadeundersökningsperioden fluktuerade det genomsnittliga priset på den produkt som importerades från Kina från ett år till ett annat. Inledningsvis minskade priserna med 21 % under 2014. Under 2015 ökade priserna och nådde nästan 2013 års nivåer och de fortsatte att öka under översynsperioden. Totalt sett ökade priserna med 45 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Under skadeundersökningsperioden fluktuerade det genomsnittliga priset på den produkt som importerades från Kina från ett år till ett annat. Inledningsvis minskade priserna med 21 % under 2014. Under 2015 ökade priserna och nådde nästan 2013 års nivåer och de fortsatte att öka under översynsperioden. Totalt sett ökade priserna med 45 % under skadeundersökningsperioden.

4.4   Prisunderskridande

Prisunderskridande

| (83) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och |
| --- | --- | --- |

(83)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från den samarbetsvilliga gruppen av exporterande kinesiska tillverkare till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställd till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt). Unionsindustrin sålde inte någon av de åtta produkttyper som exporterades av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare till unionen. För att få fram motsvarande produkttyper förenklades dessa genom att anpassa draghållfastheten (24) och genom att ta ut genomsnittet av priskomponenten för skillnaderna i diameter (25). Genom att använda denna metod fastställdes en 100 % motsvarighet. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från den samarbetsvilliga gruppen av exporterande kinesiska tillverkare till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställd till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt). Unionsindustrin sålde inte någon av de åtta produkttyper som exporterades av den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare till unionen. För att få fram motsvarande produkttyper förenklades dessa genom att anpassa draghållfastheten (24) och genom att ta ut genomsnittet av priskomponenten för skillnaderna i diameter (25). Genom att använda denna metod fastställdes en 100 % motsvarighet.

24

25

| (84) | Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins genomsnittliga vägda pris under översynsperioden. Avsaknaden av prisunderskridande visar de vidtagna åtgärdernas effektivitet. Om åtgärderna skulle tillåtas upphöra och de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål behåller sina exportpriser på en liknande nivå skulle den prisunderskridande marginalen kunna beräknas genom att dra av antidumpningstullen från importpriset. Den på detta sätt fastställda marginalen för prisunderskridande skulle uppgå till 36,3 %. Detta anses vara en rimlig indikation på eventuella framtida exportpriser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(84)

Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsindustrins genomsnittliga vägda pris under översynsperioden. Avsaknaden av prisunderskridande visar de vidtagna åtgärdernas effektivitet. Om åtgärderna skulle tillåtas upphöra och de kinesiska exporterande tillverkarna av linor och kablar av stål behåller sina exportpriser på en liknande nivå skulle den prisunderskridande marginalen kunna beräknas genom att dra av antidumpningstullen från importpriset. Den på detta sätt fastställda marginalen för prisunderskridande skulle uppgå till 36,3 %. Detta anses vara en rimlig indikation på eventuella framtida exportpriser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

4.5   Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

| (85) | Importen från andra tredjeländer än Kina kommer huvudsakligen från Republiken Korea, Turkiet, Thailand, Ryssland och Malaysia. |
| --- | --- |

(85)

Importen från andra tredjeländer än Kina kommer huvudsakligen från Republiken Korea, Turkiet, Thailand, Ryssland och Malaysia.

| (86) | Importvolymen till unionen av import från andra tredjeländer än Kina visas i tabell 4 samt dess marknadsandel och genomsnittliga priser:

  Tabell 4


  Import från andra tredjeländer än Kina | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (i ton) | 63 381 | 65 336 | 63 747 | 63 798 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 101 | 101 |
| Marknadsandel (%) | 36,1 | 37,2 | 37,4 | 38,8 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 712 | 1 588 | 1 624 | 1 488 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 95 | 87 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. |

(86)

Importvolymen till unionen av import från andra tredjeländer än Kina visas i tabell 4 samt dess marknadsandel och genomsnittliga priser:

Tabell 4

Tabell 4

Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

2013

2014

2015

ÖP

Import (i ton)

63 381

65 336

63 747

63 798

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

101

101

101

101

Marknadsandel (%)

36,1

37,2

37,4

38,8

Genomsnittspris (euro/ton)

1 712

1 588

1 624

1 488

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

95

95

87

87

Källa: Kontrollerade uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (87) | Totalt sett förblev importvolymen från andra tredjeländer relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med en liten ökning på 1 %. |
| --- | --- |

(87)

Totalt sett förblev importvolymen från andra tredjeländer relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med en liten ökning på 1 %.

| (88) | Eftersom den sammanlagda förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden ledde denna ökning till en ökning av deras marknadsandel från 36,1 till 38,8 % under perioden. |
| --- | --- |

(88)

Eftersom den sammanlagda förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden ledde denna ökning till en ökning av deras marknadsandel från 36,1 till 38,8 % under perioden.

| (89) | Under skadeundersökningsperioden fluktuerade det genomsnittliga priset på den produkt som importerades från andra tredjeländer än Kina från ett år till ett annat. Inledningsvis minskade priserna med 7 % under 2014. Under 2015 ökade priserna med 2 % och minskade sedan med 8 % under översynsperioden. Totalt sett minskade priserna med 13 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Under skadeundersökningsperioden fluktuerade det genomsnittliga priset på den produkt som importerades från andra tredjeländer än Kina från ett år till ett annat. Inledningsvis minskade priserna med 7 % under 2014. Under 2015 ökade priserna med 2 % och minskade sedan med 8 % under översynsperioden. Totalt sett minskade priserna med 13 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.1   Import från länder till vilka åtgärderna hade utvidgats

Import från länder till vilka åtgärderna hade utvidgats

Sydkorea

Sydkorea

| (90) | Sydkorea har den näst största marknadsandelen på unionsmarknaden efter unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Sydkorea har den näst största marknadsandelen på unionsmarknaden efter unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.

| (91) | Såsom nämns i skäl 4 gjordes kringgående av de ursprungliga åtgärderna på import från Kina via Sydkorea. Följaktligen utvidgades 2010 den antidumpningstull som införts på import med ursprung i Kina till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Sydkorea, med undantag av de som tillverkats av 15 genuina sydkoreanska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(91)

Såsom nämns i skäl 4 gjordes kringgående av de ursprungliga åtgärderna på import från Kina via Sydkorea. Följaktligen utvidgades 2010 den antidumpningstull som införts på import med ursprung i Kina till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Sydkorea, med undantag av de som tillverkats av 15 genuina sydkoreanska exporterande tillverkare.

| (92) | Praktiskt taget all import av linor och kablar av stål från Sydkorea till unionen under översynsperioden kom från de exporterande tillverkare som befriats från den utvidgade antidumpningstullen, nämligen 99,98 % av all sydkoreansk import. |
| --- | --- |

(92)

Praktiskt taget all import av linor och kablar av stål från Sydkorea till unionen under översynsperioden kom från de exporterande tillverkare som befriats från den utvidgade antidumpningstullen, nämligen 99,98 % av all sydkoreansk import.

| (93) | I tabell 5 anges hur den volym, marknadsandel och genomsnittliga priser för importen från Sydkorea till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Importvolym, marknadsandel och genomsnittliga priser från Korea | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (i ton) | 36 800 | 34 157 | 30 274 | 32 928 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 82 | 89 |
| Marknadsandel (%) | 21,0 | 19,4 | 17,8 | 20,0 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 85 | 96 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 559 | 1 621 | 1 646 | 1 506 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 106 | 97 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(93)

I tabell 5 anges hur den volym, marknadsandel och genomsnittliga priser för importen från Sydkorea till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Importvolym, marknadsandel och genomsnittliga priser från Korea

Importvolym, marknadsandel och genomsnittliga priser från Korea

2013

2014

2015

ÖP

Import (i ton)

36 800

34 157

30 274

32 928

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

82

82

89

89

Marknadsandel (%)

21,0

19,4

17,8

20,0

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

85

85

96

96

Genomsnittspris (euro/ton)

1 559

1 621

1 646

1 506

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

106

106

97

97

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (94) | Importvolymen från Sydkorea minskade under skadeundersökningsperioden med 11 %, vilket var något högre än den nedåtgående trenden för förbrukningen. |
| --- | --- |

(94)

Importvolymen från Sydkorea minskade under skadeundersökningsperioden med 11 %, vilket var något högre än den nedåtgående trenden för förbrukningen.

| (95) | Eftersom minskningen av importvolymen var större än den minskade förbrukningen, minskade marknadsandelen bara något från 21,0 till 20,0 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom minskningen av importvolymen var större än den minskade förbrukningen, minskade marknadsandelen bara något från 21,0 till 20,0 % under skadeundersökningsperioden.

| (96) | Det genomsnittliga priset för importen ökade med 6 % från 2013 till 2015 och minskade med 9 % under översynsperioden, vilket innebär en total minskning med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset (cif-priset, utan tull) var 48 % lägre än det genomsnittliga priset (fritt fabrik) för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(96)

Det genomsnittliga priset för importen ökade med 6 % från 2013 till 2015 och minskade med 9 % under översynsperioden, vilket innebär en total minskning med 3 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset (cif-priset, utan tull) var 48 % lägre än det genomsnittliga priset (fritt fabrik) för unionsindustrin.

Marocko

Marocko

| (97) | Importen med ursprung i eller som avsänts från Marocko konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Ingen närmare analys bedömdes därför som nödvändig. |
| --- | --- |

(97)

Importen med ursprung i eller som avsänts från Marocko konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Ingen närmare analys bedömdes därför som nödvändig.

4.5.2   Import från tredjeländer som omfattades av antidumpningstullar under skadeundersökningsperioden

Import från tredjeländer som omfattades av antidumpningstullar under skadeundersökningsperioden

Ukraina och Moldavien

Ukraina och Moldavien

| (98) | Under skadeundersökningsperioden fanns fortfarande en antidumpningstull på 51,8 % på import av linor och kablar av stål, med ursprung i Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Moldavien, oavsett om den uppgivits ha sitt ursprung i Moldavien eller ej. |
| --- | --- |

(98)

Under skadeundersökningsperioden fanns fortfarande en antidumpningstull på 51,8 % på import av linor och kablar av stål, med ursprung i Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Moldavien, oavsett om den uppgivits ha sitt ursprung i Moldavien eller ej.

| (99) | Dessa åtgärder löpte ut den 10 februari 2017, vilket förklaras i skäl 11. |
| --- | --- |

(99)

Dessa åtgärder löpte ut den 10 februari 2017, vilket förklaras i skäl 11.

| (100) | Importen med ursprung i eller som avsänts från Ukraina och Moldavien konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Därför bedömdes ingen närmare analys vara nödvändig för skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Importen med ursprung i eller som avsänts från Ukraina och Moldavien konstaterades vara nära noll under skadeundersökningsperioden. Därför bedömdes ingen närmare analys vara nödvändig för skadeundersökningsperioden.

4.5.3   Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

| (101) | Importen från resterande tredjeländer var huvudsakligen från Turkiet, Ryssland, Thailand och Malaysia. I tabell 6 anges hur importen utvecklas:

  Tabell 6


  Import från andra tredjeländer | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet |
| Import (i ton) | 6 814 | 8 608 | 7 508 | 7 028 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 126 | 110 | 103 |
| Marknadsandel (%) | 3,9 | 4,9 | 4,4 | 4,3 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 384 | 1 322 | 1 328 | 1 255 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 95 | 96 | 91 |
| Thailand |
| Import (i ton) | 5 206 | 6 514 | 6 268 | 6 122 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 125 | 120 | 118 |
| Marknadsandel (%) | 3,0 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 445 | 1 391 | 1 656 | 1 468 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 115 | 102 |
| Ryssland |
| Import (i ton) | 1 639 | 3 541 | 5 063 | 4 838 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 216 | 309 | 295 |
| Marknadsandel (%) | 0,9 | 2,0 | 3,0 | 2,9 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 341 | 1 150 | 1 135 | 1 057 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 86 | 85 | 79 |
| Malaysia |
| Import (i ton) | 4 525 | 4 377 | 5 932 | 4 530 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 97 | 131 | 100 |
| Marknadsandel (%) | 2,6 | 2,5 | 3,5 | 2,8 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 552 | 1 416 | 1 437 | 1 343 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 93 | 87 |
| Andra länder |
| Import (i ton) | 8 257 | 8 061 | 8 701 | 8 294 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 98 | 105 | 100 |
| Marknadsandel (%) | 4,7 | 4,6 | 5,1 | 5,0 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 2 951 | 2 180 | 2 196 | 1 967 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 108 | 100 |
| Totalt |
| Import (i ton) | 26 441 | 31 102 | 33 472 | 30 812 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 118 | 127 | 117 |
| Marknadsandel (%) | 15 | 18 | 20 | 19 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 912 | 1 552 | 1 605 | 1 471 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 81 | 84 | 77 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(101)

Importen från resterande tredjeländer var huvudsakligen från Turkiet, Ryssland, Thailand och Malaysia. I tabell 6 anges hur importen utvecklas:

Tabell 6

Tabell 6

Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

2013

2014

2015

ÖP

Turkiet

Turkiet

Import (i ton)

6 814

8 608

7 508

7 028

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

126

126

110

110

103

103

Marknadsandel (%)

3,9

4,9

4,4

4,3

Genomsnittspris (euro/ton)

1 384

1 322

1 328

1 255

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

95

95

96

96

91

91

Thailand

Thailand

Import (i ton)

5 206

6 514

6 268

6 122

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

125

125

120

120

118

118

Marknadsandel (%)

3,0

3,7

3,7

3,7

Genomsnittspris (euro/ton)

1 445

1 391

1 656

1 468

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

115

115

102

102

Ryssland

Ryssland

Import (i ton)

1 639

3 541

5 063

4 838

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

216

216

309

309

295

295

Marknadsandel (%)

0,9

2,0

3,0

2,9

Genomsnittspris (euro/ton)

1 341

1 150

1 135

1 057

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

86

86

85

85

79

79

Malaysia

Malaysia

Import (i ton)

4 525

4 377

5 932

4 530

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

97

97

131

131

100

100

Marknadsandel (%)

2,6

2,5

3,5

2,8

Genomsnittspris (euro/ton)

1 552

1 416

1 437

1 343

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

93

93

87

87

Andra länder

Andra länder

Import (i ton)

8 257

8 061

8 701

8 294

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

98

98

105

105

100

100

Marknadsandel (%)

4,7

4,6

5,1

5,0

Genomsnittspris (euro/ton)

2 951

2 180

2 196

1 967

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

108

108

100

100

Totalt

Totalt

Import (i ton)

26 441

31 102

33 472

30 812

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

118

118

127

127

117

117

Marknadsandel (%)

15

18

20

19

Genomsnittspris (euro/ton)

1 912

1 552

1 605

1 471

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

81

81

84

84

77

77

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (102) | Den totala importen från andra tredjeländer ökade med 27 % under perioden 2013–2015. Under översynsperioden minskade importen med 10 %. Totalt sett ökade importen med 17 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom förbrukningen minskade under skadeundersökningsperioden, såsom anges i skäl 76, ökade marknadsandelen för andra tredjeländer från 15 till 19 % under samma period. |
| --- | --- |

(102)

Den totala importen från andra tredjeländer ökade med 27 % under perioden 2013–2015. Under översynsperioden minskade importen med 10 %. Totalt sett ökade importen med 17 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom förbrukningen minskade under skadeundersökningsperioden, såsom anges i skäl 76, ökade marknadsandelen för andra tredjeländer från 15 till 19 % under samma period.

| (103) | Importen från Turkiet varierade under skadeundersökningsperioden, men under översynsperioden låg den på ungefär samma nivå som under 2013 (i början av skadeundersökningsperioden), dvs. 7 028 ton. Totalt sett förblev deras marknadsandel relativt stabil, med enbart en liten ökning på 0,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 3,9 % under 2013 till 4,3 % under översynsperioden. Det genomsnittliga priset minskade med 9 %. |
| --- | --- |

(103)

Importen från Turkiet varierade under skadeundersökningsperioden, men under översynsperioden låg den på ungefär samma nivå som under 2013 (i början av skadeundersökningsperioden), dvs. 7 028 ton. Totalt sett förblev deras marknadsandel relativt stabil, med enbart en liten ökning på 0,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 3,9 % under 2013 till 4,3 % under översynsperioden. Det genomsnittliga priset minskade med 9 %.

| (104) | Importen från Thailand ökade med 25 % från 2013 till 2014, men minskade kontinuerligt därefter och nådde under översynsperioden 6 122 ton, vilket var en ökning jämfört med 5 206 ton under 2013. Sammanlagt ökade importen med 18 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen ökade också under 2014 och förblev stabil fram till översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset fluktuerade under perioden 2014–2015 (– 4 %, + 15 %) och nådde under översynsperioden en nivå som låg 2 % över 2013 års nivå. |
| --- | --- |

(104)

Importen från Thailand ökade med 25 % från 2013 till 2014, men minskade kontinuerligt därefter och nådde under översynsperioden 6 122 ton, vilket var en ökning jämfört med 5 206 ton under 2013. Sammanlagt ökade importen med 18 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen ökade också under 2014 och förblev stabil fram till översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset fluktuerade under perioden 2014–2015 (– 4 %, + 15 %) och nådde under översynsperioden en nivå som låg 2 % över 2013 års nivå.

| (105) | Importen från Ryssland ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden, men låg kvar på relativt låga nivåer under hela skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel ökade också från 0,9 till 2,9 %. Det genomsnittliga priset minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Importen från Ryssland ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden, men låg kvar på relativt låga nivåer under hela skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel ökade också från 0,9 till 2,9 %. Det genomsnittliga priset minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden.

| (106) | Importen från Malaysia fluktuerade sedan början av skadeundersökningsperioden, men uppnådde under översynsperioden nästan samma nivå som under 2013, dvs. 4 530 ton. Under skadeundersökningsperioden ökade, trots fluktuationer, marknadsandelen för importen från Malaysia av linor och kablar av stål bara något totalt sett, dvs. med 0,2 procentenheter. Det genomsnittliga importpriset minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Importen från Malaysia fluktuerade sedan början av skadeundersökningsperioden, men uppnådde under översynsperioden nästan samma nivå som under 2013, dvs. 4 530 ton. Under skadeundersökningsperioden ökade, trots fluktuationer, marknadsandelen för importen från Malaysia av linor och kablar av stål bara något totalt sett, dvs. med 0,2 procentenheter. Det genomsnittliga importpriset minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden.

| (107) | Under översynsperioden var priserna på importen av linor och kablar av stål från Turkiet, Ryssland, Thailand och Malaysia i genomsnitt lägre än unionsindustrins genomsnittliga pris (med 49–63 %). De var också lägre än priserna för importen från Kina (med 41–57 %). |
| --- | --- |

(107)

Under översynsperioden var priserna på importen av linor och kablar av stål från Turkiet, Ryssland, Thailand och Malaysia i genomsnitt lägre än unionsindustrins genomsnittliga pris (med 49–63 %). De var också lägre än priserna för importen från Kina (med 41–57 %).

4.6   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.6.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (108) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (109) | För att kunna fastställa skadan gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer som omfattade hela unionsindustrin på grundval av uppgifter från den sökande, vilka dubbelkontrollerades mot de uppgifter som lämnats av ett antal unionstillverkare i skedet före inledande och mot verifierade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av verifierade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(109)

För att kunna fastställa skadan gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer som omfattade hela unionsindustrin på grundval av uppgifter från den sökande, vilka dubbelkontrollerades mot de uppgifter som lämnats av ett antal unionstillverkare i skedet före inledande och mot verifierade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av verifierade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (110) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek. |
| --- | --- |

(110)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek.

| (111) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittligt pris per enhet, genomsnittlig kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(111)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittligt pris per enhet, genomsnittlig kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.6.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.6.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (112) | I tabell 7 anges hur den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (ton) | 206 053 | 203 763 | 193 757 | 168 701 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 94 | 82 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 290 092 | 299 773 | 301 160 | 305 550 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 104 | 105 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 71 | 68 | 64 | 55 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 91 | 78 |
| Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär. |

(112)

I tabell 7 anges hur den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2013

2014

2015

ÖP

Tillverkning (ton)

206 053

203 763

193 757

168 701

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

94

94

82

82

Produktionskapacitet (i ton)

290 092

299 773

301 160

305 550

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

104

104

105

105

Kapacitetsutnyttjande (%)

71

68

64

55

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

91

91

78

78

Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

Källa:

| (113) | Den totala tillverkningsvolymen var relativt stabil under perioden 2013–2014 och minskade med 5 % under 2015. Under översynsperioden minskade tillverkningsvolymen med ytterligare 12 %. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 18 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Den totala tillverkningsvolymen var relativt stabil under perioden 2013–2014 och minskade med 5 % under 2015. Under översynsperioden minskade tillverkningsvolymen med ytterligare 12 %. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 18 % under skadeundersökningsperioden.

| (114) | Produktionskapaciteten ökade något under skadeundersökningsperioden och totalt med endast 5 %. |
| --- | --- |

(114)

Produktionskapaciteten ökade något under skadeundersökningsperioden och totalt med endast 5 %.

| (115) | Följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandenivån från 71 % under 2013 till 55 % under översynsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandenivån med 22 % under skadeundersökningsperioden, till följd av minskningen i produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(115)

Följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandenivån från 71 % under 2013 till 55 % under översynsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandenivån med 22 % under skadeundersökningsperioden, till följd av minskningen i produktionsvolymen.

4.6.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (116) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 109 511 | 108 559 | 103 499 | 98 643 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 95 | 90 |
| Marknadsandel (%) | 62,4 | 61,8 | 60,7 | 60,0 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 97 | 96 |
| Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär. |

(116)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2013

2014

2015

ÖP

Försäljningsvolym (ton)

109 511

108 559

103 499

98 643

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

95

95

90

90

Marknadsandel (%)

62,4

61,8

60,7

60,0

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

97

97

96

96

Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

Källa:

| (117) | Försäljningsvolymen följde samma trend som tillverkningsvolymen. Den var relativt stabil under perioden 2013–2014 och minskade med 5 % under 2015. Under översynsperioden minskade tillverkningsvolymen med ytterligare 5 %. Totalt sett minskade försäljningsvolymen med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Försäljningsvolymen följde samma trend som tillverkningsvolymen. Den var relativt stabil under perioden 2013–2014 och minskade med 5 % under 2015. Under översynsperioden minskade tillverkningsvolymen med ytterligare 5 %. Totalt sett minskade försäljningsvolymen med 10 % under skadeundersökningsperioden.

| (118) | Unionsindustrins marknadsandel minskade med 2,4 procentenheter, från 62,4 till 60,0 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Unionsindustrins marknadsandel minskade med 2,4 procentenheter, från 62,4 till 60,0 % under skadeundersökningsperioden.

4.6.2.3   Tillväxt

| (119) | Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 6 %. Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med en ännu högre nivå, nämligen 10 %. Följaktligen förlorade unionsindustrin 2,4 procentenheter av sin marknadsandel. De minskade försäljningsvolymerna avspeglades också i kapacitetsutnyttjandet som minskade med 22 %. |
| --- | --- |

(119)

Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 6 %. Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med en ännu högre nivå, nämligen 10 %. Följaktligen förlorade unionsindustrin 2,4 procentenheter av sin marknadsandel. De minskade försäljningsvolymerna avspeglades också i kapacitetsutnyttjandet som minskade med 22 %.

4.6.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (120) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Sysselsättning och produktivitet | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 3 329 | 3 309 | 3 238 | 3 026 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 62 | 62 | 60 | 56 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 97 | 90 |
| Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär. |

(120)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2013

2014

2015

ÖP

Antal anställda

3 329

3 309

3 238

3 026

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

97

97

91

91

Produktivitet (ton/anställd)

62

62

60

56

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

97

97

90

90

Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

Källa:

| (121) | Antalet anställda i unionsindustrin minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, varav den största minskningen ägde rum under översynsperioden. Detta berodde på den minskade tillverknings- och försäljningsvolym som beskrivs i skälen 113 och 117. |
| --- | --- |

(121)

Antalet anställda i unionsindustrin minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, varav den största minskningen ägde rum under översynsperioden. Detta berodde på den minskade tillverknings- och försäljningsvolym som beskrivs i skälen 113 och 117.

| (122) | Till följd av en större nedgång i tillverkningen jämfört med minskningen av antalet anställda, minskade produktiviteten med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Till följd av en större nedgång i tillverkningen jämfört med minskningen av antalet anställda, minskade produktiviteten med 10 % under skadeundersökningsperioden.

4.6.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (123) | Såsom anges i skäl 57 visade undersökningen att importen från Kina av den produkt som översynen gäller fortsatte att dumpas på unionsmarknaden med en dumpningsmarginal på 16,7 %. Volymen av importen var låg på grund av de gällande antidumpningsåtgärdernas effektivitet. De kinesiska tillverkarna fortsatte att närvara på unionsmarknaden med en marknadsandel på 1,2 % under översynsperioden (se tabell 2). |
| --- | --- |

(123)

Såsom anges i skäl 57 visade undersökningen att importen från Kina av den produkt som översynen gäller fortsatte att dumpas på unionsmarknaden med en dumpningsmarginal på 16,7 %. Volymen av importen var låg på grund av de gällande antidumpningsåtgärdernas effektivitet. De kinesiska tillverkarna fortsatte att närvara på unionsmarknaden med en marknadsandel på 1,2 % under översynsperioden (se tabell 2).

| (124) | I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Under skadeundersökningsperioden gick återhämtningen långsammare, där de viktigaste skadeindikatorerna uppvisade en nedåtgående trend. Dessutom har en lägre efterfrågan på bulkprodukter och sänkta oljepriser lett till minskad aktivitet inom olje-, gas- och gruvsektorn. Därefter följde en negativ inverkan på efterfrågan på linor och kablar av stål, vilket ledde till att förbrukningen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden (se tabell 1). |
| --- | --- |

(124)

I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Under skadeundersökningsperioden gick återhämtningen långsammare, där de viktigaste skadeindikatorerna uppvisade en nedåtgående trend. Dessutom har en lägre efterfrågan på bulkprodukter och sänkta oljepriser lett till minskad aktivitet inom olje-, gas- och gruvsektorn. Därefter följde en negativ inverkan på efterfrågan på linor och kablar av stål, vilket ledde till att förbrukningen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden (se tabell 1).

| (125) | Till följd av den gradvisa minskningen av unionspriserna under skadeundersökningsperioden kunde unionsindustrin inte fortsätta att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(125)

Till följd av den gradvisa minskningen av unionspriserna under skadeundersökningsperioden kunde unionsindustrin inte fortsätta att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning.

4.6.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.6.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (126) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton) | 3 297 | 3 133 | 2 950 | 2 887 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 95 | 89 | 88 |
| Tillverkningskostnaden per enhet i unionen (euro/ton) | 2 774 | 2 866 | 3 072 | 3 138 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 111 | 113 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär. |

(126)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

2013

2014

2015

ÖP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/ton)

3 297

3 133

2 950

2 887

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

95

95

89

89

88

88

Tillverkningskostnaden per enhet i unionen (euro/ton)

2 774

2 866

3 072

3 138

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

111

111

113

113

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa:

| (127) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

| (128) | Samtidigt ökade den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet med 13 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av tillverkningskostnaden per enhet berodde främst på den lägre tillverknings- och försäljningsvolymen (18 respektive 10 % under skadeundersökningsperioden [se tabell 7, skäl 113, tabell 8 och skäl 117]). Det bör noteras att denna ökning av tillverkningskostnaden per enhet skedde trots en minskning av den totala tillverkningskostnaden under skadeundersökningsperioden. Även om unionsindustrin lyckades minska den totala tillverkningskostnaden kunde de inte minska kostnaderna per enhet till följd av den omfattande nedgången i tillverknings- och försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(128)

Samtidigt ökade den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet med 13 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av tillverkningskostnaden per enhet berodde främst på den lägre tillverknings- och försäljningsvolymen (18 respektive 10 % under skadeundersökningsperioden [se tabell 7, skäl 113, tabell 8 och skäl 117]). Det bör noteras att denna ökning av tillverkningskostnaden per enhet skedde trots en minskning av den totala tillverkningskostnaden under skadeundersökningsperioden. Även om unionsindustrin lyckades minska den totala tillverkningskostnaden kunde de inte minska kostnaderna per enhet till följd av den omfattande nedgången i tillverknings- och försäljningsvolym.

4.6.3.2   Arbetskraftskostnad

| (129) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 48 708 | 48 277 | 51 586 | 50 021 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 106 | 103 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär. |

(129)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2013

2014

2015

ÖP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

48 708

48 277

51 586

50 021

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

106

106

103

103

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa:

| (130) | Sammantaget ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna med 3 % under skadeundersökningsperioden efter små fluktuationer under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Sammantaget ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna med 3 % under skadeundersökningsperioden efter små fluktuationer under skadeundersökningsperioden.

4.6.3.3   Lagerhållning

| (131) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lager | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 15 191 | 15 889 | 15 260 | 14 796 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 105 | 100 | 97 |
| Utgående lager som procentandel av tillverkningen (%) | 16,7 | 17,4 | 17,4 | 23,0 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 105 | 138 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär. |

(131)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lager

Lager

2013

2014

2015

ÖP

Utgående lager (i ton)

15 191

15 889

15 260

14 796

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

105

105

100

100

97

97

Utgående lager som procentandel av tillverkningen (%)

16,7

17,4

17,4

23,0

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

105

105

138

138

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa:

| (132) | Lagernivåerna minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom unionsindustrin ska hålla ett minimilager av de vanligaste typerna av linor och kablar av stål för att omgående kunna täcka efterfrågan, kunde inte lagerstockarna minskas mer och därmed ökade deras värde som en procentandel av tillverkningen med 38 %. |
| --- | --- |

(132)

Lagernivåerna minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom unionsindustrin ska hålla ett minimilager av de vanligaste typerna av linor och kablar av stål för att omgående kunna täcka efterfrågan, kunde inte lagerstockarna minskas mer och därmed ökade deras värde som en procentandel av tillverkningen med 38 %.

4.6.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (133) | Unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2013 | 2014 | 2015 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för den totala försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (%) | 7,5 | 6,1 | 2,6 | – 1,6 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 81 | 34 | – 21 |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 42 881 | 36 692 | 33 631 | 8 885 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 86 | 78 | 21 |
| Investeringar (i tusen euro) | 12 014 | 8 843 | 9 003 | 5 950 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 74 | 75 | 50 |
| Räntabilitet (%) | 33,3 | 20,8 | 8,6 | – 5,2 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 62 | 26 | – 16 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär. |

(133)

Unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2013

2014

2015

ÖP

Lönsamhet för den totala försäljningen i unionen till icke-närstående kunder (%)

7,5

6,1

2,6

– 1,6

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

81

81

34

34

– 21

– 21

Kassaflöde (i tusen euro)

42 881

36 692

33 631

8 885

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

86

86

78

78

21

21

Investeringar (i tusen euro)

12 014

8 843

9 003

5 950

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

74

74

75

75

50

50

Räntabilitet (%)

33,3

20,8

8,6

– 5,2

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

62

62

26

26

– 16

– 16

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa:

| (134) | Unionsindustrins lönsamhet minskade under skadeundersökningsperioden från en vinst på 7,5 % under 2013 och slutade under undersökningsperioden med en förlust på 1,6 %. |
| --- | --- |

(134)

Unionsindustrins lönsamhet minskade under skadeundersökningsperioden från en vinst på 7,5 % under 2013 och slutade under undersökningsperioden med en förlust på 1,6 %.

| (135) | Kassaflödet minskade dramatiskt under skadeundersökningsperioden med 79 %. Detta är ytterligare en indikator på unionsindustrins dåliga resultat vad gäller den löpande verksamheten och den likviditetsbrist den stod inför. |
| --- | --- |

(135)

Kassaflödet minskade dramatiskt under skadeundersökningsperioden med 79 %. Detta är ytterligare en indikator på unionsindustrins dåliga resultat vad gäller den löpande verksamheten och den likviditetsbrist den stod inför.

| (136) | Totalt sett minskade priserna med 50 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av minskande vinstmarginaler och det höga trycket på priserna, begränsades investeringarna främst till de som föranletts av miljö- eller säkerhetsskäl. Samtidigt gjordes bara ett fåtal investeringar i produktionsdrift och -teknik i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten under översynsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Totalt sett minskade priserna med 50 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av minskande vinstmarginaler och det höga trycket på priserna, begränsades investeringarna främst till de som föranletts av miljö- eller säkerhetsskäl. Samtidigt gjordes bara ett fåtal investeringar i produktionsdrift och -teknik i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten under översynsperioden.

| (137) | Räntabiliteten mäter vinst eller förlust som uppstår på en investering i förhållande till den summa pengar som investerats. Under skadeundersökningsperioden minskade den från 33,3 till – 5,2 %. |
| --- | --- |

(137)

Räntabiliteten mäter vinst eller förlust som uppstår på en investering i förhållande till den summa pengar som investerats. Under skadeundersökningsperioden minskade den från 33,3 till – 5,2 %.

4.6.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (138) | På grund av de gällande antidumpningsåtgärderna fortsatte unionsindustrin att återhämta sig från verkningarna av tidigare skadlig dumpning under de första två åren 2013–2014 av skadeundersökningsperioden och lyckades upprätthålla en vinstmarginal som översteg målvinsten på 5 %. |
| --- | --- |

(138)

På grund av de gällande antidumpningsåtgärderna fortsatte unionsindustrin att återhämta sig från verkningarna av tidigare skadlig dumpning under de första två åren 2013–2014 av skadeundersökningsperioden och lyckades upprätthålla en vinstmarginal som översteg målvinsten på 5 %.

| (139) | Trots detta har en lägre efterfrågan på bulkprodukter och sänkta oljepriser lett till minskad aktivitet inom olje-, gas- och gruvsektorn. Följaktligen minskade efterfrågan på linor och kablar av stål under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin påverkades omgående av denna minskade efterfrågan, vilket ledde till en minskning av dess produktions- och försäljningsvolym och marknadsandel. Samtidigt ökade andelen linor och kablar av stål med låg prissättning och ledde till en nedgång i priset i unionen och till en ytterligare försämring av unionsindustrins finansiella resultat. Därför har nästan alla skadeindikatorer försämrats. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada. |
| --- | --- |

(139)

Trots detta har en lägre efterfrågan på bulkprodukter och sänkta oljepriser lett till minskad aktivitet inom olje-, gas- och gruvsektorn. Följaktligen minskade efterfrågan på linor och kablar av stål under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin påverkades omgående av denna minskade efterfrågan, vilket ledde till en minskning av dess produktions- och försäljningsvolym och marknadsandel. Samtidigt ökade andelen linor och kablar av stål med låg prissättning och ledde till en nedgång i priset i unionen och till en ytterligare försämring av unionsindustrins finansiella resultat. Därför har nästan alla skadeindikatorer försämrats. På grundval av detta drogs slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada.

| (140) | Importen av linor och kablar av stål från Kina hade en begränsad negativ påverkan på den skadevållande situationen för unionsindustrin. På grund av de åtgärder som är i kraft var deras marknadsandel låg under hela skadeundersökningsperioden. Förekomsten av kinesisk import av linor och kablar av stål fortsatte dock på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(140)

Importen av linor och kablar av stål från Kina hade en begränsad negativ påverkan på den skadevållande situationen för unionsindustrin. På grund av de åtgärder som är i kraft var deras marknadsandel låg under hela skadeundersökningsperioden. Förekomsten av kinesisk import av linor och kablar av stål fortsatte dock på unionsmarknaden.

| (141) | Samtidigt hade importen från övriga tredjeländer en sammanlagd marknadsandel på 38,8 %, dock med en svagt stigande trend under skadeundersökningsperioden (se tabell 4). De genomsnittliga importpriserna från övriga tredjeländer hade en nedåtgående trend med nivåer som avsevärt understeg unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Importen påverkade därför den skadevållande situationen för unionsindustrin i väsentlig utsträckning. Såsom framgår av analysen i skälen 85–89 lyckades de under skadeundersökningsperioden inte bara att behålla sin marknadsandel, utan att öka den. Under samma period minskade det genomsnittliga importpriset (skäl 89) och skapar en ytterligare press nedåt på priset i unionen, vilket leder till en minskning av unionsindustrins priser med 12 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 127) och ytterligare försämring av dess finansiella resultat. |
| --- | --- |

(141)

Samtidigt hade importen från övriga tredjeländer en sammanlagd marknadsandel på 38,8 %, dock med en svagt stigande trend under skadeundersökningsperioden (se tabell 4). De genomsnittliga importpriserna från övriga tredjeländer hade en nedåtgående trend med nivåer som avsevärt understeg unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Importen påverkade därför den skadevållande situationen för unionsindustrin i väsentlig utsträckning. Såsom framgår av analysen i skälen 85–89 lyckades de under skadeundersökningsperioden inte bara att behålla sin marknadsandel, utan att öka den. Under samma period minskade det genomsnittliga importpriset (skäl 89) och skapar en ytterligare press nedåt på priset i unionen, vilket leder till en minskning av unionsindustrins priser med 12 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 127) och ytterligare försämring av dess finansiella resultat.

| (142) | Kommissionen drog därmed slutsatsen att unionsindustrin har gynnats av de ursprungliga åtgärderna, eftersom den fortsatte att återhämta sig från verkningarna av tidigare skadlig dumpning under de första två åren 2013–2014 av skadeundersökningsperioden. Men återhämtningen avstannade till följd av ovannämnda faktorer. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen drog därmed slutsatsen att unionsindustrin har gynnats av de ursprungliga åtgärderna, eftersom den fortsatte att återhämta sig från verkningarna av tidigare skadlig dumpning under de första två åren 2013–2014 av skadeundersökningsperioden. Men återhämtningen avstannade till följd av ovannämnda faktorer.

4.7   Sannolikheten för återkommande skada från kinesisk import.

Sannolikheten för återkommande skada från kinesisk import.

4.7.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (143) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida väsentlig skada från importen från Kina skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla. Översynen har visat att den kinesiska importen skedde till dumpade prisnivåer under översynsperioden (skäl 57) och att det fanns en sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna tilläts att upphöra (skäl 70). |
| --- | --- |

(143)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida väsentlig skada från importen från Kina skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla. Översynen har visat att den kinesiska importen skedde till dumpade prisnivåer under översynsperioden (skäl 57) och att det fanns en sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna tilläts att upphöra (skäl 70).

| (144) | För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: i) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, ii) möjliga prisnivåer på kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra, iii) beteendet hos de kinesiska exporterande tillverkarna i andra tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och v) den kinesiska importens påverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(144)

För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: i) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, ii) möjliga prisnivåer på kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra, iii) beteendet hos de kinesiska exporterande tillverkarna i andra tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och v) den kinesiska importens påverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra att gälla.

4.7.1.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (145) | Såsom förklaras i skäl 60 har tillverkare i Kina stor produktionskapacitet och därmed stor outnyttjad kapacitet som inte bara överstiger exportvolymen till unionen under översynsperioden, utan den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(145)

Såsom förklaras i skäl 60 har tillverkare i Kina stor produktionskapacitet och därmed stor outnyttjad kapacitet som inte bara överstiger exportvolymen till unionen under översynsperioden, utan den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden.

| (146) | Dessutom, såsom anges i skäl 63 fanns det inga uppgifter som visade någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan på linor och kablar av stål i Kina eller på en marknad i ett annat tredjeland inom en nära framtid. Kommissionen drog därför slutsatsen att den inhemska efterfrågan i Kina eller i andra tredjeländer inte kunde absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten. |
| --- | --- |

(146)

Dessutom, såsom anges i skäl 63 fanns det inga uppgifter som visade någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan på linor och kablar av stål i Kina eller på en marknad i ett annat tredjeland inom en nära framtid. Kommissionen drog därför slutsatsen att den inhemska efterfrågan i Kina eller i andra tredjeländer inte kunde absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten.

4.7.1.2   Möjliga prisnivåer på kinesisk import

| (147) | Såsom nämns i skäl 18 rapporterade den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare i Kina inte sin export till andra marknader i tredjeland. Därför, och i avsaknad av andra uppgifter, användes den kinesiska databasen för att fastställa de kinesiska exportpriserna till marknader i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(147)

Såsom nämns i skäl 18 rapporterade den enda samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare i Kina inte sin export till andra marknader i tredjeland. Därför, och i avsaknad av andra uppgifter, användes den kinesiska databasen för att fastställa de kinesiska exportpriserna till marknader i andra tredjeländer.

| (148) | Priserna på denna export ansågs också vara en rimlig uppskattning av möjliga framtida priser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(148)

Priserna på denna export ansågs också vara en rimlig uppskattning av möjliga framtida priser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (149) | Såsom förklaras i skäl 69 var priserna på exporten från Kina till andra exportmarknader i genomsnitt cirka 30 % lägre än priserna på exporten till unionen. På grundval av detta drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för de kinesiska tillverkarna att sänka sina exportpriser till unionen. |
| --- | --- |

(149)

Såsom förklaras i skäl 69 var priserna på exporten från Kina till andra exportmarknader i genomsnitt cirka 30 % lägre än priserna på exporten till unionen. På grundval av detta drogs slutsatsen att det finns en betydande marginal för de kinesiska tillverkarna att sänka sina exportpriser till unionen.

| (150) | Dessutom ska det importpris för den samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare, utan hänsyn tagen till antidumpningstullar, underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 36,3 % under översynsperioden, såsom anges i skäl 84. Detta anses vara en rimlig indikation på eventuella framtida exportpriser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(150)

Dessutom ska det importpris för den samarbetsvilliga exporterande gruppen av tillverkare, utan hänsyn tagen till antidumpningstullar, underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 36,3 % under översynsperioden, såsom anges i skäl 84. Detta anses vara en rimlig indikation på eventuella framtida exportpriser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

4.7.1.3   Beteendet hos kinesiska exporterande tillverkare av linor och kablar av stål i andra tredjeländer

| (151) | I avsaknad av andra tillgängliga uppgifter användes den kinesiska databasen för att fastställa de kinesiska exportpriserna till marknader i andra tredjeländer, såsom förklaras i skälen 64 och 65. |
| --- | --- |

(151)

I avsaknad av andra tillgängliga uppgifter användes den kinesiska databasen för att fastställa de kinesiska exportpriserna till marknader i andra tredjeländer, såsom förklaras i skälen 64 och 65.

| (152) | Enligt dessa uppgifter framgår att de kinesiska exportpriserna på linor och kablar av stål till marknader i andra tredjeländer i genomsnitt låg mellan 40 och 80 % lägre än unionsindustrins försäljningspriser, beroende på exportmarknaden. |
| --- | --- |

(152)

Enligt dessa uppgifter framgår att de kinesiska exportpriserna på linor och kablar av stål till marknader i andra tredjeländer i genomsnitt låg mellan 40 och 80 % lägre än unionsindustrins försäljningspriser, beroende på exportmarknaden.

| (153) | De tre största kinesiska exportdestinationerna på linor och kablar av stål var, vad gäller volym under översynsperioden, Sydkorea (123 891 ton eller 11 % av den totala exporten), Förenta staterna (97 936 ton eller 9 % av den totala exporten) och Vietnam (76 344 ton eller 7 % av den totala exporten). De genomsnittliga exportpriserna till dessa marknader var 1 107 euro/ton, 1 444 euro/ton och 781 euro/ton. De genomsnittliga priserna för dessa länder låg därmed mellan 50 och 80 % lägre än unionsindustrins genomsnittliga pris. |
| --- | --- |

(153)

De tre största kinesiska exportdestinationerna på linor och kablar av stål var, vad gäller volym under översynsperioden, Sydkorea (123 891 ton eller 11 % av den totala exporten), Förenta staterna (97 936 ton eller 9 % av den totala exporten) och Vietnam (76 344 ton eller 7 % av den totala exporten). De genomsnittliga exportpriserna till dessa marknader var 1 107 euro/ton, 1 444 euro/ton och 781 euro/ton. De genomsnittliga priserna för dessa länder låg därmed mellan 50 och 80 % lägre än unionsindustrins genomsnittliga pris.

4.7.1.4   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (154) | Med hänsyn till prisanalyserna i föregående skäl skulle de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, ha stor kapacitet att sänka sina importpriser till unionsmarknaden samtidigt som de skulle kunna fortsätta att ta ut högre priser på unionsmarknaden än på andra marknader i tredjeländer. Det finns därför ett starkt incitament för kinesiska exporterande tillverkare att leda om sin export till unionen, där de kan ta ut högre priser, samtidigt som de i betydande utsträckning kan underskrida unionsindustrins försäljningspriser. De skulle dessutom ha incitament att exportera åtminstone en del av sin outnyttjade kapacitet till låga priser på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(154)

Med hänsyn till prisanalyserna i föregående skäl skulle de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, ha stor kapacitet att sänka sina importpriser till unionsmarknaden samtidigt som de skulle kunna fortsätta att ta ut högre priser på unionsmarknaden än på andra marknader i tredjeländer. Det finns därför ett starkt incitament för kinesiska exporterande tillverkare att leda om sin export till unionen, där de kan ta ut högre priser, samtidigt som de i betydande utsträckning kan underskrida unionsindustrins försäljningspriser. De skulle dessutom ha incitament att exportera åtminstone en del av sin outnyttjade kapacitet till låga priser på unionsmarknaden.

| (155) | En annan indikation på unionsmarknadens attraktivitet är det faktum att sedan åtgärderna infördes förekom det försök till kringgående från kinesiska exportörer, vilka identifierades och neutraliserades såsom förklaras i skälen 2 och 4. |
| --- | --- |

(155)

En annan indikation på unionsmarknadens attraktivitet är det faktum att sedan åtgärderna infördes förekom det försök till kringgående från kinesiska exportörer, vilka identifierades och neutraliserades såsom förklaras i skälen 2 och 4.

| (156) | Även den dumpade importen från Kina bekräftar, trots de åtgärder som är i kraft sedan 1999, unionsmarknadens attraktivitet. |
| --- | --- |

(156)

Även den dumpade importen från Kina bekräftar, trots de åtgärder som är i kraft sedan 1999, unionsmarknadens attraktivitet.

| (157) | Slutsatsen är därför att de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, har möjlighet och incitament att avsevärt öka sin exportvolym av linor och kablar av stål till unionen till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(157)

Slutsatsen är därför att de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, har möjlighet och incitament att avsevärt öka sin exportvolym av linor och kablar av stål till unionen till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser.

4.7.2   Påverkan på unionsindustrin

Påverkan på unionsindustrin

| (158) | Unionsindustrin kommer, i ett scenario där man bibehåller den nuvarande prisnivån, inte att kunna behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel gentemot lågprisimporten från Kina. Det är mycket sannolikt att den kinesiska marknadsandelen skulle öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Detta skulle med största sannolikhet ske på bekostnad av unionsindustrin, eftersom den har den högsta prisnivån. Att förlora försäljningsvolym skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande och en ökning av den genomsnittliga tillverkningskostnaden. Detta skulle leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation och den situation med förlust som uppkom redan under översynsperioden. |
| --- | --- |

(158)

Unionsindustrin kommer, i ett scenario där man bibehåller den nuvarande prisnivån, inte att kunna behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel gentemot lågprisimporten från Kina. Det är mycket sannolikt att den kinesiska marknadsandelen skulle öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Detta skulle med största sannolikhet ske på bekostnad av unionsindustrin, eftersom den har den högsta prisnivån. Att förlora försäljningsvolym skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande och en ökning av den genomsnittliga tillverkningskostnaden. Detta skulle leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation och den situation med förlust som uppkom redan under översynsperioden.

| (159) | Om unionsindustrin skulle beslutas att sänka sina priser för att försöka behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, skulle den ekonomiska situationen nästan omedelbart försämras och den förlustbringande situation som iakttogs under översynsperioden att förvärras. |
| --- | --- |

(159)

Om unionsindustrin skulle beslutas att sänka sina priser för att försöka behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, skulle den ekonomiska situationen nästan omedelbart försämras och den förlustbringande situation som iakttogs under översynsperioden att förvärras.

| (160) | Enligt båda scenarierna kommer verkningarna av ett upphörande av åtgärderna sannolikt att ha en negativ påverkan på unionsindustrin, särskilt vad gäller sysselsättningen. Under skadeundersökningsperioden tvingades unionsindustrin redan minska den tillverkningsrelaterade sysselsättningen med 9 % (se tabell 9). Ytterligare försämring av unionsindustrins situation kan förorsaka en nedstängning av hela tillverkande enheter. |
| --- | --- |

(160)

Enligt båda scenarierna kommer verkningarna av ett upphörande av åtgärderna sannolikt att ha en negativ påverkan på unionsindustrin, särskilt vad gäller sysselsättningen. Under skadeundersökningsperioden tvingades unionsindustrin redan minska den tillverkningsrelaterade sysselsättningen med 9 % (se tabell 9). Ytterligare försämring av unionsindustrins situation kan förorsaka en nedstängning av hela tillverkande enheter.

| (161) | Därför kan man dra slutsatsen att det är mycket sannolikt att ett upphörande av gällande åtgärder skulle leda till återkommande skada från kinesisk import av linor och kablar av stål och att den redan skadevållande situationen för unionsindustrin sannolikt kommer att förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

(161)

Därför kan man dra slutsatsen att det är mycket sannolikt att ett upphörande av gällande åtgärder skulle leda till återkommande skada från kinesisk import av linor och kablar av stål och att den redan skadevållande situationen för unionsindustrin sannolikt kommer att förvärras ytterligare.

| (162) | Under perioden 2007–2010, i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, utvecklades den ekonomiska situationen i unionsindustrin positivt. Den har lyckats behålla sin lönsamhet mycket nära vinstmålet på 5 % även under de första två åren 2013–2014 av den aktuella skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har därför visat sig vara en strukturellt lönsam industri och i stånd att vända en förlustbringande situation. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång återgick unionsindustrin till en bräcklig ekonomisk situation som väntas förvärras ytterligare, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Den skulle då inte kunna återhämta sig från nuvarande skadevållande situation och i stället riskera att lida ytterligare skada till följd av den mycket sannolika ökningen av kinesisk import av linor och kablar av stål till dumpade priser. |
| --- | --- |

(162)

Under perioden 2007–2010, i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, utvecklades den ekonomiska situationen i unionsindustrin positivt. Den har lyckats behålla sin lönsamhet mycket nära vinstmålet på 5 % även under de första två åren 2013–2014 av den aktuella skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har därför visat sig vara en strukturellt lönsam industri och i stånd att vända en förlustbringande situation. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång återgick unionsindustrin till en bräcklig ekonomisk situation som väntas förvärras ytterligare, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Den skulle då inte kunna återhämta sig från nuvarande skadevållande situation och i stället riskera att lida ytterligare skada till följd av den mycket sannolika ökningen av kinesisk import av linor och kablar av stål till dumpade priser.

| (163) | Det medges att import av linor och kablar av stål från Republiken Korea och andra tredjeländer, mot bakgrund av dess volym och låga priser, är faktorer som bidrar till den skada som unionsindustrin lidit. Denna översyn var emellertid, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, begränsad till att bedöma om det finns en sannolikhet för att skadan återkommer till följd av lågprisimport av kinesisk import av linor och kablar av stål, om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Med tanke på unionsindustrins bräckliga situation skulle varje betydande ökning av importen från Kina förvärra denna situation till följd av den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och de potentiellt låga prisnivåerna för den kinesiska exporten av linor och kablar av stål till unionen. |
| --- | --- |

(163)

Det medges att import av linor och kablar av stål från Republiken Korea och andra tredjeländer, mot bakgrund av dess volym och låga priser, är faktorer som bidrar till den skada som unionsindustrin lidit. Denna översyn var emellertid, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, begränsad till att bedöma om det finns en sannolikhet för att skadan återkommer till följd av lågprisimport av kinesisk import av linor och kablar av stål, om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Med tanke på unionsindustrins bräckliga situation skulle varje betydande ökning av importen från Kina förvärra denna situation till följd av den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och de potentiellt låga prisnivåerna för den kinesiska exporten av linor och kablar av stål till unionen.

| (164) | Det faktum att den kinesiska importen av linor och kablar av stål till unionens marknad för närvarande är mycket mindre än innan åtgärderna infördes visar att nuvarande antidumpningstullar lyckades återställa icke snedvridna konkurrensförhållanden mellan kinesiska exportörer av den berörda produkten och unionsindustrin. Det faktum att importen från Sydkorea och andra tredjeländer underskred importen från Kina, underminerar inte kommissionens skyldigheter inom ramen för denna undersökning. Såsom anges i skäl 165 har kommissionen visat att det är mycket sannolikt att om åtgärderna upphörde skulle det leda till att skadan återkommer. |
| --- | --- |

(164)

Det faktum att den kinesiska importen av linor och kablar av stål till unionens marknad för närvarande är mycket mindre än innan åtgärderna infördes visar att nuvarande antidumpningstullar lyckades återställa icke snedvridna konkurrensförhållanden mellan kinesiska exportörer av den berörda produkten och unionsindustrin. Det faktum att importen från Sydkorea och andra tredjeländer underskred importen från Kina, underminerar inte kommissionens skyldigheter inom ramen för denna undersökning. Såsom anges i skäl 165 har kommissionen visat att det är mycket sannolikt att om åtgärderna upphörde skulle det leda till att skadan återkommer.

4.7.3   Slutsats

Slutsats

| (165) | Kommissionen drog slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen av linor och kablar av stål från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd av detta skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen drog slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen av linor och kablar av stål från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin. Till följd av detta skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras.

5.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (166) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(166)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

| (167) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(167)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (168) | Det bör erinras om att det i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång och därmed en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan förekommer, vilket gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har en eventuell negativ påverkan på de berörda parterna. |
| --- | --- |

(168)

Det bör erinras om att det i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång och därmed en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan förekommer, vilket gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har en eventuell negativ påverkan på de berörda parterna.

| (169) | På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande orsaker att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(169)

På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande orsaker att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall.

5.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (170) | Undersökningen har också visat att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle det sannolikt ha en betydande negativ påverkan på unionsindustrin och dess nuvarande bräckliga finansiella situation skulle försämras ytterligare. Om åtgärderna upphör att gälla skulle det allvarligt hota unionsindustrins lönsamhet och tvinga unionstillverkarna att lägga ned sin verksamhet och göra unionsmarknaden helt beroende av import av linor och kablar av stål. |
| --- | --- |

(170)

Undersökningen har också visat att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle det sannolikt ha en betydande negativ påverkan på unionsindustrin och dess nuvarande bräckliga finansiella situation skulle försämras ytterligare. Om åtgärderna upphör att gälla skulle det allvarligt hota unionsindustrins lönsamhet och tvinga unionstillverkarna att lägga ned sin verksamhet och göra unionsmarknaden helt beroende av import av linor och kablar av stål.

| (171) | Tidigare visade sig unionsindustrin vara en lönsam industri med positiva ekonomiska resultat. Den lyckats förbli lönsam med en vinstmarginal som översteg målvinsten. |
| --- | --- |

(171)

Tidigare visade sig unionsindustrin vara en lönsam industri med positiva ekonomiska resultat. Den lyckats förbli lönsam med en vinstmarginal som översteg målvinsten.

| (172) | Därför ligger det i unionsindustrins intresse att behålla gällande antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(172)

Därför ligger det i unionsindustrins intresse att behålla gällande antidumpningsåtgärder.

5.2   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (173) | Såsom anges i skälen 20–22 och 24 fanns det ingen importör som samarbetade i denna översyn eller lämnade begärda uppgifter. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att verkningarna av åtgärderna inte skulle bli betydande för importörerna. I brist på bevis på motsatsen kan man således bekräfta att gällande åtgärder inte hade någon betydande negativ påverkan på deras ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte otillbörligt skulle påverka importörerna. |
| --- | --- |

(173)

Såsom anges i skälen 20–22 och 24 fanns det ingen importör som samarbetade i denna översyn eller lämnade begärda uppgifter. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att verkningarna av åtgärderna inte skulle bli betydande för importörerna. I brist på bevis på motsatsen kan man således bekräfta att gällande åtgärder inte hade någon betydande negativ påverkan på deras ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte otillbörligt skulle påverka importörerna.

5.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (174) | Linor och kablar av stål används i en mängd olika tillämpningar, inbegripet för fiskeri, sjöfart/skeppsfart, olje- och gasindustri, gruvdrift, skogsbruk, lufttransport, bygg- och anläggningsarbeten, byggnadsverksamhet samt hissar. |
| --- | --- |

(174)

Linor och kablar av stål används i en mängd olika tillämpningar, inbegripet för fiskeri, sjöfart/skeppsfart, olje- och gasindustri, gruvdrift, skogsbruk, lufttransport, bygg- och anläggningsarbeten, byggnadsverksamhet samt hissar.

| (175) | Såsom anges i skälen 23 och 24 fanns det ingen importör som samarbetade i denna översyn eller lämnade begärda uppgifter. Vissa användare som gav sig till känna uppgav att de endast marginellt använde linor och kablar av stål. Följaktligen drogs slutsatsen, liksom i föregående översyner, att de åtgärder som för närvarande tillämpas inte har haft några betydande negativa verkningar på användarnas ekonomiska situation och att en fortsättning på åtgärderna inte otillbörligt skulle påverka situationen för användarindustrierna. |
| --- | --- |

(175)

Såsom anges i skälen 23 och 24 fanns det ingen importör som samarbetade i denna översyn eller lämnade begärda uppgifter. Vissa användare som gav sig till känna uppgav att de endast marginellt använde linor och kablar av stål. Följaktligen drogs slutsatsen, liksom i föregående översyner, att de åtgärder som för närvarande tillämpas inte har haft några betydande negativa verkningar på användarnas ekonomiska situation och att en fortsättning på åtgärderna inte otillbörligt skulle påverka situationen för användarindustrierna.

5.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (176) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla slutgiltiga antidumpningsåtgärder i fråga om import av linor och kablar av stål från Kina. |
| --- | --- |

(176)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla slutgiltiga antidumpningsåtgärder i fråga om import av linor och kablar av stål från Kina.

6.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (177) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av linor och kablar av stål från Kina bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Inga synpunkter inkom från berörda parter. |
| --- | --- |

(177)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av linor och kablar av stål från Kina bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Inga synpunkter inkom från berörda parter.

| (178) | Såsom anges i skäl 6 har de gällande antidumpningstullarna på import av linor och kablar av stål från Kina utvidgats till att omfatta även import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Marocko eller Sydkorea eller inte. De antidumpningstullar som ska behållas på import av linor och kablar av stål från Kina bör fortsätta att utvidgas till att omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Marocko eller Sydkorea eller inte. Den exporterande tillverkare i Marocko som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 1886/2004 bör också undantas från de åtgärder som införs genom den här förordningen. De 15 exporterande tillverkare i Sydkorea som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EU) nr 400/2010 bör också undantas från de åtgärder som införs genom den här förordningen. |
| --- | --- |

(178)

Såsom anges i skäl 6 har de gällande antidumpningstullarna på import av linor och kablar av stål från Kina utvidgats till att omfatta även import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Marocko eller Sydkorea eller inte. De antidumpningstullar som ska behållas på import av linor och kablar av stål från Kina bör fortsätta att utvidgas till att omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko och Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Marocko eller Sydkorea eller inte. Den exporterande tillverkare i Marocko som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EG) nr 1886/2004 bör också undantas från de åtgärder som införs genom den här förordningen. De 15 exporterande tillverkare i Sydkorea som undantogs från de åtgärder som utvidgades genom förordning (EU) nr 400/2010 bör också undantas från de åtgärder som införs genom den här förordningen.

| (179) | Mot bakgrund av domstolens nyare rättspraxis (26) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering. |
| --- | --- |

(179)

Mot bakgrund av domstolens nyare rättspraxis (26) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering.

26

| (180) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(180)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig anti-dumpningstull åläggs härmed för import av linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett maximalt tvärsnitt på mer än 3 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (Taric-nummer 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109812, 7312109813 och 7312109819).

2.   En slutgiltig antidumpningstullsats på 60,4 % ska tillämpas på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som har sitt ursprung i Kina.

3.   Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på import med ursprung i Kina enligt punkt 2 utvidgas härmed till att omfatta import av samma linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, oavsett om de deklareras ha sitt ursprung i Marocko eller inte (Taric-nummer 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 och 7312109812), med undantag av de produkter som tillverkas av Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marocko (Taric-tilläggsnummer A567), och import av linor och kablar av stål som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller inte (Taric-numren 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 och 7312109813), med undantag av de produkter som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Sydkorea | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo- Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 31–102, Junam maeul 2-gil, Yangsan, Gyeongsangnam-do | A969 |
| Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju- Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan- Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon | C057 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Goodwire MFG. Co. Ltd, 984–23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam | B955 |
| Kiswire Ltd, 37, Gurak-Ro, 141 Beon-Gil, Suyeong-Gu, Busan, Korea 48212 | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang- Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam | B926 |
| Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Sydkorea

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo- Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 31–102, Junam maeul 2-gil, Yangsan, Gyeongsangnam-do

A969

Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju- Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan- Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon

C057

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Goodwire MFG. Co. Ltd, 984–23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam

B955

Kiswire Ltd, 37, Gurak-Ro, 141 Beon-Gil, Suyeong-Gu, Busan, Korea 48212

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang- Dong, Jong-gu, Busan

A969

Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

B926

Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

Artikel 2

Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1796/1999 av den 12 augusti 1999 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Indien, Folkrepubliken Kina, Mexikos förenta stater, Republiken Polen, Republiken Sydafrika, Ukraina och Republiken Ungern och om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Korea (EGT L 217, 17.8.1999, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EGT L 56, 6.3.1996, s. 1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 760/2004 av den 22 april 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1796/1999 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bl.a. Ukraina till import av linor och kablar av stål som avsänts från Moldavien, oavsett om de uppgivits ha sitt ursprung i Moldavien eller ej (EUT L 120, 24.4.2004, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1886/2004 av den 25 oktober 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1796/1999 infördes på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att omfatta import av linor och kablar av stål som sänds från Konungariket Marocko, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Konungariket Marocko, och om avslutande av undersökningen avseende import från en marockansk exportör (EUT L 328, 30.10.2004, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1858/2005 av den 8 november 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Republiken Sydafrika och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 (EUT L 299, 16.11.2005, s. 1).

6

(7)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 203, 11.8.2004, s. 4).

7

(8)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 av den 26 april 2010 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia (EUT L 117, 11.5.2010, s. 1).

8

(9)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 311, 16.11.2010, s. 16).

9

(10)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 av den 27 januari 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina, som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, och om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 vad gäller import av linor och kablar av stål med ursprung i Sydafrika (EUT L 36, 9.2.2012, s. 1).

10

(11)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).

11

(12)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 180, 19.5.2016, s. 2).

12

(13)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 41, 8.2.2017, s. 5).

13

(14)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 41, 8.2.2017, s. 4).

14

(15)  http://info.hktdc.com/chinastat/gcb/index2.htm (senast hämtat den 28 september 2017)

15

(16)  Domstolens dom i mål C-15/12 P, dom av den 19 september 2013, Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials mot Council Dashiqiao, EU:C:2013:572, punkterna 34–35.

16

(17)  Hänvisning finns i skäl 51 i genomförandeförordning (EU) nr 102/2012.

17

(18)  Bown, Chad P. (2016), ”Global Antidumping Database”, Världsbanken, juni, källa: http://econ.worldbank.org/ttbd/gad/

18

(19)  Nivån på tullen uppgår till 1 000 US-dollar per ton.

19

(20)  Nivån på tullen uppgår till 2 580 US-dollar per ton.

20

(21)  Nivån på tullen uppgår till mellan 124,33 och 627 US-dollar per ton.

21

(22)  http://www.mincit.gov.co/loader.php?lServicio=Documentos&lFuncion=verPdf&id=82791&name=Resolucion_220_del_15_de_diciembre_de_2017__Preliminar_cables_y_torones_....pdf&prefijo=file (senast hämtad den 2 februari 2018).

22

(23)  Importvolym procentuell ökning, tabell 2: (119 – 66)/66 = 0,80 * 100 = 80 %

23

(24)  En kabels draghållfasthet visar dess förmåga att stå emot en given spänning.

24

(25)  i) Ett genomsnitt av de två produktkontrollnumren med närmast möjliga diameter (1 mm under och 1 mm över) och som tillämpas på unionsindustrins uppgifter, under förutsättning att alla övriga siffror av produktkontrollnumrens struktur är desamma (gäller för sjätte och sjunde produktkontrollnumren). ii) Priset per enhet för närmsta diameter och tillämpning av en kvot som motsvarar diameterns prisskillnad när man jämför hela unionsindustrins försäljning av samma diametrar och som tillämpas på unionsindustrins uppgifter.

25

(26)  Dom av den 18 januari 2017, Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, punkterna 35–39.

26

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/64

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/608

av den 19 april 2018

om fastställande av tekniska kriterier för elektroniska märken för marin utrustning

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU av den 23 juli 2014 om marin utrustning och om upphävande av rådets direktiv 96/98/EG (1), särskilt artikel 11.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom direktiv 2014/90/EU ges kommissionen genomförandebefogenheter när det gäller att fastställa lämpliga tekniska kriterier för elektroniska märkens utformning, funktionalitet, anbringande och användning. |
| --- | --- |

(1)

Genom direktiv 2014/90/EU ges kommissionen genomförandebefogenheter när det gäller att fastställa lämpliga tekniska kriterier för elektroniska märkens utformning, funktionalitet, anbringande och användning.

| (2) | En kostnadsnyttoanalys (2) genomfördes och den förordade användningen av elektroniska märken som komplement till rattmärket. |
| --- | --- |

(2)

En kostnadsnyttoanalys (2) genomfördes och den förordade användningen av elektroniska märken som komplement till rattmärket.

| (3) | Elektronisk märkning av marin utrustning kräver inte stora investeringar, men medför fördelar för tillverkare, fartygsägare och -operatörer samt marknadskontrollmyndigheter. |
| --- | --- |

(3)

Elektronisk märkning av marin utrustning kräver inte stora investeringar, men medför fördelar för tillverkare, fartygsägare och -operatörer samt marknadskontrollmyndigheter.

| (4) | De specifikationer som föreskrivs i denna förordning bygger på en jämförelse av tillgänglig teknik som genomfördes inom ramen för kostnadsnyttoanalysen, samt om analysens förslag på en lämplig struktur av de koder som används för identifiering av marin utrustning. |
| --- | --- |

(4)

De specifikationer som föreskrivs i denna förordning bygger på en jämförelse av tillgänglig teknik som genomfördes inom ramen för kostnadsnyttoanalysen, samt om analysens förslag på en lämplig struktur av de koder som används för identifiering av marin utrustning.

| (5) | Jämförelse av befintliga data och datautbytesstrukturer inom ramen för kostnadsnyttoanalysen mynnade ut i en rekommendation att använda datamatriskoder och radiofrekvensidentifiering (RFID) som lämpligast teknik. |
| --- | --- |

(5)

Jämförelse av befintliga data och datautbytesstrukturer inom ramen för kostnadsnyttoanalysen mynnade ut i en rekommendation att använda datamatriskoder och radiofrekvensidentifiering (RFID) som lämpligast teknik.

| (6) | Av kostnadsnyttoanalysen framgick också att den begränsade lagringskapaciteten på det elektroniska märket innebär att informationen på märket måste vara försedd med en länk till databaser som innehåller mer detaljerad information. Datamatriskoderna och radiofrekvensidentifieringen (RFID) som anges i denna förordning innehåller den nyckelinformation som behövs för en sådan koppling. |
| --- | --- |

(6)

Av kostnadsnyttoanalysen framgick också att den begränsade lagringskapaciteten på det elektroniska märket innebär att informationen på märket måste vara försedd med en länk till databaser som innehåller mer detaljerad information. Datamatriskoderna och radiofrekvensidentifieringen (RFID) som anges i denna förordning innehåller den nyckelinformation som behövs för en sådan koppling.

| (7) | Följaktligen bör man använda en unik identifiering av marin utrustning, baserad på en standardiserad kodstruktur som är fristående från typen av elektroniskt märke. En sådan identifiering bör vara så flexibel att det är möjligt för användare att få direktåtkomst till de mest relevanta databaserna för marin utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Följaktligen bör man använda en unik identifiering av marin utrustning, baserad på en standardiserad kodstruktur som är fristående från typen av elektroniskt märke. En sådan identifiering bör vara så flexibel att det är möjligt för användare att få direktåtkomst till de mest relevanta databaserna för marin utrustning.

| (8) | Formatet för kodning av den begärda informationen på databäraren bör baseras på ISO-standarder. Formatet bör också göra det möjligt att koda ytterligare information som tillverkare kan använda, särskilt eftersom tillverkare i databäraren bör kunna integrera ytterligare säkerhetsdetaljer för att enklare kunna identifiera förfalskade produkter. |
| --- | --- |

(8)

Formatet för kodning av den begärda informationen på databäraren bör baseras på ISO-standarder. Formatet bör också göra det möjligt att koda ytterligare information som tillverkare kan använda, särskilt eftersom tillverkare i databäraren bör kunna integrera ytterligare säkerhetsdetaljer för att enklare kunna identifiera förfalskade produkter.

| (9) | För att vara lätt igenkännlig vid okulär besiktning bör marin utrustning med elektroniska märken som ersätter rattmärket vara försedd med en lämplig symbol. |
| --- | --- |

(9)

För att vara lätt igenkännlig vid okulär besiktning bör marin utrustning med elektroniska märken som ersätter rattmärket vara försedd med en lämplig symbol.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS). |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  elektroniskt märke
  : ett märke med radiofrekvensidentifiering (RFID) eller med en datamatriskod.

2.   
  tillämpningsidentifierare
  : ett numeriskt prefix som används för att definiera innebörden av och formatet på kodade dataelement.

Artikel 2

Tillverkare av marin utrustning får använda följande elektroniska märken enligt specificeringen i bilagan:

| a) | RFID-taggar som är varaktigt anbringade på marin utrustning. |
| --- | --- |

a)

RFID-taggar som är varaktigt anbringade på marin utrustning.

| b) | optiskt läsbara märken som innehåller datamatriskoder som är varaktigt anbringade på marin utrustning. eller |
| --- | --- |

b)

optiskt läsbara märken som innehåller datamatriskoder som är varaktigt anbringade på marin utrustning. eller

| c) | optiskt läsbara märken som innehåller datamatriskoder som är varaktigt markerade på marin utrustning. |
| --- | --- |

c)

optiskt läsbara märken som innehåller datamatriskoder som är varaktigt markerade på marin utrustning.

Artikel 3

RFID-elektroniska märken som ersätter rattmärket ska synligt, tydligt och outplånligt visa den symbol som anges i punkterna 3.1 eller 3.2 i bilagan, antingen på själva märkena eller i anslutning till dem.

Marin utrustning med optiskt läsbara märken som innehåller datamatriskoder som ersätter rattmärket ska synligt, tydligt och outplånligt visa den symbol som anges i punkt 3.3 i bilagan, antingen på själva märkena eller i anslutning till dem.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 257, 28.8.2014, s. 146.

1

(2)  
  ”Möjligt införande av ett elektroniskt märke som kompletterar eller ersätter rattmärket i marin utrustning”, anbudsinfordran nr MOVE/D2/2015-372 V1.0 från GD Transport och rörlighet vid Europeiska kommissionen.

2

---

BILAGA

1.   Identifiering av marin utrustning

| 1.1 | Elektroniska märken för marin utrustning ska innehålla en elektronisk identifiering i radiofrekvensidentifiering (RFID) eller optiskt läsbara datamatriskoder som innehåller följande information:






  a) | En lämplig tillämpningsidentifierare i enlighet med ISO/IEC 15434: 2006 och ISO/IEC 15418:2016, med hjälp av antingen en ASC MH10-dataidentifierare eller en GS1-tillämpningsidentifierare. |
| --- | --- | --- |

1.1

a)

En lämplig tillämpningsidentifierare i enlighet med ISO/IEC 15434: 2006 och ISO/IEC 15418:2016, med hjälp av antingen en ASC MH10-dataidentifierare eller en GS1-tillämpningsidentifierare.

| b) | Typ av modul eller moduler för bedömning av överensstämmelse som anges i bilaga II till direktiv 2014/90/EU som används för bedömning av överensstämmelse [en bokstav]. |
| --- | --- |

b)

Typ av modul eller moduler för bedömning av överensstämmelse som anges i bilaga II till direktiv 2014/90/EU som används för bedömning av överensstämmelse [en bokstav].

| c) | Det anmälda organets identifikationsnummer tilldelat av kommissionen i enlighet med punkt 3.1 i bilaga IV till direktiv 2014/90/EU [fyra siffror]. |
| --- | --- |

c)

Det anmälda organets identifikationsnummer tilldelat av kommissionen i enlighet med punkt 3.1 i bilaga IV till direktiv 2014/90/EU [fyra siffror].

| d) | Antalet certifikat för verifikation av enstaka objekt (modul G) eller EG-typkontroll och överensstämmelse med typ (modul B och D, E eller F) [högst 20 alfanumeriska tecken]. |
| --- | --- |

d)

Antalet certifikat för verifikation av enstaka objekt (modul G) eller EG-typkontroll och överensstämmelse med typ (modul B och D, E eller F) [högst 20 alfanumeriska tecken].

| 1.2 | Förutom den information som lämnas i enlighet med punkt 1.1 kan elektroniska märken också innehålla information om produktionsplatsnummer, en produktkod, parti- eller satsnummer och/eller ytterligare information som utformats av tillverkaren i enlighet med ISO/IEC 15434:2006 [med hjälp av antingen en ASC MH10-dataidentifierare eller en GS1-tillämpningsidentifierare]. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Exempel: | Modulerna B + D: [se punkt 1.2] + [lämplig identifierare]) B 0575 40123 + D 0038 040124 |
| --- | --- | --- |

1.3

Modulerna B + D: [se punkt 1.2] + [lämplig identifierare]) B 0575 40123 + D 0038 040124

| | Modulerna B + E: [se punkt 1.2] + [lämplig identifierare]) B 0575 40123 + E 0038 040125 |
| --- | --- |

Modulerna B + E: [se punkt 1.2] + [lämplig identifierare]) B 0575 40123 + E 0038 040125

| | Modulerna B + F: [se punkt 1.2] + [lämplig identifierare]) B 0575 40123 + F 0038 040126 |
| --- | --- |

Modulerna B + F: [se punkt 1.2] + [lämplig identifierare]) B 0575 40123 + F 0038 040126

| | Modul G: [se punkt 1.2] + [lämplig identifierare]) G 0575 040126 |
| --- | --- |

Modul G: [se punkt 1.2] + [lämplig identifierare]) G 0575 040126

2.   Elektroniska märken

2.1   RFID-märken

RFID-transpondrar ska fungera i frekvensområdet 860 MHz till 960 MHz i enlighet med ISO/IEC 18000-6:2004 typ C.

Det elektroniska märket ska anbringas på den berörda marina utrustningen på ett varaktigt sätt så att det elektroniska märket kommer att kunna läsas under den förväntade livslängden för den berörda marina utrustningen.

2.2   Datamatriskoder

Datamatriskoderna ska uppfylla kraven i ISO/IEC 16022:2006.

Det elektroniska märket ska markeras på eller anbringas på den berörda marina utrustningen på ett varaktigt sätt så att det elektroniska märket kommer att kunna läsas under den förväntade livslängden för den berörda marina utrustningen.

3.   Symboler

| 3.1 | |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | |
| --- | --- |

3.3

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/609

av den 19 april 2018

om fastställande av det högsta uppköpspriset för skummjölkspulver för den andra enskilda anbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2018/154

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/154 (2) inleds uppköp av skummjölkspulver genom ett anbudsförfarande under perioden för offentlig intervention 1 mars–30 september 2018, i enlighet med de villkor som anges i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/154 (2) inleds uppköp av skummjölkspulver genom ett anbudsförfarande under perioden för offentlig intervention 1 mars–30 september 2018, i enlighet med de villkor som anges i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 (3).

| (2) | I enlighet med artikel 14.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1240 och mot bakgrund av de anbud som tagits emot inom ramen för varje enskild anbudsinfordran måste kommissionen fastställa ett högsta uppköpspris eller fatta beslut om att inte fastställa ett högsta uppköpspris. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 14.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1240 och mot bakgrund av de anbud som tagits emot inom ramen för varje enskild anbudsinfordran måste kommissionen fastställa ett högsta uppköpspris eller fatta beslut om att inte fastställa ett högsta uppköpspris.

| (3) | Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den andra enskilda anbudsinfordran bör det inte fastställas ett högsta uppköpspris. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den andra enskilda anbudsinfordran bör det inte fastställas ett högsta uppköpspris.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den andra enskilda anbudsinfordran för uppköp av skummjölkspulver inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2018/154, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 17 april 2018, ska inget högsta uppköpspris fastställas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 346, 20.12.2013, s. 12.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/154 av den 30 januari 2018 om inledande av ett anbudsförfarande för uppköp av skummjölkspulver under perioden för offentlig intervention 1 mars–30 september 2018 (EUT L 29, 1.2.2018, s. 6).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (EUT L 206, 30.7.2016, s. 71).

3

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/69

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/610

av den 19 april 2018

om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den nittonde delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (2), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

| (1) | På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran.

| (2) | Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den nittonde delanbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den nittonde delanbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris.

| (3) | Kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den nittonde delanbudsinfordran för försäljning av skummjölkspulver inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 17 april 2018, ska det lägsta försäljningspriset vara 105,10 euro/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 av den 25 november 2016 om inledande av försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran (EUT L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

BESLUT

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/70

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2018/611

av den 19 april 2018

om ändring av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 maj 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/849 (1) som fastställer restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea (nedan kallad Nordkorea). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 maj 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/849 (1) som fastställer restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea (nedan kallad Nordkorea).

| (2) | Nordkorea har fortsatt sina kärntekniska program och program för ballistiska robotar trots att detta strider mot landets skyldigheter enligt flera resolutioner från Förenta Nationernas säkerhetsråd. Programmen finansieras delvis genom olagliga överföringar av penningmedel och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(2)

Nordkorea har fortsatt sina kärntekniska program och program för ballistiska robotar trots att detta strider mot landets skyldigheter enligt flera resolutioner från Förenta Nationernas säkerhetsråd. Programmen finansieras delvis genom olagliga överföringar av penningmedel och ekonomiska resurser.

| (3) | Fyra personer som tillhandahöll överföring av tillgångar eller resurser som kan bidra ekonomiskt till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen bör läggas till på förteckningen över personer och enheter i bilaga II till beslut (Gusp) 2016/849. |
| --- | --- |

(3)

Fyra personer som tillhandahöll överföring av tillgångar eller resurser som kan bidra ekonomiskt till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen bör läggas till på förteckningen över personer och enheter i bilaga II till beslut (Gusp) 2016/849.

| (4) | Bilaga II till beslut (Gusp) 2016/849 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga II till beslut (Gusp) 2016/849 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till beslut (Gusp) 2016/849 ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 april 2018.

På rådets vägnar

E. ZAHARIEVA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2016/849 av den 27 maj 2016 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av beslut 2013/183/Gusp (EUT L 141, 28.5.2016, s. 79).

1

---

BILAGA

Bilaga II till beslut (Gusp) 2016/849 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Rubrik II ska ersättas med följande:
  ”II.   Personer och enheter som tillhandahåller finansiella tjänster eller överföring av tillgångar eller resurser som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen”. |
| --- | --- |

1.

Rubrik II ska ersättas med följande:

”II.   Personer och enheter som tillhandahåller finansiella tjänster eller överföring av tillgångar eller resurser som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen”.

| 2. | Under rubrik II ska följande uppgifter läggas till under underrubriken ”A. Personer”: | Namn | Alias | Identifierings-uppgifter | Datum för uppförande | Skäl |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”9. | KIM Yong Nam | KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon | Födelsedatum: 2.12.1947
  Födelseort: Sinuju, Nordkorea | 20.4.2018 | KIM Yong Nam har av expertpanelen identifierats som agent vid underrättelsetjänsten (Reconnaissance General Bureau), en enhet som är uppförd på FN:s förteckning. Han och hans son KIM Su Gwang har av expertpanelen identifierats som medverkande i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. KIM Yong Nam har öppnat ett flertal giro- och sparkonton i unionen och har under sin tid som diplomat varit involverad i flera stora banköverföringar till bankkonton i eller utanför unionen, bland annat till konton i sonen KIM Su Gwangs och svärdottern KIM Kyong Huis namn. |
| 10. | DJANG Tcheul Hy | | Födelsedatum: 11.5.1950
  Födelseort: Kangwon | 20.4.2018 | DJANG Tcheul Hy har tillsammans med sin make KIM Yong Nam, sin son KIM Su Gwang och sin svärdotter KIM Kyong Hui medverkat i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. Hon var innehavare av flera bankkonton i unionen som hennes son KIM Su Gwang öppnat i hennes namn. Hon var också involverad i flera banköverföringar från svärdottern KIM Kyong Huis konton till bankkonton utanför unionen. |
| 11. | KIM Su Gwang | KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang | Födelsedatum: 18.8.1976
  Födelseort: Pyongyang, Nordkorea
  Diplomat vid Nordkoreas ambassad i Vitryssland | 20.4.2018 | KIM Su Gwang har av expertpanelen identifierats som agent vid underrättelsetjänsten (Reconnaissance General Bureau), en enhet som är uppförd på FN:s förteckning. Han och hans far KIM Yong Nam har av expertpanelen identifierats som medverkande i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. KIM Su Gwang har öppnat ett flertal bankkonton i flera medlemsstater, även i sina familjemedlemmars namn. Han har under sin tid som diplomat varit involverad i flera stora banköverföringar till bankkonton i unionen eller till konton utanför unionen, bland annat till konton i makan KIM Kyong Huis namn. |
| 12. | KIM Kyong Hui | | Födelsedatum: 6.5.1981
  Födelseort: Pyongyang, Nordkorea | 20.4.2018 | KIM Kyong Hui har tillsammans med sin make KIM Su Gwang, sin svärfar KIM Yong Nam och sin svärmor DJANG Tcheul Hy medverkat i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. Hon har mottagit flera banköverföringar från sin make KIM Su Gwang och sin svärfar KIM Yong Nam och har överfört pengar till konton utanför unionen i sitt eget eller sin svärmor DJANG Tcheul Hys namn.” |

2.

Under rubrik II ska följande uppgifter läggas till under underrubriken ”A. Personer”:

Namn

Alias

Identifierings-uppgifter

Datum för uppförande

Skäl

”9.

KIM Yong Nam

KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon

Födelsedatum: 2.12.1947

Födelseort: Sinuju, Nordkorea

20.4.2018

KIM Yong Nam har av expertpanelen identifierats som agent vid underrättelsetjänsten (Reconnaissance General Bureau), en enhet som är uppförd på FN:s förteckning. Han och hans son KIM Su Gwang har av expertpanelen identifierats som medverkande i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. KIM Yong Nam har öppnat ett flertal giro- och sparkonton i unionen och har under sin tid som diplomat varit involverad i flera stora banköverföringar till bankkonton i eller utanför unionen, bland annat till konton i sonen KIM Su Gwangs och svärdottern KIM Kyong Huis namn.

10.

DJANG Tcheul Hy

Födelsedatum: 11.5.1950

Födelseort: Kangwon

20.4.2018

DJANG Tcheul Hy har tillsammans med sin make KIM Yong Nam, sin son KIM Su Gwang och sin svärdotter KIM Kyong Hui medverkat i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. Hon var innehavare av flera bankkonton i unionen som hennes son KIM Su Gwang öppnat i hennes namn. Hon var också involverad i flera banköverföringar från svärdottern KIM Kyong Huis konton till bankkonton utanför unionen.

11.

KIM Su Gwang

KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang

Födelsedatum: 18.8.1976

Födelseort: Pyongyang, Nordkorea

Diplomat vid Nordkoreas ambassad i Vitryssland

20.4.2018

KIM Su Gwang har av expertpanelen identifierats som agent vid underrättelsetjänsten (Reconnaissance General Bureau), en enhet som är uppförd på FN:s förteckning. Han och hans far KIM Yong Nam har av expertpanelen identifierats som medverkande i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. KIM Su Gwang har öppnat ett flertal bankkonton i flera medlemsstater, även i sina familjemedlemmars namn. Han har under sin tid som diplomat varit involverad i flera stora banköverföringar till bankkonton i unionen eller till konton utanför unionen, bland annat till konton i makan KIM Kyong Huis namn.

12.

KIM Kyong Hui

Födelsedatum: 6.5.1981

Födelseort: Pyongyang, Nordkorea

20.4.2018

KIM Kyong Hui har tillsammans med sin make KIM Su Gwang, sin svärfar KIM Yong Nam och sin svärmor DJANG Tcheul Hy medverkat i en form av bedrägliga finansiella metoder som kan bidra till Nordkoreas program med anknytning till kärnteknik, ballistiska robotar eller andra massförstörelsevapen. Hon har mottagit flera banköverföringar från sin make KIM Su Gwang och sin svärfar KIM Yong Nam och har överfört pengar till konton utanför unionen i sitt eget eller sin svärmor DJANG Tcheul Hys namn.”

---

| 20.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 101/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 101/73

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2018/612

av den 7 april 2016

om statligt stöd SA 28876 – 2012/C (f.d. CP 202/2009) genomfört av Grekland till förmån för Piraeus Container Terminal Port

[delgivet med nr C(2018) 1978]

(Endast den grekiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 23 mars 2015 antog kommissionen ett slutligt beslut (1) (nedan kallat det slutliga beslutet) i vilket den drog slutsatsen att Grekland olagligen, i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har genomfört oförenliga stödåtgärder till förmån för Piraeus Container Terminal SA (nedan kallad PCT) och dess moderbolag och borgenär, Cosco Pacific Limited (nedan kallat Cosco) och förordnat avskaffande och återbetalning av de berörda stödåtgärderna. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 mars 2015 antog kommissionen ett slutligt beslut (1) (nedan kallat det slutliga beslutet) i vilket den drog slutsatsen att Grekland olagligen, i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har genomfört oförenliga stödåtgärder till förmån för Piraeus Container Terminal SA (nedan kallad PCT) och dess moderbolag och borgenär, Cosco Pacific Limited (nedan kallat Cosco) och förordnat avskaffande och återbetalning av de berörda stödåtgärderna.

1

det slutliga beslutet

PCT

Cosco

| (2) | Den 2 juni 2015 överklagade Grekland det slutliga beslutet inför Europeiska unionens tribunal. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 juni 2015 överklagade Grekland det slutliga beslutet inför Europeiska unionens tribunal.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Det slutliga beslutet

Det slutliga beslutet

| (3) | Kommissionen mottog 2009 klagomål gällande flera skatteåtgärder som genom lag 3755/2009 (nedan kallad lagen) beviljats koncessionsinnehavaren för en andel av Port of Piraeus, Cosco och dess dotterbolag PCT (2). Dessa undantag rör den ursprungliga koncession som beviljades 2008. Den 11 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande som uttryckte farhågor om dessa skattebefrielser (nedan kallat beslut om att inleda förfarandet) (3). Den 23 mars 2015 avslutade kommissionen den formella granskningen av fallet och ansåg att följande åtgärder utgjorde olagligt och oförenligt statligt stöd (4):






  — | Befrielse från inkomstskatt på upplupen ränta fram till och med den dag pir III tas i drift: |
| --- | --- | --- |

(3)

Kommissionen mottog 2009 klagomål gällande flera skatteåtgärder som genom lag 3755/2009 (nedan kallad lagen) beviljats koncessionsinnehavaren för en andel av Port of Piraeus, Cosco och dess dotterbolag PCT (2). Dessa undantag rör den ursprungliga koncession som beviljades 2008. Den 11 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande som uttryckte farhågor om dessa skattebefrielser (nedan kallat beslut om att inleda förfarandet) (3). Den 23 mars 2015 avslutade kommissionen den formella granskningen av fallet och ansåg att följande åtgärder utgjorde olagligt och oförenligt statligt stöd (4):

lagen

2

beslut om att inleda förfarandet

3

4

—

Befrielse från inkomstskatt på upplupen ränta fram till och med den dag pir III tas i drift:

| — | Återbetalning av mervärdesskatt oavsett i vilken utsträckning avtalsföremålet har fullgjorts. Definition av begreppet ”investeringsvara” i mervärdesskattehänseende. Rätt till dröjsmålsränta från och med den första dagen efter den sextionde dagen efter en begäran om återbetalning av mervärdesskatt. |
| --- | --- |

—

Återbetalning av mervärdesskatt oavsett i vilken utsträckning avtalsföremålet har fullgjorts. Definition av begreppet ”investeringsvara” i mervärdesskattehänseende. Rätt till dröjsmålsränta från och med den första dagen efter den sextionde dagen efter en begäran om återbetalning av mervärdesskatt.

| — | Förlustutjämning utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

—

Förlustutjämning utan tidsbegränsning.

| — | Val mellan tre metoder för att skriva av finansieringskostnaderna för ombyggnaden av pir II och uppförandet av pir III. |
| --- | --- |

—

Val mellan tre metoder för att skriva av finansieringskostnaderna för ombyggnaden av pir II och uppförandet av pir III.

| — | Befrielse från stämpelskatter på låneavtalet och eventuella biavtal om finansiering av projektet. |
| --- | --- |

—

Befrielse från stämpelskatter på låneavtalet och eventuella biavtal om finansiering av projektet.

| — | Befrielse från skatter, stämpelskatter, bidrag och andra statliga rättigheter eller tredjepartsrättigheter vad gäller avtalen mellan borgenärerna i de låneavtal inom vars ram skyldigheterna och de därav resulterande rättigheterna överförs. |
| --- | --- |

—

Befrielse från skatter, stämpelskatter, bidrag och andra statliga rättigheter eller tredjepartsrättigheter vad gäller avtalen mellan borgenärerna i de låneavtal inom vars ram skyldigheterna och de därav resulterande rättigheterna överförs.

| — | Befrielse från stämpelskatter på alla utbetalningar av ersättning från Port Piraeus Authority (nedan kallad PPA) till PCT inom ramen för koncessionsavtalet som inte omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskattelagen. |
| --- | --- |

—

Befrielse från stämpelskatter på alla utbetalningar av ersättning från Port Piraeus Authority (nedan kallad PPA) till PCT inom ramen för koncessionsavtalet som inte omfattas av tillämpningsområdet för mervärdesskattelagen.

PPA

| — | Skydd enligt den särskilda skyddsordningen för utländska investeringar. |
| --- | --- |

—

Skydd enligt den särskilda skyddsordningen för utländska investeringar.

| (4) | I samma beslut drog kommissionen slutsatsen att Grekland inte beviljade statligt stöd genom att undanta Piraeus Container Terminal SA från bestämmelserna om tvångsexpropriering (5). |
| --- | --- |

(4)

I samma beslut drog kommissionen slutsatsen att Grekland inte beviljade statligt stöd genom att undanta Piraeus Container Terminal SA från bestämmelserna om tvångsexpropriering (5).

5

2.2   Bedömning av åtgärden: befrielse från stämpelskatter för alla utbetalningar av ersättning från PPA till PCT (6)

Bedömning av åtgärden: befrielse från stämpelskatter för alla utbetalningar av ersättning från PPA till PCT

6

| (5) | När det gäller befrielsen från stämpelskatt för ersättning som betalats av PPA till PCT i det slutliga beslutet drog kommissionen slutsatsen att den innebar en selektiv fördel till förmån för PCT i så måtto att den befriade det från stämpelskatt för: a) ersättning från PPA på grund av aktiveringen av en straffklausul i koncessionsavtalet, och b) andra typer av utbetalningar av ersättning från PPA, till exempel skadestånd kopplat till koncessionsavtalet eller internationellt avtalsbrott (7). |
| --- | --- |

(5)

När det gäller befrielsen från stämpelskatt för ersättning som betalats av PPA till PCT i det slutliga beslutet drog kommissionen slutsatsen att den innebar en selektiv fördel till förmån för PCT i så måtto att den befriade det från stämpelskatt för: a) ersättning från PPA på grund av aktiveringen av en straffklausul i koncessionsavtalet, och b) andra typer av utbetalningar av ersättning från PPA, till exempel skadestånd kopplat till koncessionsavtalet eller internationellt avtalsbrott (7).

7

| (6) | När det gäller särskilt fall av utbetalningar av ersättning från PPA på grund av aktiveringen av en straffklausul (dvs. enligt a) under närmast föregående skäl) drog kommissionen slutsatsen att den fördel som beviljades PCT var befrielse från betalning av en fast stämpelskatt (8) i sådana fall. Denna slutsats byggde på att enligt det allmänt tillämpliga regelverket, dvs. lagen om stämpelskatt (9) som tolkats i cirkulär 44/1987, omfattas aktiveringen av ett biavtal med anknytning till ett avtal som är föremål för mervärdesskatt av en fast stämpelskatt (10). |
| --- | --- |

(6)

När det gäller särskilt fall av utbetalningar av ersättning från PPA på grund av aktiveringen av en straffklausul (dvs. enligt a) under närmast föregående skäl) drog kommissionen slutsatsen att den fördel som beviljades PCT var befrielse från betalning av en fast stämpelskatt (8) i sådana fall. Denna slutsats byggde på att enligt det allmänt tillämpliga regelverket, dvs. lagen om stämpelskatt (9) som tolkats i cirkulär 44/1987, omfattas aktiveringen av ett biavtal med anknytning till ett avtal som är föremål för mervärdesskatt av en fast stämpelskatt (10).

8

9

10

| (7) | I sin ansökan om ogiltigförklaring av det slutliga beslutet vid tribunalen angav dock Grekland att fast stämpelskatt i allmänhet har avskaffats sedan 2001 (11), dvs. innan lag 3755/2009 införde det relevanta undantaget till förmån för PCT. |
| --- | --- |

(7)

I sin ansökan om ogiltigförklaring av det slutliga beslutet vid tribunalen angav dock Grekland att fast stämpelskatt i allmänhet har avskaffats sedan 2001 (11), dvs. innan lag 3755/2009 införde det relevanta undantaget till förmån för PCT.

11

3.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (8) | Under det administrativa förfarande som ledde till det slutliga beslutet uppmärksammade aldrig de grekiska myndigheterna kommissionen på det faktum att fast stämpelskatt har varit avskaffad sedan 2001, i enlighet med artikel 25 i lag 2873/2000. De grekiska myndigheterna nämnde aldrig detta faktum, även om beslutet om att inleda förfarandet hade initierat det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på undantag av PCT från stämpelskatt i allmänhet (inbegripet fast och proportionell stämpelskatt) som beviljades PCT på grundval av artikel 2.10 i lagen (12). På grundval av de uppgifter som kommissionen hade när det slutliga beslutet antogs hade därför kommissionen fog för att anse att artikel 2.10 i lagen beviljade oförenligt statligt stöd till PCT genom att undanta det från både fasta och proportionella stämpelskatter för ersättning från PPA till PCT inom ramen för koncessionsavtalet (13). |
| --- | --- |

(8)

Under det administrativa förfarande som ledde till det slutliga beslutet uppmärksammade aldrig de grekiska myndigheterna kommissionen på det faktum att fast stämpelskatt har varit avskaffad sedan 2001, i enlighet med artikel 25 i lag 2873/2000. De grekiska myndigheterna nämnde aldrig detta faktum, även om beslutet om att inleda förfarandet hade initierat det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på undantag av PCT från stämpelskatt i allmänhet (inbegripet fast och proportionell stämpelskatt) som beviljades PCT på grundval av artikel 2.10 i lagen (12). På grundval av de uppgifter som kommissionen hade när det slutliga beslutet antogs hade därför kommissionen fog för att anse att artikel 2.10 i lagen beviljade oförenligt statligt stöd till PCT genom att undanta det från både fasta och proportionella stämpelskatter för ersättning från PPA till PCT inom ramen för koncessionsavtalet (13).

i allmänhet

12

13

| (9) | Även om de grekiska myndigheterna med försening (14) underrättade kommissionen om det allmänna avskaffandet av fasta stämpelskatter, önskar kommissionen dock, i enlighet med sund förvaltningssed och även om den inte är skyldig att ändra det slutliga beslutet, ändra detta slutliga beslut, för att till fullo återspegla den nuvarande situationen. Mot bakgrund av artikel 25 i lag 2873/2000 har kommissionen inte längre något skäl att anse att undantaget i artikel 2.10 i lagen ger PCT en fördel om PPA betalar ersättning till PCT på grund av aktiveringen av en straffklausul i koncessionsavtalet. Enligt de allmänt tillämpliga bestämmelserna för denna typ av ersättning skulle ingen stämpelskatt erläggas vid den tidpunkt då lag 3755/2009 antogs. Den relevanta befrielsen från stämpelskatt ger därför inte PCT en selektiv fördel och utgör därmed inte statligt stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

(9)

Även om de grekiska myndigheterna med försening (14) underrättade kommissionen om det allmänna avskaffandet av fasta stämpelskatter, önskar kommissionen dock, i enlighet med sund förvaltningssed och även om den inte är skyldig att ändra det slutliga beslutet, ändra detta slutliga beslut, för att till fullo återspegla den nuvarande situationen. Mot bakgrund av artikel 25 i lag 2873/2000 har kommissionen inte längre något skäl att anse att undantaget i artikel 2.10 i lagen ger PCT en fördel om PPA betalar ersättning till PCT på grund av aktiveringen av en straffklausul i koncessionsavtalet. Enligt de allmänt tillämpliga bestämmelserna för denna typ av ersättning skulle ingen stämpelskatt erläggas vid den tidpunkt då lag 3755/2009 antogs. Den relevanta befrielsen från stämpelskatt ger därför inte PCT en selektiv fördel och utgör därmed inte statligt stöd i detta avseende.

14

| (10) | Eftersom kommissionen blev medveten om denna information först efter antagandet av det slutliga beslutet i detta fall, och i enlighet med sund förvaltningssed, beslutar den nu att ändra sitt beslut av den 23 mars 2015 när det gäller denna särskilda fördel av åtgärden. Det slutliga beslutet ändras inte på något sätt med avseende på PCT:s undantag från (proportionell) stämpelskatt som normalt skulle ha betalats för andra typer av ersättning från PPA (dvs. enligt b) i skäl (5) i detta beslut). |
| --- | --- |

(10)

Eftersom kommissionen blev medveten om denna information först efter antagandet av det slutliga beslutet i detta fall, och i enlighet med sund förvaltningssed, beslutar den nu att ändra sitt beslut av den 23 mars 2015 när det gäller denna särskilda fördel av åtgärden. Det slutliga beslutet ändras inte på något sätt med avseende på PCT:s undantag från (proportionell) stämpelskatt som normalt skulle ha betalats för andra typer av ersättning från PPA (dvs. enligt b) i skäl (5) i detta beslut).

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (11) | Kommissionen har därför beslutat att Grekland inte har beviljat statligt stöd till PCT i form av undantag från skyldigheten att betala stämpelskatt om PPA betalar ersättning till PCT på grund av aktiveringen av en straffklausul i koncessionsavtalet. Den ändrar därför sitt beslut av den 23 mars 2015 vad gäller denna aspekt av åtgärden. Alla övriga slutsatser i nämnda beslut förblir oförändrade. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har därför beslutat att Grekland inte har beviljat statligt stöd till PCT i form av undantag från skyldigheten att betala stämpelskatt om PPA betalar ersättning till PCT på grund av aktiveringen av en straffklausul i koncessionsavtalet. Den ändrar därför sitt beslut av den 23 mars 2015 vad gäller denna aspekt av åtgärden. Alla övriga slutsatser i nämnda beslut förblir oförändrade.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1.7 i beslutet i ärende SA.28876 om Container terminal Port Pireus & Cosco Pacific Limited (EUT L 269, 15.10.2015, s. 93) ska en andra mening läggas till:

”Denna åtgärd omfattar inte ersättning till PCT på grund av aktiveringen av en straffklausul i koncessionsavtalet, där ingen stämpelskatt ska erläggas i vilket fall.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 7 april 2016.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 269, 15.10.2015, s. 93.

1

(2)  Se skälen 10–19 i det slutliga beslutet.

2

(3)  
  EUT C 301, 5.10.2012, s. 55.

3

(4)  Se artikel 1 i det slutliga beslutet.

4

(5)  Se artikel 2 i det slutliga beslutet.

5

(6)  Artikel 2.10 i lag 3755/2009.

6

(7)  Se skälen 195–209 i det slutliga beslutet.

7

(8)  Se skälen 201–203 i det slutliga beslutet.

8

(9)  Presidentdekret av den 28 juli 1931, Greklands officiella tidning A 239 1931.

9

(10)  Se punkt 197 i det slutliga beslutet.

10

(11)  Enligt artikel 25 i lag 2873/2000.

11

(12)  Se avsnitt 4.2.3.8 (skälen 194–203) i beslutet om att inleda förfarandet.

12

(13)  Se även mål C-390/06, Nuova Agricast, EU:C:2008:224, punkt 54.

13

(14)  För första gången med talan om ogiltigförklaring av det slutliga beslutet vid tribunalen.

14

---