# Jurnalul Oficial C 389/21 o

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 389 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5921 octombrie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 389

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5921 octombrie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016 |
| 2016/C 389/01 | Rezoluție privind contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei pentru 2017 | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016 |
| 2016/C 389/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind impactul asupra sectoarelor industriale-cheie (și asupra locurilor de muncă și a creșterii economice) a eventualei decizii de a acorda Chinei statutul de economie de piață (în materie de instrumente de apărare comercială) (aviz din proprie inițiativă) | 13 |
| 2016/C 389/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Construirea unei coaliții a societății civile și a autorităților de la nivel subnațional pentru a transpune în fapt angajamentele Acordului de la Paris (aviz din proprie inițiativă) | 20 |
| 2016/C 389/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Pilonul digital al creșterii: e-seniorii, un potențial de 25 % din populația europeană (aviz din proprie inițiativă) | 28 |
| 2016/C 389/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Inițiativa cetățenească europeană (revizuire) (aviz din proprie inițiativă) | 35 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016

2016/C 389/01

Rezoluție privind contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei pentru 2017

1

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016

2016/C 389/02

Avizul Comitetului Economic și Social European privind impactul asupra sectoarelor industriale-cheie (și asupra locurilor de muncă și a creșterii economice) a eventualei decizii de a acorda Chinei statutul de economie de piață (în materie de instrumente de apărare comercială) (aviz din proprie inițiativă)

13

2016/C 389/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Construirea unei coaliții a societății civile și a autorităților de la nivel subnațional pentru a transpune în fapt angajamentele Acordului de la Paris (aviz din proprie inițiativă)

20

2016/C 389/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Pilonul digital al creșterii: e-seniorii, un potențial de 25 % din populația europeană (aviz din proprie inițiativă)

28

2016/C 389/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Inițiativa cetățenească europeană (revizuire) (aviz din proprie inițiativă)

35

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016 |
| 2016/C 389/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European referitoare la un plan de acțiune privind TVA: Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul deciziei [COM(2016) 148 final] | 43 |
| 2016/C 389/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Industria 4.0 și transformarea digitală: calea de urmat [COM(2016) 180 final] | 50 |
| 2016/C 389/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții — Industria siderurgică: conservarea unor locuri de muncă și a unei creșteri durabile în Europa [COM(2016) 155 final] | 60 |
| 2016/C 389/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1343/2011 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului [COM(2016) 134 final – 2016/0074 (COD)] | 67 |
| 2016/C 389/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră [COM(2016) 87 final] | 74 |
| 2016/C 389/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 [COM(2016) 157 final – 2016/0084 (COD)] | 80 |
| 2016/C 389/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie în domeniul aviației pentru Europa [COM(2015) 598 final] | 86 |
| 2016/C 389/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivei 96/50/CE a Consiliului și a Directivei 91/672/CEE a Consiliului [COM(2016) 82 final — 2016/0050 (COD)] | 93 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016

2016/C 389/06

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European referitoare la un plan de acțiune privind TVA: Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul deciziei [COM(2016) 148 final]

43

2016/C 389/07

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Industria 4.0 și transformarea digitală: calea de urmat [COM(2016) 180 final]

50

2016/C 389/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții — Industria siderurgică: conservarea unor locuri de muncă și a unei creșteri durabile în Europa [COM(2016) 155 final]

60

2016/C 389/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1343/2011 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului [COM(2016) 134 final – 2016/0074 (COD)]

67

2016/C 389/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră [COM(2016) 87 final]

74

2016/C 389/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 [COM(2016) 157 final – 2016/0084 (COD)]

80

2016/C 389/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie în domeniul aviației pentru Europa [COM(2015) 598 final]

86

2016/C 389/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivei 96/50/CE a Consiliului și a Directivei 91/672/CEE a Consiliului [COM(2016) 82 final — 2016/0050 (COD)]

93

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/1

---

Rezoluție privind contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei pentru 2017

(2016/C 389/01)

2017 – Un an pentru un nou avânt și o mai mare solidaritate în Europa

Declarație de politică

CESE regretă că cetățenii Regatului Unit au votat pentru părăsirea Uniunii Europene. A fost un vot democratic, decizia este legitimă, însă consecințele sale vor afecta nu numai Regatul Unit, scindată, ci și întreaga UE. Suntem la începutul unui lung și dificil proces de negocieri, menit să definească ansamblul condițiilor în care va avea loc această ieșire. Nu știm când și în ce mod va fi aplicat articolul 50 din tratat, dar CESE solicită începerea rapidă a negocierilor pentru a se răspunde la această incertitudine cu privire la viitorul UE și la structura sa politică și instituțională. Reacția piețelor financiare trebuie înțeleasă ca un semnal clar că o nouă recesiune este posibilă (nu doar în Regatul Unit) și UE trebuie să reacționeze de urgență la această amenințare.

CESE solicită să fie pe deplin implicat în procesul de negociere cu Regatul Unit. Este clar că votul cetățenilor britanici reprezintă un nou semnal de alarmă adresat instituțiilor europene; cetățenii solicită să fie implicați în procesul decizional al UE, iar impactul Brexit-ului este un aspect-cheie care trebuie gestionat cu sprijinul deplin al cetățenilor din celelalte țări ale UE. CESE, ca reprezentant al organizațiilor societății civile, este gata să participe în mod activ la acest proces.

Nu în ultimul rând, CESE consideră că Comisia Europeană ar trebui să reexamineze cele 10 domenii prioritare din Programul său de lucru, luând în considerare necesitatea de a gestiona Brexit-ul în regim de urgență, ținând seama de ansamblul implicațiilor sale instituționale, politice, economice și sociale.

| 1. | Comitetul Economic și Social European își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația Uniunii Europene. Contextul politic și economic actual, marcat de un climat de neîncredere crescândă a cetățenilor europeni în procesul de integrare în Uniunea Europeană, obligă Comisia Europeană la eforturi menite să restaureze spiritul de solidaritate și responsabilitate, astfel cum se menționează deja în programul de lucru pentru 2016. Există din ce în ce mai multe semne ale unei lipse de voință din partea statelor membre de a găsi soluții comune, într – un spirit de coeziune. În același timp, a convinge cetățenii că obiectivele UE sunt obiectivele lor ar trebui să fie o piatră de temelie a acțiunii UE. |
| --- | --- |

1.

Comitetul Economic și Social European își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația Uniunii Europene. Contextul politic și economic actual, marcat de un climat de neîncredere crescândă a cetățenilor europeni în procesul de integrare în Uniunea Europeană, obligă Comisia Europeană la eforturi menite să restaureze spiritul de solidaritate și responsabilitate, astfel cum se menționează deja în programul de lucru pentru 2016. Există din ce în ce mai multe semne ale unei lipse de voință din partea statelor membre de a găsi soluții comune, într – un spirit de coeziune. În același timp, a convinge cetățenii că obiectivele UE sunt obiectivele lor ar trebui să fie o piatră de temelie a acțiunii UE.

| 2. | Criza refugiaților necesită o intervenție umanitară imediată. În același timp, trebuie acordată o atenție specială dificultăților cu care se confruntă guvernele europene în promovarea unor soluții care să se bucure de acordul tuturor cetățenilor Europei, care resimt nesiguranță și teamă. Trebuie deschise coridoarele legale sigure, iar UE trebuie să avanseze în mod ferm către un sistem comun de azil, ducând la bun sfârșit inițiativele politice și legislative din lunile mai și iulie ale anului 2016. Comisia Europeană ar trebui să își intensifice eforturile pentru a asigura respectarea statului de drept în punerea în aplicare a acquis-ului UE în domeniile migrației și azilului și pentru a asigura o gestiune responsabilă a spațiului Schengen, restabilind astfel încrederea reciprocă și sustenabilitatea spațiului de liberă circulație. Compromiterea Acordului Schengen ar constitui o lovitură pentru esența proiectului european, al cărui progres ar fi periclitat. Cererea justificată privind un control și o gestiune mai reglementată a granițelor externe – cu respectarea deplină a statului de drept –, cererea legitimă a publicului larg privind o mai mare siguranță și mai multă securitate, precum și solicitarea legată de o cooperare mai strânsă în lupta împotriva terorismului nu pot însemna ridicarea unor bariere în cadrul UE și împiedicarea liberei circulații a persoanelor. |
| --- | --- |

2.

Criza refugiaților necesită o intervenție umanitară imediată. În același timp, trebuie acordată o atenție specială dificultăților cu care se confruntă guvernele europene în promovarea unor soluții care să se bucure de acordul tuturor cetățenilor Europei, care resimt nesiguranță și teamă. Trebuie deschise coridoarele legale sigure, iar UE trebuie să avanseze în mod ferm către un sistem comun de azil, ducând la bun sfârșit inițiativele politice și legislative din lunile mai și iulie ale anului 2016. Comisia Europeană ar trebui să își intensifice eforturile pentru a asigura respectarea statului de drept în punerea în aplicare a acquis-ului UE în domeniile migrației și azilului și pentru a asigura o gestiune responsabilă a spațiului Schengen, restabilind astfel încrederea reciprocă și sustenabilitatea spațiului de liberă circulație. Compromiterea Acordului Schengen ar constitui o lovitură pentru esența proiectului european, al cărui progres ar fi periclitat. Cererea justificată privind un control și o gestiune mai reglementată a granițelor externe – cu respectarea deplină a statului de drept –, cererea legitimă a publicului larg privind o mai mare siguranță și mai multă securitate, precum și solicitarea legată de o cooperare mai strânsă în lupta împotriva terorismului nu pot însemna ridicarea unor bariere în cadrul UE și împiedicarea liberei circulații a persoanelor.

| 3. | Răspândirea sentimentelor antieuropene și reprezentarea politică tot mai mare a mișcărilor xenofobe și populiste în parlamentele naționale și în societate în general sunt fenomene care provoacă o și mai mare îngrijorare, amenințând valorile democratice ale UE. În unele state membre aceste mișcări sunt în măsură să influențeze guvernul. Această ostilitate față de Europa în ansamblu poate duce la o dezbatere riscantă privind mecanismele de opt-out, acordate guvernelor în baza unor necesități politice de moment, așa cum a arătat dezbaterea pe marginea Brexit-ului. UE trebuie să răspundă acestei posibile derive în direcția protecționismului și naționalismului, inclusiv printr-o abordare la nivel cultural. |
| --- | --- |

3.

Răspândirea sentimentelor antieuropene și reprezentarea politică tot mai mare a mișcărilor xenofobe și populiste în parlamentele naționale și în societate în general sunt fenomene care provoacă o și mai mare îngrijorare, amenințând valorile democratice ale UE. În unele state membre aceste mișcări sunt în măsură să influențeze guvernul. Această ostilitate față de Europa în ansamblu poate duce la o dezbatere riscantă privind mecanismele de opt-out, acordate guvernelor în baza unor necesități politice de moment, așa cum a arătat dezbaterea pe marginea Brexit-ului. UE trebuie să răspundă acestei posibile derive în direcția protecționismului și naționalismului, inclusiv printr-o abordare la nivel cultural.

| 4. | Cu toate acestea, realizările de până acum ale UE nu trebuie uitate sau subminate, fiind necesară finalizarea integrării economice printr-o integrare politică și socială mai profundă. Piața unică este un element central al integrării europene și existența unor condiții de concurență echitabilă trebuie garantată cu orice preț. Cetățenii trebuie să facă parte activă din acest progres. Dialogul la nivel local, național și european trebuie consolidat și structurat cu ajutorul societății civile, inclusiv cu acei actori care sunt esențiali în procesul de trasare a unei noi direcții pentru Europa. |
| --- | --- |

4.

Cu toate acestea, realizările de până acum ale UE nu trebuie uitate sau subminate, fiind necesară finalizarea integrării economice printr-o integrare politică și socială mai profundă. Piața unică este un element central al integrării europene și existența unor condiții de concurență echitabilă trebuie garantată cu orice preț. Cetățenii trebuie să facă parte activă din acest progres. Dialogul la nivel local, național și european trebuie consolidat și structurat cu ajutorul societății civile, inclusiv cu acei actori care sunt esențiali în procesul de trasare a unei noi direcții pentru Europa.

| 5. | Tinerii sunt o prioritate pentru această schimbare de paradigmă culturală, întrucât ei sunt cei mai afectați de șomaj oferind în același timp și cel mai mare potențial de rezolvare a crizei. Pornind de la lecțiile învățate, „generația Erasmus” se arată deschisă și gata să comunice și să se dezvolte împreună cu alte popoare și culturi. Din acest motiv, Comisia trebuie să ofere oportunități, în afara rezultatelor timide ale Garanției pentru tineret, pentru ca toți tinerii să beneficieze de schimburi europene, indiferent de nivelul de educație și statutul profesional. |
| --- | --- |

5.

Tinerii sunt o prioritate pentru această schimbare de paradigmă culturală, întrucât ei sunt cei mai afectați de șomaj oferind în același timp și cel mai mare potențial de rezolvare a crizei. Pornind de la lecțiile învățate, „generația Erasmus” se arată deschisă și gata să comunice și să se dezvolte împreună cu alte popoare și culturi. Din acest motiv, Comisia trebuie să ofere oportunități, în afara rezultatelor timide ale Garanției pentru tineret, pentru ca toți tinerii să beneficieze de schimburi europene, indiferent de nivelul de educație și statutul profesional.

| 6. | Într-un climat economic și social care rămâne incert, Comisia Europeană este îndemnată să folosească toate resursele disponibile pentru a stimula creșterea și crearea de locuri de muncă de calitate și progresul social. Investițiile financiare productive și sociale sunt departe de a fi revenit la nivelurile de dinaintea crizei. Este nevoie de un mediu macroeconomic care să stimuleze creșterea, antrenat de un mediu favorabil de investiții în cadrul unei piețe interne funcționale. Trebuie abordate toate aspectele competitivității internaționale, iar o cerere internă mai mare poate oferi un avânt societăților europene pe piața globală, stimulând un cerc virtuos care va fi benefic tuturor. |
| --- | --- |

6.

Într-un climat economic și social care rămâne incert, Comisia Europeană este îndemnată să folosească toate resursele disponibile pentru a stimula creșterea și crearea de locuri de muncă de calitate și progresul social. Investițiile financiare productive și sociale sunt departe de a fi revenit la nivelurile de dinaintea crizei. Este nevoie de un mediu macroeconomic care să stimuleze creșterea, antrenat de un mediu favorabil de investiții în cadrul unei piețe interne funcționale. Trebuie abordate toate aspectele competitivității internaționale, iar o cerere internă mai mare poate oferi un avânt societăților europene pe piața globală, stimulând un cerc virtuos care va fi benefic tuturor.

| 7. | Guvernanța economică trebuie direcționată spre creștere și progres social, implementând toate prioritățile Comunicării privind pașii necesari pentru finalizarea Uniunii economice și monetare și analiza anuală a creșterii pentru 2016. Recomandările specifice fiecărei țări trebuie să exploateze mai bine flexibilitatea în cadrul actualelor norme ale Pactului de stabilitate și de creștere pentru a stimula creșterea. Gradul de asumare a semestrului european trebuie să crească, cu implicarea societății civile în ansamblu și recunoașterea caracterului specific al partenerilor sociali la nivel european și național. |
| --- | --- |

7.

Guvernanța economică trebuie direcționată spre creștere și progres social, implementând toate prioritățile Comunicării privind pașii necesari pentru finalizarea Uniunii economice și monetare și analiza anuală a creșterii pentru 2016. Recomandările specifice fiecărei țări trebuie să exploateze mai bine flexibilitatea în cadrul actualelor norme ale Pactului de stabilitate și de creștere pentru a stimula creșterea. Gradul de asumare a semestrului european trebuie să crească, cu implicarea societății civile în ansamblu și recunoașterea caracterului specific al partenerilor sociali la nivel european și național.

| 8. | Strategia Europa 2020 actualizată trebuie corelată cu Agenda 2030 a ONU, care încorporează noile obiective de dezvoltare durabilă (ODD), tratând aspectele economice, sociale și de mediu ca elemente inseparabile și interdependente și reînnoind eforturile de îndeplinire a obiectivelor sociale restante ale UE. |
| --- | --- |

8.

Strategia Europa 2020 actualizată trebuie corelată cu Agenda 2030 a ONU, care încorporează noile obiective de dezvoltare durabilă (ODD), tratând aspectele economice, sociale și de mediu ca elemente inseparabile și interdependente și reînnoind eforturile de îndeplinire a obiectivelor sociale restante ale UE.

| 9. | CESE solicită Comisiei să își asume rolul de lider în ajungerea la un consens și un angajament din partea Parlamentului European și a Consiliului pentru punerea în aplicare a agendei interne și externe a UE. |
| --- | --- |

9.

CESE solicită Comisiei să își asume rolul de lider în ajungerea la un consens și un angajament din partea Parlamentului European și a Consiliului pentru punerea în aplicare a agendei interne și externe a UE.

| 10. | În acest context, CESE invită Comisia să își concentreze programul de lucru pentru 2017 pe următoarele trei domenii strategice, recunoscând că dimensiunea internă și externă, precum și dimensiunea economică, socială și politică sunt inseparabile: |
| --- | --- |

10.

În acest context, CESE invită Comisia să își concentreze programul de lucru pentru 2017 pe următoarele trei domenii strategice, recunoscând că dimensiunea internă și externă, precum și dimensiunea economică, socială și politică sunt inseparabile:

10.1.   
  Consolidarea coeziunii economice și sociale a UE

| — | Pentru a realiza un plan de investiții care reprezintă cel puțin 2 % din PIB-ul UE, CESE recomandă o stimulare fiscală, între altele prin investiții publice, orientat către investiții care stimulează inovarea și creșterea, acordând prioritate unor sectoare precum energia, transporturile și infrastructura de bandă largă, digitalizarea, economia circulară cu emisii scăzute de dioxid de carbon, economia socială și către învățarea de competențe în favoarea antreprenoriatului și locurilor de muncă de calitate. Folosirea fondurilor europene trebuie să fie în concordanță cu aceste obiective. Este necesară promovarea societăților durabile și a creșterii industriale, alături de promovarea unui plan specific destinat IMM-urilor. |
| --- | --- |

—

Pentru a realiza un plan de investiții care reprezintă cel puțin 2 % din PIB-ul UE, CESE recomandă o stimulare fiscală, între altele prin investiții publice, orientat către investiții care stimulează inovarea și creșterea, acordând prioritate unor sectoare precum energia, transporturile și infrastructura de bandă largă, digitalizarea, economia circulară cu emisii scăzute de dioxid de carbon, economia socială și către învățarea de competențe în favoarea antreprenoriatului și locurilor de muncă de calitate. Folosirea fondurilor europene trebuie să fie în concordanță cu aceste obiective. Este necesară promovarea societăților durabile și a creșterii industriale, alături de promovarea unui plan specific destinat IMM-urilor.

| — | În ceea ce privește semestrul european, CESE recomandă Comisiei să urmărească în detaliu și să îndeplinească toate obiectivele, atât pe cele economice, cât și pe cele sociale, care au legătură cu elaborarea recomandărilor sociale specifice fiecărei țări în vederea obținerii de rezultate tangibile în atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020, în special în ce privește combaterea sărăciei și a inegalității. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește semestrul european, CESE recomandă Comisiei să urmărească în detaliu și să îndeplinească toate obiectivele, atât pe cele economice, cât și pe cele sociale, care au legătură cu elaborarea recomandărilor sociale specifice fiecărei țări în vederea obținerii de rezultate tangibile în atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020, în special în ce privește combaterea sărăciei și a inegalității.

| — | Finalizarea pieței unice necesită un angajament ferm din partea Comisiei față de prioritățile stabilite în 2016. Libera circulație a lucrătorilor trebuie să rămână o prioritate; mobilitate echitabilă înseamnă respectarea principiilor tratamentului egal și nediscriminării pe motive de naționalitate, în conformitate cu acquis-ul european aplicabil lucrătorilor în interiorul UE. |
| --- | --- |

—

Finalizarea pieței unice necesită un angajament ferm din partea Comisiei față de prioritățile stabilite în 2016. Libera circulație a lucrătorilor trebuie să rămână o prioritate; mobilitate echitabilă înseamnă respectarea principiilor tratamentului egal și nediscriminării pe motive de naționalitate, în conformitate cu acquis-ul european aplicabil lucrătorilor în interiorul UE.

| — | Principiul „plată egală pentru muncă egală la același loc de muncă”, astfel cum a fost prezentat de președintele Juncker, ca pilon al cadrului UE pentru mobilitatea forței de muncă, se află în prezent în discuție în cadrul CESE. Comitetul și-a exprimat deja preocuparea cu privire la distorsiunile care pot submina integrarea pe piața forței de muncă și concurența loială. |
| --- | --- |

—

Principiul „plată egală pentru muncă egală la același loc de muncă”, astfel cum a fost prezentat de președintele Juncker, ca pilon al cadrului UE pentru mobilitatea forței de muncă, se află în prezent în discuție în cadrul CESE. Comitetul și-a exprimat deja preocuparea cu privire la distorsiunile care pot submina integrarea pe piața forței de muncă și concurența loială.

| — | Uniunea economică și monetară reprezintă nucleul pieței unice; CESE insistă asupra necesității de a dezvolta pilonul economic, social și politic al acesteia. Zona euro, incluzând țările care doresc să adere la aceasta, are nevoie de o identitate consolidată. |
| --- | --- |

—

Uniunea economică și monetară reprezintă nucleul pieței unice; CESE insistă asupra necesității de a dezvolta pilonul economic, social și politic al acesteia. Zona euro, incluzând țările care doresc să adere la aceasta, are nevoie de o identitate consolidată.

| — | Pentru a putea beneficia de oportunitățile oferite de digitalizare este nevoie de adoptarea de măsuri în numeroase domenii. CESE recomandă Comisiei să instituie o procedură consultativă regulată pentru gestionarea impactului asupra aspectelor calitative și cantitative privind ocuparea forței de muncă, producția, consumul și serviciile publice pentru cetățeni. Trebuie acordată o atenție deosebită punerii în aplicare a Agendei privind competențele digitale, mai ales în ceea ce privește asigurarea accesibilității pentru toți. |
| --- | --- |

—

Pentru a putea beneficia de oportunitățile oferite de digitalizare este nevoie de adoptarea de măsuri în numeroase domenii. CESE recomandă Comisiei să instituie o procedură consultativă regulată pentru gestionarea impactului asupra aspectelor calitative și cantitative privind ocuparea forței de muncă, producția, consumul și serviciile publice pentru cetățeni. Trebuie acordată o atenție deosebită punerii în aplicare a Agendei privind competențele digitale, mai ales în ceea ce privește asigurarea accesibilității pentru toți.

| — | Uniunea energetică este încă departe de finalizare. CESE îndeamnă Comisia să accelereze punerea în aplicare a strategiei privind uniunea energetică pentru a asigura securitatea aprovizionării cu energie și prețuri rezonabile prin disponibilitatea unor surse de energie diversificate și a unei piețe energetice interne complet integrate. Este nevoie de un fond de tranziție echitabil pentru a sprijini procesul de tranziție către o economie cu emisii scăzute de carbon. În ceea ce privește politica privind clima, este nevoie de măsuri concrete imediate. Comisia trebuie să garanteze că societatea civilă și cetățenii la nivel global, național și subnațional se implică mai mult în dezvoltarea, revizuirea și, în special, punerea în aplicare a Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

—

Uniunea energetică este încă departe de finalizare. CESE îndeamnă Comisia să accelereze punerea în aplicare a strategiei privind uniunea energetică pentru a asigura securitatea aprovizionării cu energie și prețuri rezonabile prin disponibilitatea unor surse de energie diversificate și a unei piețe energetice interne complet integrate. Este nevoie de un fond de tranziție echitabil pentru a sprijini procesul de tranziție către o economie cu emisii scăzute de carbon. În ceea ce privește politica privind clima, este nevoie de măsuri concrete imediate. Comisia trebuie să garanteze că societatea civilă și cetățenii la nivel global, național și subnațional se implică mai mult în dezvoltarea, revizuirea și, în special, punerea în aplicare a Acordului de la Paris.

| — | Criza refugiaților trebuie gestionată în mod adecvat. Trebuie deschise coridoare umanitare sigure și UE trebuie să înainteze în mod ferm spre un sistem comun de azil. |
| --- | --- |

—

Criza refugiaților trebuie gestionată în mod adecvat. Trebuie deschise coridoare umanitare sigure și UE trebuie să înainteze în mod ferm spre un sistem comun de azil.

10.2.   
  Consolidarea rolului global al UE

| — | În 2016, UE s-a dezvoltat ca actor mondial și ar trebui să își consolideze poziția în procesul de promovare a păcii și de stabilizare în zonele de conflict. Cu toate acestea, coeziunea internă insuficientă și lipsa de angajament politic au dus la slăbirea influenței UE în lume. O acțiune externă eficientă impune măsuri de politici integrate, în măsura posibilului, între politicile sale externe și cele interne. |
| --- | --- |

—

În 2016, UE s-a dezvoltat ca actor mondial și ar trebui să își consolideze poziția în procesul de promovare a păcii și de stabilizare în zonele de conflict. Cu toate acestea, coeziunea internă insuficientă și lipsa de angajament politic au dus la slăbirea influenței UE în lume. O acțiune externă eficientă impune măsuri de politici integrate, în măsura posibilului, între politicile sale externe și cele interne.

| — | Este nevoie de măsuri practice suplimentare pentru consolidarea securității în Europa: o politică externă comună puternică pentru abordarea conflictelor deschise în țările învecinate, o politică de dezvoltare care să fie coerentă cu cea a altor instituții internaționale, cooperarea polițienească internațională și controlul eficient al granițelor externe fără a restricționa libertățile și individuale și fără a afecta dreptul la viața privată. |
| --- | --- |

—

Este nevoie de măsuri practice suplimentare pentru consolidarea securității în Europa: o politică externă comună puternică pentru abordarea conflictelor deschise în țările învecinate, o politică de dezvoltare care să fie coerentă cu cea a altor instituții internaționale, cooperarea polițienească internațională și controlul eficient al granițelor externe fără a restricționa libertățile și individuale și fără a afecta dreptul la viața privată.

| — | CESE consideră că încheierea negocierilor comerciale și de investiții bilaterale actuale este esențială, asigurând un echilibru al intereselor, astfel cum au fost identificate în avizul CESE pe tema „Comerț pentru toți”, și că trebuie depuse eforturi pentru punerea în aplicare a acestora în mod adecvat. Impunerea transparenței și a justului echilibru între interese în abordarea multilaterală a acordurilor comerciale în cadrul OMC este în egală măsură necesară. Acordurile UE nu trebuie să reducă standardele de mediu, sociale, de muncă, de protecție a consumatorilor și alte standarde sau serviciile publice, ci trebuie să aibă drept obiectiv să le îmbunătățească. |
| --- | --- |

—

CESE consideră că încheierea negocierilor comerciale și de investiții bilaterale actuale este esențială, asigurând un echilibru al intereselor, astfel cum au fost identificate în avizul CESE pe tema „Comerț pentru toți”, și că trebuie depuse eforturi pentru punerea în aplicare a acestora în mod adecvat. Impunerea transparenței și a justului echilibru între interese în abordarea multilaterală a acordurilor comerciale în cadrul OMC este în egală măsură necesară. Acordurile UE nu trebuie să reducă standardele de mediu, sociale, de muncă, de protecție a consumatorilor și alte standarde sau serviciile publice, ci trebuie să aibă drept obiectiv să le îmbunătățească.

| — | Obiectivele globale de dezvoltare durabilă din Agenda 2030 a ONU trebuie integrate în domeniile de politică legate de acțiunea externă a UE. |
| --- | --- |

—

Obiectivele globale de dezvoltare durabilă din Agenda 2030 a ONU trebuie integrate în domeniile de politică legate de acțiunea externă a UE.

| — | CESE solicită Comisiei să își concentreze eforturile pe influențarea și stimularea dezvoltării și a exportului de tehnologii și soluții legate de climă la scară globală. |
| --- | --- |

—

CESE solicită Comisiei să își concentreze eforturile pe influențarea și stimularea dezvoltării și a exportului de tehnologii și soluții legate de climă la scară globală.

10.3.   
  Consolidarea responsabilității cetățenilor cu privire la UE

| — | CESE solicită Comisiei Europene să lanseze o dezbatere cu privire la modul în care funcționează UE. Trebuie să reafirmăm valorile europene într-o viziune comună, importanța dimensiunii bazate pe solidaritate a Europei, a coeziunii sociale și construirea unei democrații participative și favorabile incluziunii. |
| --- | --- |

—

CESE solicită Comisiei Europene să lanseze o dezbatere cu privire la modul în care funcționează UE. Trebuie să reafirmăm valorile europene într-o viziune comună, importanța dimensiunii bazate pe solidaritate a Europei, a coeziunii sociale și construirea unei democrații participative și favorabile incluziunii.

| — | CESE încurajează cu fermitate Comisia să monitorizeze îndeaproape respectarea de către statele membre a statului de drept și a Cartei drepturilor fundamentale, și să trateze activ orice încălcare. |
| --- | --- |

—

CESE încurajează cu fermitate Comisia să monitorizeze îndeaproape respectarea de către statele membre a statului de drept și a Cartei drepturilor fundamentale, și să trateze activ orice încălcare.

| — | CESE regretă că Comisia nu a luat în considerare în mod corespunzător contribuția CESE la programul de lucru pentru 2016 și că nu a considerat adecvat să aibă un schimb de opinii aprofundat cu privire la alegerile politice ale Comisiei. Construirea unui dialog sistematic cu organizațiile societății civile și consolidarea dialogului social la toate nivelurile sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor UE. |
| --- | --- |

—

CESE regretă că Comisia nu a luat în considerare în mod corespunzător contribuția CESE la programul de lucru pentru 2016 și că nu a considerat adecvat să aibă un schimb de opinii aprofundat cu privire la alegerile politice ale Comisiei. Construirea unui dialog sistematic cu organizațiile societății civile și consolidarea dialogului social la toate nivelurile sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor UE.

RECOMANDĂRI ȘI PROPUNERI DE MĂSURI LEGATE DE CELE ZECE PRIORITĂȚI ALE CE

1.   Un nou impuls pentru crearea de locuri de muncă, creștere și investiții

| — | Realizarea de investiții în infrastructură, producție și locuri de muncă de calitate |
| --- | --- |

—

Realizarea de investiții în infrastructură, producție și locuri de muncă de calitate

| — | Un semestru european restructurat pentru creștere, competitivitate și progres social |
| --- | --- |

—

Un semestru european restructurat pentru creștere, competitivitate și progres social

| — | Tranziția rapidă către o economie circulară cu emisii scăzute de dioxid de carbon |
| --- | --- |

—

Tranziția rapidă către o economie circulară cu emisii scăzute de dioxid de carbon

| 1.1. | Ocuparea forței de muncă rămâne cea mai mare prioritate în 2017, în special prin crearea de noi locuri de muncă pentru șomerii de lungă durată, femei, tineri și migranți. |
| --- | --- |

1.1.

Ocuparea forței de muncă rămâne cea mai mare prioritate în 2017, în special prin crearea de noi locuri de muncă pentru șomerii de lungă durată, femei, tineri și migranți.

| 1.2. | În ceea ce privește fondurile europene, Comisia trebuie să evalueze folosirea acestora și să se asigure că finanțarea se alocă într-un mod bine direcționat, prin care se maximizează stimularea inovării și a creșterii economice, acordând prioritate investițiilor în infrastructură, producție și locuri de muncă de calitate. Neregulile în utilizarea fondurilor UE trebuie mai bine monitorizate și sancționate. |
| --- | --- |

1.2.

În ceea ce privește fondurile europene, Comisia trebuie să evalueze folosirea acestora și să se asigure că finanțarea se alocă într-un mod bine direcționat, prin care se maximizează stimularea inovării și a creșterii economice, acordând prioritate investițiilor în infrastructură, producție și locuri de muncă de calitate. Neregulile în utilizarea fondurilor UE trebuie mai bine monitorizate și sancționate.

| 1.3. | Sectoarele serviciilor sociale sunt printre cele care produc cel mai mare număr de locuri de muncă din Europa. Așadar, Comisia trebuie să dezvolte un plan de acțiune care să îi maximizeze potențialul și să deblocheze Fondul european pentru investiții strategice pentru sectorul social. |
| --- | --- |

1.3.

Sectoarele serviciilor sociale sunt printre cele care produc cel mai mare număr de locuri de muncă din Europa. Așadar, Comisia trebuie să dezvolte un plan de acțiune care să îi maximizeze potențialul și să deblocheze Fondul european pentru investiții strategice pentru sectorul social.

| 1.4. | În 2017, analiza anuală a creșterii ar trebui să acorde prioritate și investițiilor sociale și să acorde asistență economiilor rămase în urmă în ceea ce privește atingerea standardelor economice și sociale europene. |
| --- | --- |

1.4.

În 2017, analiza anuală a creșterii ar trebui să acorde prioritate și investițiilor sociale și să acorde asistență economiilor rămase în urmă în ceea ce privește atingerea standardelor economice și sociale europene.

| 1.5. | Este necesară o ofensivă în materie de competențe care să se bazeze pe punerea în aplicare rapidă a Noii agende pentru competențe în Europa și a pachetului de măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (Garanția pentru tineret și Alianța europeană privind ucenicia). |
| --- | --- |

1.5.

Este necesară o ofensivă în materie de competențe care să se bazeze pe punerea în aplicare rapidă a Noii agende pentru competențe în Europa și a pachetului de măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (Garanția pentru tineret și Alianța europeană privind ucenicia).

| 1.6. | Măsurile propuse în cadrul Planului de acțiune privind economia circulară trebuie puse în aplicare fără întârziere, acordându-se prioritate măsurilor care ajută la asigurarea unui mediu mai competitiv pentru întreprinderile europene. Comitetul dorește ca CE să analizeze fezabilitatea unei platforme europene deschise pentru economia circulară, care să adune laolaltă toate părțile interesate și să fie găzduită de CESE. |
| --- | --- |

1.6.

Măsurile propuse în cadrul Planului de acțiune privind economia circulară trebuie puse în aplicare fără întârziere, acordându-se prioritate măsurilor care ajută la asigurarea unui mediu mai competitiv pentru întreprinderile europene. Comitetul dorește ca CE să analizeze fezabilitatea unei platforme europene deschise pentru economia circulară, care să adune laolaltă toate părțile interesate și să fie găzduită de CESE.

2.   O piață unică digitală conectată

| — | Stimularea digitalizării infrastructurii, producția și serviciile publice |
| --- | --- |

—

Stimularea digitalizării infrastructurii, producția și serviciile publice

| — | Sporirea competențelor și acceptarea schimbării digitale la nivelul societății în general și în rândul lucrătorilor |
| --- | --- |

—

Sporirea competențelor și acceptarea schimbării digitale la nivelul societății în general și în rândul lucrătorilor

| 2.1. | Digitalizarea industriei va constitui un factor decisiv pentru competitivitatea economiei europene. Procesul de digitalizare are un impact semnificativ asupra societății civile europene și a devenit esențial pentru viața oamenilor. CESE, cu responsabilitățile sale orizontale, ca forum reprezentativ al societății civile, va acționa pentru a stimula acceptarea politicilor din acest domeniu la nivelul societății civile europene. |
| --- | --- |

2.1.

Digitalizarea industriei va constitui un factor decisiv pentru competitivitatea economiei europene. Procesul de digitalizare are un impact semnificativ asupra societății civile europene și a devenit esențial pentru viața oamenilor. CESE, cu responsabilitățile sale orizontale, ca forum reprezentativ al societății civile, va acționa pentru a stimula acceptarea politicilor din acest domeniu la nivelul societății civile europene.

| 2.2. | Potențialul economiei digitale, alături de alte schimbări majore europene (de exemplu tranziția către un consum colaborativ și o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon), trebuie direcționat mai strategic către îndeplinirea ODD ale ONU (obiective de dezvoltare durabilă). |
| --- | --- |

2.2.

Potențialul economiei digitale, alături de alte schimbări majore europene (de exemplu tranziția către un consum colaborativ și o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon), trebuie direcționat mai strategic către îndeplinirea ODD ale ONU (obiective de dezvoltare durabilă).

| 2.3. | Pentru a elimina discrepanțele dintre persoane și dintre întreprinderile mici, agenda de digitalizare ar trebui să fie integral utilizată pentru a dezvolta procese de fabricație inteligente, rețelele energetice inteligente, o mobilitate și un sistem de transport inteligent, locuințe inteligente și comunități inteligente. Există multiple posibilități pentru a folosi digitalizarea în vederea îmbunătățirii serviciilor și administrației publice. Comisia ar trebui să promoveze schimbul de bune practici între statele membre în acest domeniu. |
| --- | --- |

2.3.

Pentru a elimina discrepanțele dintre persoane și dintre întreprinderile mici, agenda de digitalizare ar trebui să fie integral utilizată pentru a dezvolta procese de fabricație inteligente, rețelele energetice inteligente, o mobilitate și un sistem de transport inteligent, locuințe inteligente și comunități inteligente. Există multiple posibilități pentru a folosi digitalizarea în vederea îmbunătățirii serviciilor și administrației publice. Comisia ar trebui să promoveze schimbul de bune practici între statele membre în acest domeniu.

| 2.4. | Partenerii sociali, ca parte a unei strategii coordonate la nivel european, ar trebui să fie invitați să exploateze toate instrumentele de dialog social pentru a răspunde provocărilor legate de procesul de digitalizare, pentru a maximiza oportunitățile de ocupare a forței de muncă, de recalificare și îmbunătățire a competențelor lucrătorilor afectați și pentru a identifica noi forme de protecție pentru aceștia. Pentru asigurarea unei abordări cuprinzătoare, este recomandabil să se instituie un proces consultativ regulat cu alte organizații ale societății civile. |
| --- | --- |

2.4.

Partenerii sociali, ca parte a unei strategii coordonate la nivel european, ar trebui să fie invitați să exploateze toate instrumentele de dialog social pentru a răspunde provocărilor legate de procesul de digitalizare, pentru a maximiza oportunitățile de ocupare a forței de muncă, de recalificare și îmbunătățire a competențelor lucrătorilor afectați și pentru a identifica noi forme de protecție pentru aceștia. Pentru asigurarea unei abordări cuprinzătoare, este recomandabil să se instituie un proces consultativ regulat cu alte organizații ale societății civile.

3.   O uniune energetică rezilientă, sprijinită de politici climatice orientate spre viitor

| — | Punerea în aplicare a strategiei privind uniunea energetică, inclusiv a dimensiunii sale externe |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare a strategiei privind uniunea energetică, inclusiv a dimensiunii sale externe

| — | Punerea în aplicare și consolidarea globală a deciziilor COP21 |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare și consolidarea globală a deciziilor COP21

| — | Asigurarea unei tranziții echitabile spre o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon |
| --- | --- |

—

Asigurarea unei tranziții echitabile spre o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon

| 3.1. | Comisia trebuie să continue să pună în aplicare o strategie vizionară, în conformitate cu programul de lucru anexat la Comunicarea din 2015 cu privire la starea uniunii energetice. |
| --- | --- |

3.1.

Comisia trebuie să continue să pună în aplicare o strategie vizionară, în conformitate cu programul de lucru anexat la Comunicarea din 2015 cu privire la starea uniunii energetice.

| 3.2. | Propunerea CESE pentru un dialog european privind energia (DEE) trebuie să devină un mecanism esențial menit să asigure că cunoștințele, preocupările și interesele societății civile consolidează procesul de realizare a uniunii energetice. |
| --- | --- |

3.2.

Propunerea CESE pentru un dialog european privind energia (DEE) trebuie să devină un mecanism esențial menit să asigure că cunoștințele, preocupările și interesele societății civile consolidează procesul de realizare a uniunii energetice.

| 3.3. | Deciziile luate în cadrul COP21 trebuie puse în aplicare fără întârziere și cu implicarea totală a societății civile organizate. Este nevoie de condiții concurențiale echitabile pentru întreprinderile care concurează la nivel internațional pentru a preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon. Invitarea statelor membre să își anunțe obiectivele naționale de reducere a emisiilor ar fi semnalul corect. Trebuie luată în considerare și necesitatea de a relansa investițiile și de a consolida poziția de lider a UE în domeniul tehnologiilor ecologice. |
| --- | --- |

3.3.

Deciziile luate în cadrul COP21 trebuie puse în aplicare fără întârziere și cu implicarea totală a societății civile organizate. Este nevoie de condiții concurențiale echitabile pentru întreprinderile care concurează la nivel internațional pentru a preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon. Invitarea statelor membre să își anunțe obiectivele naționale de reducere a emisiilor ar fi semnalul corect. Trebuie luată în considerare și necesitatea de a relansa investițiile și de a consolida poziția de lider a UE în domeniul tehnologiilor ecologice.

| 3.4. | În lumina angajamentelor asumate în cadrul COP21, trebuie sa se evalueze atent riscurile de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, și să se pună în aplicare instrumente de politică pentru a le aborda în mod eficient, în special în contextul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2021-2030. |
| --- | --- |

3.4.

În lumina angajamentelor asumate în cadrul COP21, trebuie sa se evalueze atent riscurile de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, și să se pună în aplicare instrumente de politică pentru a le aborda în mod eficient, în special în contextul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2021-2030.

| 3.5. | Sistemul alimentar este în același timp unul dintre principalii factori care au declanșat schimbările climatice și unul dintre sectoarele care va fi afectat în mod semnificativ de acestea. Trebuie consolidat rolul sectorului agroalimentar în adaptarea la schimbările climatice și atenuarea efectelor acestora. Importanța prevenirii și reducerii deșeurilor alimentare și eforturile societății civile trebuie evidențiate în contextul planului de acțiune al UE pentru economia circulară. |
| --- | --- |

3.5.

Sistemul alimentar este în același timp unul dintre principalii factori care au declanșat schimbările climatice și unul dintre sectoarele care va fi afectat în mod semnificativ de acestea. Trebuie consolidat rolul sectorului agroalimentar în adaptarea la schimbările climatice și atenuarea efectelor acestora. Importanța prevenirii și reducerii deșeurilor alimentare și eforturile societății civile trebuie evidențiate în contextul planului de acțiune al UE pentru economia circulară.

| 3.6. | Pe lângă Fondul de tranziție echitabil, UE trebuie să pună în aplicare și Fondul pentru inovare și Fondul pentru modernizare și să implice partenerii sociali și alte organizații ale societății civile în gestionarea acestor fonduri. |
| --- | --- |

3.6.

Pe lângă Fondul de tranziție echitabil, UE trebuie să pună în aplicare și Fondul pentru inovare și Fondul pentru modernizare și să implice partenerii sociali și alte organizații ale societății civile în gestionarea acestor fonduri.

| 3.7. | În continuarea studiului CESE privind obsolescența programată, ar trebui lansat un proiect-pilot privind includerea, în sistemul de etichetare a produselor, a duratei de viață estimate sau medii a acestuia. |
| --- | --- |

3.7.

În continuarea studiului CESE privind obsolescența programată, ar trebui lansat un proiect-pilot privind includerea, în sistemul de etichetare a produselor, a duratei de viață estimate sau medii a acestuia.

4.   O piață internă mai aprofundată și mai echitabilă, cu o bază industrială consolidată

| — | Favorizarea creșterii industriei și funcționarea unei uniuni a piețelor de capital |
| --- | --- |

—

Favorizarea creșterii industriei și funcționarea unei uniuni a piețelor de capital

| — | Promovarea unei economii mai competitive și mai verzi, care să dezvolte întreprinderile economiei sociale și punerea în aplicare de modele inovatoare |
| --- | --- |

—

Promovarea unei economii mai competitive și mai verzi, care să dezvolte întreprinderile economiei sociale și punerea în aplicare de modele inovatoare

| — | Mobilitatea echitabilă a forței de muncă, o posibilitate deschisă tuturor |
| --- | --- |

—

Mobilitatea echitabilă a forței de muncă, o posibilitate deschisă tuturor

| — | Către o impozitare mai echitabilă |
| --- | --- |

—

Către o impozitare mai echitabilă

| 4.1. | Deoarece industria se află în centrul pieței unice, Uniunea Europeană trebuie să continue să se concentreze pe revitalizarea industriei și să îndeplinească obiectivul de a mări contribuția acesteia la PIB-ul UE la 20 % până în anul 2020. Trebuie să se acorde o atenție deosebită provocărilor cu care se confruntă industria siderurgică printr-o reconfigurare a ajutoarelor de stat și o utilizare mai bine direcționată a Fondului european de ajustare la globalizare. Un plan de acțiune pentru industria europeană a apărării, prin care s-ar putea realiza economii considerabile în domeniul achizițiilor publice din domeniul apărării, ar trebui, de asemenea, luat în considerare. |
| --- | --- |

4.1.

Deoarece industria se află în centrul pieței unice, Uniunea Europeană trebuie să continue să se concentreze pe revitalizarea industriei și să îndeplinească obiectivul de a mări contribuția acesteia la PIB-ul UE la 20 % până în anul 2020. Trebuie să se acorde o atenție deosebită provocărilor cu care se confruntă industria siderurgică printr-o reconfigurare a ajutoarelor de stat și o utilizare mai bine direcționată a Fondului european de ajustare la globalizare. Un plan de acțiune pentru industria europeană a apărării, prin care s-ar putea realiza economii considerabile în domeniul achizițiilor publice din domeniul apărării, ar trebui, de asemenea, luat în considerare.

| 4.2. | CESE solicită măsuri eficiente pentru îmbunătățirea accesului la finanțare, alături de inițiativele din cadrul uniunii piețelor de capital. Cadrul de reglementare și supraveghere (micro- și macroprudențială) al sectorului financiar ar trebui adaptat în vederea reducerii riscului de arbitraj de reglementare. Și sectorul bancar paralel trebuie abordat în acest context. În plus, ar trebui dezvoltate mijloacele pentru o mai bună valorificare a capitalului disponibil în cadrul fondurilor suverane de investiții. În procesul de realizare a uniunii bancare ar trebui să se facă referire la perimetrul serviciului public de servicii bancare. Cetățenii trebuie să fie în măsură să utilizeze aceste servicii știind că ele sunt transparente, fiabile și necostisitoare. |
| --- | --- |

4.2.

CESE solicită măsuri eficiente pentru îmbunătățirea accesului la finanțare, alături de inițiativele din cadrul uniunii piețelor de capital. Cadrul de reglementare și supraveghere (micro- și macroprudențială) al sectorului financiar ar trebui adaptat în vederea reducerii riscului de arbitraj de reglementare. Și sectorul bancar paralel trebuie abordat în acest context. În plus, ar trebui dezvoltate mijloacele pentru o mai bună valorificare a capitalului disponibil în cadrul fondurilor suverane de investiții. În procesul de realizare a uniunii bancare ar trebui să se facă referire la perimetrul serviciului public de servicii bancare. Cetățenii trebuie să fie în măsură să utilizeze aceste servicii știind că ele sunt transparente, fiabile și necostisitoare.

| 4.3. | Este necesar un plan concret de acțiune pentru a aborda obstacolele pe care le întâmpină IMM-urile, inclusiv microîntreprinderile și întreprinderile familiale, la nivel național și în cadrul comerțului transfrontalier. |
| --- | --- |

4.3.

Este necesar un plan concret de acțiune pentru a aborda obstacolele pe care le întâmpină IMM-urile, inclusiv microîntreprinderile și întreprinderile familiale, la nivel național și în cadrul comerțului transfrontalier.

| 4.4. | Pentru a valorifica întregul potențial al întreprinderilor economiei sociale, CESE adresează Comisiei îndemnul de a lansa un plan de acțiune pentru economia socială, oferind un ecosistem complet pentru dezvoltarea și creșterea acesteia. |
| --- | --- |

4.4.

Pentru a valorifica întregul potențial al întreprinderilor economiei sociale, CESE adresează Comisiei îndemnul de a lansa un plan de acțiune pentru economia socială, oferind un ecosistem complet pentru dezvoltarea și creșterea acesteia.

| 4.5. | CESE subliniază necesitatea de a spori competitivitatea Europei și de a susține economia verde. În acest context, în cadrul revizuirii strategiei privind piața unică din 2017, – în completarea principiului de păstrare a unor condiții de concurență echitabile – este important să se încurajeze noi modele de întreprindere care să echilibreze aspectele economice, sociale și legate de mediu. Economia colaborativă, economia funcțională și economia circulară au nevoie de orientări clare pentru a se dezvolta. O abordare globală, care să țină cont de diferitele aspecte sociale, economice și de mediu într-un cadru politic coerent, este esențială. Este crucial să se instituie o strategie mai ambițioasă în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, care să recunoască mai bine contribuțiile întreprinderilor la binele comun, prin măsurarea indicatorilor de bunăstare și dezvoltare socială dincolo de PIB. |
| --- | --- |

4.5.

CESE subliniază necesitatea de a spori competitivitatea Europei și de a susține economia verde. În acest context, în cadrul revizuirii strategiei privind piața unică din 2017, – în completarea principiului de păstrare a unor condiții de concurență echitabile – este important să se încurajeze noi modele de întreprindere care să echilibreze aspectele economice, sociale și legate de mediu. Economia colaborativă, economia funcțională și economia circulară au nevoie de orientări clare pentru a se dezvolta. O abordare globală, care să țină cont de diferitele aspecte sociale, economice și de mediu într-un cadru politic coerent, este esențială. Este crucial să se instituie o strategie mai ambițioasă în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, care să recunoască mai bine contribuțiile întreprinderilor la binele comun, prin măsurarea indicatorilor de bunăstare și dezvoltare socială dincolo de PIB.

| 4.6. | În ceea ce privește achizițiile publice în conformitate cu noile directive, este necesar să se faciliteze aplicarea clauzelor sociale, precum și o piață rezervată, și să se elaboreze un ghid pentru autoritățile contractante. |
| --- | --- |

4.6.

În ceea ce privește achizițiile publice în conformitate cu noile directive, este necesar să se faciliteze aplicarea clauzelor sociale, precum și o piață rezervată, și să se elaboreze un ghid pentru autoritățile contractante.

| 4.7. | Trebuie protejată mobilitatea echitabilă a forței de muncă. În acest context, CESE pregătește în prezent un aviz cu privire la propunerea Comisiei privind revizuirea Directivei 96/71/CE, prin care abordează chestiunile privind promovarea libertății de a presta servicii și privind concurența loială pe piețele de servicii și egalitatea de tratament pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

4.7.

Trebuie protejată mobilitatea echitabilă a forței de muncă. În acest context, CESE pregătește în prezent un aviz cu privire la propunerea Comisiei privind revizuirea Directivei 96/71/CE, prin care abordează chestiunile privind promovarea libertății de a presta servicii și privind concurența loială pe piețele de servicii și egalitatea de tratament pe piața forței de muncă.

| 4.8. | Nevoile de dezvoltare ale PAC, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a CFM 2014-2020, ar trebui să vizeze menținerea în centrul agriculturii europene a multifuncționalității, a exploatațiilor familiale și a sustenabilității. Comisia ar trebui să pregătească o strategie alimentară europeană cu o abordare cuprinzătoare care să acopere tot lanțul de aprovizionare, de la agricultor la consumatori, precum și să asigure coerența politică între diferite sectoare politice, de la politicile agricole la comerț, educație și politici în domeniul climei. |
| --- | --- |

4.8.

Nevoile de dezvoltare ale PAC, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a CFM 2014-2020, ar trebui să vizeze menținerea în centrul agriculturii europene a multifuncționalității, a exploatațiilor familiale și a sustenabilității. Comisia ar trebui să pregătească o strategie alimentară europeană cu o abordare cuprinzătoare care să acopere tot lanțul de aprovizionare, de la agricultor la consumatori, precum și să asigure coerența politică între diferite sectoare politice, de la politicile agricole la comerț, educație și politici în domeniul climei.

| 4.9. | Agenda urbană a UE este extrem de importantă. Comisia ar trebui să elaboreze o carte albă privind zonele rurale. Cu toate acestea, trebuie evidențiat faptul că zonele urbane și cele rurale sunt strâns legate unele de altele și nu au alternative. |
| --- | --- |

4.9.

Agenda urbană a UE este extrem de importantă. Comisia ar trebui să elaboreze o carte albă privind zonele rurale. Cu toate acestea, trebuie evidențiat faptul că zonele urbane și cele rurale sunt strâns legate unele de altele și nu au alternative.

| 4.10. | Este important să se poată profita de beneficiile pe care le generează creșterea pieței unice pentru ocuparea forței de muncă, în special în sectorul serviciilor, digitalizării și mobilității forței de muncă. Funcționarea adecvată a pieței unice și un cadru care să garanteze siguranța persoanelor, precum și concurența loială constituie baza pentru redresarea economică în Europa. CESE mai subliniază și necesitatea de a aborda situația lucrătorilor săraci și de a dezvolta instrumente și politici eficiente pentru a menține un salariu decent și a asigura securitatea în noile rapoarte de muncă. |
| --- | --- |

4.10.

Este important să se poată profita de beneficiile pe care le generează creșterea pieței unice pentru ocuparea forței de muncă, în special în sectorul serviciilor, digitalizării și mobilității forței de muncă. Funcționarea adecvată a pieței unice și un cadru care să garanteze siguranța persoanelor, precum și concurența loială constituie baza pentru redresarea economică în Europa. CESE mai subliniază și necesitatea de a aborda situația lucrătorilor săraci și de a dezvolta instrumente și politici eficiente pentru a menține un salariu decent și a asigura securitatea în noile rapoarte de muncă.

| 4.11. | Planul de acțiune pentru impozitarea eficientă a întreprinderilor trebuie să continue, în special în ceea ce privește baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB). CESE solicită măsuri decisive de limitare a fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive. Impozitele trebuie percepute acolo unde se află substanța economică. În acest scop, CESE dorește să se asigure că UE este total implicată în Planul de acțiune al OCDE privind combaterea evitării obligațiilor fiscale, erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS); |
| --- | --- |

4.11.

Planul de acțiune pentru impozitarea eficientă a întreprinderilor trebuie să continue, în special în ceea ce privește baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB). CESE solicită măsuri decisive de limitare a fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive. Impozitele trebuie percepute acolo unde se află substanța economică. În acest scop, CESE dorește să se asigure că UE este total implicată în Planul de acțiune al OCDE privind combaterea evitării obligațiilor fiscale, erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS);

| 4.12. | CESE salută accentul pe care Comisia l-a pus, în cadrul ultimului ciclu al semestrului european, pe diminuarea treptată a poverii fiscale pentru contribuabilii cu venituri reduse, către un sistem de impozitare mai eficient și mai echitabil, încurajând trecerea la tipuri de impozite la care efectul de reducere a cererii este mai mic decât în cazul impozitării muncii. De asemenea, sunt necesare reforme ale sistemelor de impozitare pentru a asigura rolul redistributiv al acestora, ceea ce poate contribui la reducerea inegalităților. |
| --- | --- |

4.12.

CESE salută accentul pe care Comisia l-a pus, în cadrul ultimului ciclu al semestrului european, pe diminuarea treptată a poverii fiscale pentru contribuabilii cu venituri reduse, către un sistem de impozitare mai eficient și mai echitabil, încurajând trecerea la tipuri de impozite la care efectul de reducere a cererii este mai mic decât în cazul impozitării muncii. De asemenea, sunt necesare reforme ale sistemelor de impozitare pentru a asigura rolul redistributiv al acestora, ceea ce poate contribui la reducerea inegalităților.

5.   O uniune economică și monetară mai profundă și mai echitabilă

| — | O foaie de parcurs pentru finalizarea Uniunii economice și monetare, inclusiv a Uniunii bancare |
| --- | --- |

—

O foaie de parcurs pentru finalizarea Uniunii economice și monetare, inclusiv a Uniunii bancare

| — | Perseverența în ceea ce privește uniunea economică și politică |
| --- | --- |

—

Perseverența în ceea ce privește uniunea economică și politică

| — | Eficientizarea semestrului european pentru a obține rezultate în ceea ce privește Strategia Europa 2020 și obiectivele sociale |
| --- | --- |

—

Eficientizarea semestrului european pentru a obține rezultate în ceea ce privește Strategia Europa 2020 și obiectivele sociale

| 5.1. | Luându-se în considerare capacitatea foarte limitată a politicii monetare de a stimula cererea, economia zonei euro se află într-o așa-zisă „capcană a lichidităților”. Este necesară mai multă solidaritate din partea țărilor cu surplusuri structurale, care ar trebui să contribuie în mai mare măsură la politicile expansioniste. |
| --- | --- |

5.1.

Luându-se în considerare capacitatea foarte limitată a politicii monetare de a stimula cererea, economia zonei euro se află într-o așa-zisă „capcană a lichidităților”. Este necesară mai multă solidaritate din partea țărilor cu surplusuri structurale, care ar trebui să contribuie în mai mare măsură la politicile expansioniste.

| 5.2. | Zona euro trebuie să își consolideze potențialul de creștere și capacitatea de a face față șocurilor asimetrice și să promoveze convergența economică și socială. Acest lucru necesită un nou regulament privind o capacitate fiscală specifică. CESE solicită instituirea unui dialog macroeconomic în zona euro, cu un rol esențial în dezvoltarea democratică și socială a UEM. CESE subliniază că viitoarele discuții trebuie să se refere nu la „consilii ale concurenței”, ci la „consilii pentru competitivitate, coeziune socială și sustenabilitate”. Zona euro va trebui să adopte poziții unitare în organismele internaționale. |
| --- | --- |

5.2.

Zona euro trebuie să își consolideze potențialul de creștere și capacitatea de a face față șocurilor asimetrice și să promoveze convergența economică și socială. Acest lucru necesită un nou regulament privind o capacitate fiscală specifică. CESE solicită instituirea unui dialog macroeconomic în zona euro, cu un rol esențial în dezvoltarea democratică și socială a UEM. CESE subliniază că viitoarele discuții trebuie să se refere nu la „consilii ale concurenței”, ci la „consilii pentru competitivitate, coeziune socială și sustenabilitate”. Zona euro va trebui să adopte poziții unitare în organismele internaționale.

| 5.3. | CESE se așteaptă ca instituțiile europene să se angajeze în a doua etapă a foii de parcurs pentru finalizarea UEM în 2017, oferind o identitate clară zonei euro. O foaie de parcurs corespunzătoare ar trebui să includă o discuție politică privind punerea în aplicare de măsuri instituționale, dintre care unele pot necesita modificarea tratatului. |
| --- | --- |

5.3.

CESE se așteaptă ca instituțiile europene să se angajeze în a doua etapă a foii de parcurs pentru finalizarea UEM în 2017, oferind o identitate clară zonei euro. O foaie de parcurs corespunzătoare ar trebui să includă o discuție politică privind punerea în aplicare de măsuri instituționale, dintre care unele pot necesita modificarea tratatului.

| 5.4. | Dezbaterea ar trebui în mod ideal să abordeze următoarele aspecte: o structură mai robustă pentru zona euro, pentru capacitatea fiscală a zonei euro și emisiunea comună de titluri de către statele membre din zona euro, gestionat de un fond monetar european; îmbunătățirea responsabilității și a legitimității democratice a UEM, realizată prin consolidarea competențelor Parlamentului European, precum și o conferință interparlamentară mai bine structurată cu o implicare mai mare a parlamentelor naționale și o modalitate de vot în care numai deputații din zona euro să voteze cu privire la chestiuni care țin de competența UEM. |
| --- | --- |

5.4.

Dezbaterea ar trebui în mod ideal să abordeze următoarele aspecte: o structură mai robustă pentru zona euro, pentru capacitatea fiscală a zonei euro și emisiunea comună de titluri de către statele membre din zona euro, gestionat de un fond monetar european; îmbunătățirea responsabilității și a legitimității democratice a UEM, realizată prin consolidarea competențelor Parlamentului European, precum și o conferință interparlamentară mai bine structurată cu o implicare mai mare a parlamentelor naționale și o modalitate de vot în care numai deputații din zona euro să voteze cu privire la chestiuni care țin de competența UEM.

| 5.5. | Ca parte a semestrului european, dialogul civil și social poate acționa ca motor al unor reforme reușite, durabile și incluzive în domeniul economic, al ocupării forței de muncă și al reformelor sociale. Parlamentele naționale trebuie să fie implicate în planificarea și evaluarea programelor naționale de reformă (PNR) și punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări (CSR), în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020. Partenerii sociali au de jucat un rol specific în ceea ce privește competențele lor exclusive, responsabilitățile și sarcinile care le revin. |
| --- | --- |

5.5.

Ca parte a semestrului european, dialogul civil și social poate acționa ca motor al unor reforme reușite, durabile și incluzive în domeniul economic, al ocupării forței de muncă și al reformelor sociale. Parlamentele naționale trebuie să fie implicate în planificarea și evaluarea programelor naționale de reformă (PNR) și punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări (CSR), în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020. Partenerii sociali au de jucat un rol specific în ceea ce privește competențele lor exclusive, responsabilitățile și sarcinile care le revin.

| 5.6. | Trebuie puse în aplicare măsuri imediate pentru a introduce măsuri de siguranță pentru lucrătorii vulnerabili, cu salarii mici, pentru a garanta un venit decent pentru gospodării, a aborda chestiunea sărăciei și a atenua inegalitățile. Pilonul european al drepturilor sociale trebuie să fie clar definit și pus în aplicare în 2017 cu contribuția activă a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile. Cu toate acestea, pilonul drepturilor sociale în UE ar trebui să contribuie la sprijinirea dezvoltării economice durabile și crearea de locuri de muncă, iar în acest scop, el ar trebui să genereze rezultate concrete, care să îmbunătățească calitatea vieții și muncii cetățenilor europeni și să acționeze ca un stimul pentru piețe ale forței de muncă eficiente și incluzive și pentru servicii publice de calitate și accesibile pentru toți. |
| --- | --- |

5.6.

Trebuie puse în aplicare măsuri imediate pentru a introduce măsuri de siguranță pentru lucrătorii vulnerabili, cu salarii mici, pentru a garanta un venit decent pentru gospodării, a aborda chestiunea sărăciei și a atenua inegalitățile. Pilonul european al drepturilor sociale trebuie să fie clar definit și pus în aplicare în 2017 cu contribuția activă a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile. Cu toate acestea, pilonul drepturilor sociale în UE ar trebui să contribuie la sprijinirea dezvoltării economice durabile și crearea de locuri de muncă, iar în acest scop, el ar trebui să genereze rezultate concrete, care să îmbunătățească calitatea vieții și muncii cetățenilor europeni și să acționeze ca un stimul pentru piețe ale forței de muncă eficiente și incluzive și pentru servicii publice de calitate și accesibile pentru toți.

| 5.7. | Ca parte a uniunii financiare, uniunea bancară este esențială pentru a garanta integritatea monedei euro și pentru a spori partajarea riscurilor cu sectorul privat. Propunerea privind un sistem european de asigurare a depozitelor este o parte esențială a uniunii bancare. Continuarea partajării riscurilor în cadrul propunerii EDIS trebuie însoțită de o reducere mai mare a riscurilor în uniunea bancară. Ambele trebuie abordate în paralel și fără întârziere și trebuie puse efectiv în aplicare. Comisia ar trebui să prezinte un studiu de impact aprofundat și cuprinzător pentru a consolida și mai mult legitimitatea propunerii. |
| --- | --- |

5.7.

Ca parte a uniunii financiare, uniunea bancară este esențială pentru a garanta integritatea monedei euro și pentru a spori partajarea riscurilor cu sectorul privat. Propunerea privind un sistem european de asigurare a depozitelor este o parte esențială a uniunii bancare. Continuarea partajării riscurilor în cadrul propunerii EDIS trebuie însoțită de o reducere mai mare a riscurilor în uniunea bancară. Ambele trebuie abordate în paralel și fără întârziere și trebuie puse efectiv în aplicare. Comisia ar trebui să prezinte un studiu de impact aprofundat și cuprinzător pentru a consolida și mai mult legitimitatea propunerii.

6.   Acorduri de liber schimb rezonabile și echilibrate

| — | Încheierea de acorduri comerciale cu capitole ambițioase și inovatoare privind comerțul și dezvoltarea durabilă |
| --- | --- |

—

Încheierea de acorduri comerciale cu capitole ambițioase și inovatoare privind comerțul și dezvoltarea durabilă

| — | Valorificarea dialogului social și civil |
| --- | --- |

—

Valorificarea dialogului social și civil

| 6.1. | Este nevoie de coerență între politicile de dezvoltare și politicile comerciale. Așa cum se menționează în Comunicarea „Comerț pentru toți”, nivelul normelor de mediu, sociale, de muncă, de protecție a consumatorilor și al altor norme, la fel ca și nivelul de prestare de servicii publice, nu ar trebui redus, ci ridicat prin acordurile pe care UE le va încheia în viitor. |
| --- | --- |

6.1.

Este nevoie de coerență între politicile de dezvoltare și politicile comerciale. Așa cum se menționează în Comunicarea „Comerț pentru toți”, nivelul normelor de mediu, sociale, de muncă, de protecție a consumatorilor și al altor norme, la fel ca și nivelul de prestare de servicii publice, nu ar trebui redus, ci ridicat prin acordurile pe care UE le va încheia în viitor.

| 6.2. | În aceste condiții, Comitetul consideră că este important să se încheie în mod echilibrat negocierile actuale privind comerțul și investițiile (incluzând negocierile TTIP, CETA, UE-Japonia, UE-China în domeniul investițiilor, negocierile care implică țări ASEAN și orice APE neîncheiate) și ratificarea să fie urmată de o monitorizare a punerii în aplicare eficiente. |
| --- | --- |

6.2.

În aceste condiții, Comitetul consideră că este important să se încheie în mod echilibrat negocierile actuale privind comerțul și investițiile (incluzând negocierile TTIP, CETA, UE-Japonia, UE-China în domeniul investițiilor, negocierile care implică țări ASEAN și orice APE neîncheiate) și ratificarea să fie urmată de o monitorizare a punerii în aplicare eficiente.

| 6.3. | Transparența și echilibrul echitabil al intereselor ar trebui, de asemenea, să stea pe agenda negocierilor multilaterale privind serviciile (TISA) și produsele ecologice. |
| --- | --- |

6.3.

Transparența și echilibrul echitabil al intereselor ar trebui, de asemenea, să stea pe agenda negocierilor multilaterale privind serviciile (TISA) și produsele ecologice.

| 6.4. | Urmărirea negocierilor comerciale bilaterale nu ar trebui să slăbească angajamentul UE față de OMC și față de un acord multilateral global solid, cu evitarea unor eventuale reguli sau standarde contradictorii. În cadrul negocierilor OMC, este nevoie de o abordare mai detaliată a comerțului digital, de exemplu. |
| --- | --- |

6.4.

Urmărirea negocierilor comerciale bilaterale nu ar trebui să slăbească angajamentul UE față de OMC și față de un acord multilateral global solid, cu evitarea unor eventuale reguli sau standarde contradictorii. În cadrul negocierilor OMC, este nevoie de o abordare mai detaliată a comerțului digital, de exemplu.

| 6.5. | Comerțul este o temă centrală pentru sectoarele productive ale UE și pentru apărarea pieței europene de comportamente neloiale și dumpingul, prin actualizarea instrumentelor de protecție comercială (IPC), menite să protejeze pe deplin piața internă împotriva importurilor neloiale din țările din afara UE. Comisia Europeană ar trebui să evalueze cu atenție impactul deciziei asupra statutului de economie de piață al Chinei. |
| --- | --- |

6.5.

Comerțul este o temă centrală pentru sectoarele productive ale UE și pentru apărarea pieței europene de comportamente neloiale și dumpingul, prin actualizarea instrumentelor de protecție comercială (IPC), menite să protejeze pe deplin piața internă împotriva importurilor neloiale din țările din afara UE. Comisia Europeană ar trebui să evalueze cu atenție impactul deciziei asupra statutului de economie de piață al Chinei.

| 6.6. | În timp ce sistemul jurisdicțional în materie de investiții, propus recent de Comisia Europeană, reprezintă o îmbunătățire față de mecanismul, discreditat, de soluționare a litigiilor între investitori și stat, el este încă controversat și trebuie evaluat în continuare. |
| --- | --- |

6.6.

În timp ce sistemul jurisdicțional în materie de investiții, propus recent de Comisia Europeană, reprezintă o îmbunătățire față de mecanismul, discreditat, de soluționare a litigiilor între investitori și stat, el este încă controversat și trebuie evaluat în continuare.

| 6.7. | Politica comercială a UE trebuie să ia în considerare diferitele opinii exprimate în ceea ce privește consecințele acordurilor comerciale. Trebuie acordată o atenție deosebită implicării organismelor comune, incluzând toate părțile societății civile, în monitorizarea tuturor aspectelor acordurilor de liber schimb. Expertiza CESE conferă valoare unică în acest context. Studiile de impact privind negocierile viitoare sau în curs rămân un instrument esențial pentru toți cei implicați în monitorizarea negocierilor. |
| --- | --- |

6.7.

Politica comercială a UE trebuie să ia în considerare diferitele opinii exprimate în ceea ce privește consecințele acordurilor comerciale. Trebuie acordată o atenție deosebită implicării organismelor comune, incluzând toate părțile societății civile, în monitorizarea tuturor aspectelor acordurilor de liber schimb. Expertiza CESE conferă valoare unică în acest context. Studiile de impact privind negocierile viitoare sau în curs rămân un instrument esențial pentru toți cei implicați în monitorizarea negocierilor.

7.   Un spațiu de justiție și de drepturi fundamentale bazat pe încredere reciprocă

| — | Îmbunătățirea siguranței cetățenilor |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea siguranței cetățenilor

| — | Respectarea statului de drept |
| --- | --- |

—

Respectarea statului de drept

| — | Înlăturarea barierelor și eliminarea lacunelor |
| --- | --- |

—

Înlăturarea barierelor și eliminarea lacunelor

| 7.1. | Cererea tot mai mare de securitate din partea cetățenilor europeni necesită o reacție imediată pentru a proteja principalele realizări ale integrării UE și a restaura încrederea între statele membre. Lupta împotriva terorismului necesită o colaborare mai strânsă între statele membre și între autoritățile acestora. |
| --- | --- |

7.1.

Cererea tot mai mare de securitate din partea cetățenilor europeni necesită o reacție imediată pentru a proteja principalele realizări ale integrării UE și a restaura încrederea între statele membre. Lupta împotriva terorismului necesită o colaborare mai strânsă între statele membre și între autoritățile acestora.

| 7.2. | Încercările de restabilire a păcii în Orientul Mijlociu, cooperarea polițienească internațională, controlul efectiv al frontierelor externe și politica de dezvoltare sunt elemente de completare indispensabile ale măsurilor menite să consolideze securitatea în Europa. |
| --- | --- |

7.2.

Încercările de restabilire a păcii în Orientul Mijlociu, cooperarea polițienească internațională, controlul efectiv al frontierelor externe și politica de dezvoltare sunt elemente de completare indispensabile ale măsurilor menite să consolideze securitatea în Europa.

| 7.3. | În 2017, UE trebuie să consolideze pilonii acțiunii instituite în Agenda europeană privind securitatea. Agenda de securitate a UE trebuie să asigure respectarea deplină a statului de drept și a drepturilor fundamentale în statele membre, inclusiv democrația, drepturile omului, drepturile economice și sociale, precum și dialogul cu societatea civilă. |
| --- | --- |

7.3.

În 2017, UE trebuie să consolideze pilonii acțiunii instituite în Agenda europeană privind securitatea. Agenda de securitate a UE trebuie să asigure respectarea deplină a statului de drept și a drepturilor fundamentale în statele membre, inclusiv democrația, drepturile omului, drepturile economice și sociale, precum și dialogul cu societatea civilă.

| 7.4. | Propunerea de directivă privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament [COM(2008) 426 final] și a stimulării aspectului participativ al societății civile trebuie deblocată. |
| --- | --- |

7.4.

Propunerea de directivă privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament [COM(2008) 426 final] și a stimulării aspectului participativ al societății civile trebuie deblocată.

| 7.5. | Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 trebuie înlocuită cu o strategie revigorată cu obiective clare, măsuri concrete și o monitorizare eficientă a progreselor înregistrate în ce privește discriminarea de gen pe piața muncii, în educație și procesul decizional, precum și cu privire la combaterea violenței pe criterii de gen. |
| --- | --- |

7.5.

Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 trebuie înlocuită cu o strategie revigorată cu obiective clare, măsuri concrete și o monitorizare eficientă a progreselor înregistrate în ce privește discriminarea de gen pe piața muncii, în educație și procesul decizional, precum și cu privire la combaterea violenței pe criterii de gen.

| 7.6. | Strategia europeană pentru persoanele cu handicap ar trebui actualizată în conformitate cu observațiile Comisiei ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), prin intermediul legislației relevante și lansarea unui card de prioritate, recunoscut în toate statele membre. |
| --- | --- |

7.6.

Strategia europeană pentru persoanele cu handicap ar trebui actualizată în conformitate cu observațiile Comisiei ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), prin intermediul legislației relevante și lansarea unui card de prioritate, recunoscut în toate statele membre.

| 7.7. | În contextul combaterii sărăciei, trebuie să se instituie indicatori specifici și obiective specifice pentru copiii aflați în situații vulnerabile. |
| --- | --- |

7.7.

În contextul combaterii sărăciei, trebuie să se instituie indicatori specifici și obiective specifice pentru copiii aflați în situații vulnerabile.

| 7.8. | Trebuie luate în considerare noi forme de vulnerabilitate, precum locurile de muncă precare, sărăcia persoanelor încadrate în muncă și situația femeilor în vârstă sau tinere, a mamelor singure și a femeilor migrante. |
| --- | --- |

7.8.

Trebuie luate în considerare noi forme de vulnerabilitate, precum locurile de muncă precare, sărăcia persoanelor încadrate în muncă și situația femeilor în vârstă sau tinere, a mamelor singure și a femeilor migrante.

8.   Către o nouă politică în domeniul migrației

| — | Gestionarea adecvată a refugiaților |
| --- | --- |

—

Gestionarea adecvată a refugiaților

| — | Integrarea migranților |
| --- | --- |

—

Integrarea migranților

| — | Combaterea populismului și a xenofobiei |
| --- | --- |

—

Combaterea populismului și a xenofobiei

| 8.1. | UE trebuie să trateze problemele migrației și azilului printr-o cooperare mai strânsă între statele membre și prin măsuri unificate și practice. CESE face referire la recomandările și rapoartele pe care le-a lansat în urma vizitelor de informare în 11 state membre. Trebuie să se acorde prioritate propunerilor făcute în raportul Parlamentului European referitor la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE. |
| --- | --- |

8.1.

UE trebuie să trateze problemele migrației și azilului printr-o cooperare mai strânsă între statele membre și prin măsuri unificate și practice. CESE face referire la recomandările și rapoartele pe care le-a lansat în urma vizitelor de informare în 11 state membre. Trebuie să se acorde prioritate propunerilor făcute în raportul Parlamentului European referitor la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE.

| 8.2. | În 2017, vor trebui create condiții pentru încheierea derogărilor de la controalele la frontieră prevăzute de normele Schengen și asigurarea statului de drept în gestionarea spațiului Schengen. |
| --- | --- |

8.2.

În 2017, vor trebui create condiții pentru încheierea derogărilor de la controalele la frontieră prevăzute de normele Schengen și asigurarea statului de drept în gestionarea spațiului Schengen.

| 8.3. | Sistemul comun de azil propus poate fi realizat în mod rezonabil pe termen mediu. Inițiativele legislative și politice propuse de Comisia Europeană trebuie adoptate rapid, cu respectarea interesului solicitanților de protecție internațională și aplicarea statului de drept ca o expresie a solidarității concrete între statele membre. |
| --- | --- |

8.3.

Sistemul comun de azil propus poate fi realizat în mod rezonabil pe termen mediu. Inițiativele legislative și politice propuse de Comisia Europeană trebuie adoptate rapid, cu respectarea interesului solicitanților de protecție internațională și aplicarea statului de drept ca o expresie a solidarității concrete între statele membre.

| 8.4. | În consecință, este important să se reanalizeze propunerea privind transferul, relocarea și protejarea solicitanților de azil pentru a deschide rute legale și sigure solicitanților de azil. |
| --- | --- |

8.4.

În consecință, este important să se reanalizeze propunerea privind transferul, relocarea și protejarea solicitanților de azil pentru a deschide rute legale și sigure solicitanților de azil.

| 8.5. | În această privință, CESE dorește să sublinieze că acordul UE-Turcia nu oferă garanțiile necesare pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale și a obligațiilor internaționale ale UE. Este necesar să se acționeze cu fermitate pentru a restabili cooperarea pozitivă cu autoritățile turce și cu cele din țările învecinate, care rămân esențiale pentru păstrarea securității frontierelor UE. |
| --- | --- |

8.5.

În această privință, CESE dorește să sublinieze că acordul UE-Turcia nu oferă garanțiile necesare pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale și a obligațiilor internaționale ale UE. Este necesar să se acționeze cu fermitate pentru a restabili cooperarea pozitivă cu autoritățile turce și cu cele din țările învecinate, care rămân esențiale pentru păstrarea securității frontierelor UE.

| 8.6. | Politica în domeniul migrației necesită resurse pentru integrarea migranților și a refugiaților. Comitetul apreciază efortul de a utiliza în mod mai rațional resursele disponibile prin diferitele fonduri europene. Resursele trebuie mărite, în special cele disponibile prin FSE, pentru statele membre cu cea mai mare expunere la integrarea migranților sau a refugiaților. |
| --- | --- |

8.6.

Politica în domeniul migrației necesită resurse pentru integrarea migranților și a refugiaților. Comitetul apreciază efortul de a utiliza în mod mai rațional resursele disponibile prin diferitele fonduri europene. Resursele trebuie mărite, în special cele disponibile prin FSE, pentru statele membre cu cea mai mare expunere la integrarea migranților sau a refugiaților.

| 8.7. | În ceea ce privește persoanele cu rezidență legală în Europa, este crucial ca acestea să fie ajutate să urmeze cursuri de formare, să pătrundă pe piața muncii și să se integreze în societate în general. Este la fel de vitală abordarea fenomenului tot mai mare al xenofobiei și populismului, care au deseori legătură cu fluxuri semnificative de migranți. Declarația comună a partenerilor economici și sociali europeni (CES, Business Europe, CEEP, UEAPME, CEEP și Eurochambres) și lucrările desfășurate de organizațiile societății civile și de părțile interesate din economia socială indică direcția de urmat. |
| --- | --- |

8.7.

În ceea ce privește persoanele cu rezidență legală în Europa, este crucial ca acestea să fie ajutate să urmeze cursuri de formare, să pătrundă pe piața muncii și să se integreze în societate în general. Este la fel de vitală abordarea fenomenului tot mai mare al xenofobiei și populismului, care au deseori legătură cu fluxuri semnificative de migranți. Declarația comună a partenerilor economici și sociali europeni (CES, Business Europe, CEEP, UEAPME, CEEP și Eurochambres) și lucrările desfășurate de organizațiile societății civile și de părțile interesate din economia socială indică direcția de urmat.

9.   O Europă mai puternică pe scena internațională

| — | Coeziune internă pentru acțiune externă |
| --- | --- |

—

Coeziune internă pentru acțiune externă

| — | Cooperare cu statele învecinate și partenerii strategici |
| --- | --- |

—

Cooperare cu statele învecinate și partenerii strategici

| 9.1. | UE ar trebui să își consolideze poziția ca actor global pentru pace și stabilitate în zonele de conflict în cadrul instituțiilor internaționale și să acționeze într-un mod mai coerent. Pentru o acțiune externă eficientă, sunt necesare măsuri de politici integrate între politicile interne și externe ale Comisiei. Îmbunătățirea relațiilor și a cooperării cu partenerii strategici este esențială pentru a juca un rol mai puternic în calitate de actor global. |
| --- | --- |

9.1.

UE ar trebui să își consolideze poziția ca actor global pentru pace și stabilitate în zonele de conflict în cadrul instituțiilor internaționale și să acționeze într-un mod mai coerent. Pentru o acțiune externă eficientă, sunt necesare măsuri de politici integrate între politicile interne și externe ale Comisiei. Îmbunătățirea relațiilor și a cooperării cu partenerii strategici este esențială pentru a juca un rol mai puternic în calitate de actor global.

| 9.2. | Contribuția UE la cooperare și dezvoltare trebuie să pună accentul pe procesele de democratizare în țările învecinate. Sunt necesare acțiuni concrete, susținute de investiții bine planificate și finanțate de UE în coordonare cu Banca Mondială. |
| --- | --- |

9.2.

Contribuția UE la cooperare și dezvoltare trebuie să pună accentul pe procesele de democratizare în țările învecinate. Sunt necesare acțiuni concrete, susținute de investiții bine planificate și finanțate de UE în coordonare cu Banca Mondială.

| 9.3. | Dialogul cu organizațiile societății civile și contactele între persoane trebuie integrate în mod corespunzător în acțiunile externe ale UE. Este esențială sprijinirea unui dialog structurat cu organizațiile societății civile din regiune pentru a evalua politica europeană de vecinătate (PEV). De asemenea, dialogul social ar trebui să devină parte integrantă a programelor de cooperare și dezvoltare ale UE. |
| --- | --- |

9.3.

Dialogul cu organizațiile societății civile și contactele între persoane trebuie integrate în mod corespunzător în acțiunile externe ale UE. Este esențială sprijinirea unui dialog structurat cu organizațiile societății civile din regiune pentru a evalua politica europeană de vecinătate (PEV). De asemenea, dialogul social ar trebui să devină parte integrantă a programelor de cooperare și dezvoltare ale UE.

| 9.4. | Evaluarea PEV trebuie să fie o prioritate. Relațiile cu țările din sudul și estul Mediteranei nu trebuie să se concentreze pe abordarea defensivă bazate pe aspectele de securitate sau criza refugiaților, ci să devină o adevărată politică de codezvoltare între parteneri egali. |
| --- | --- |

9.4.

Evaluarea PEV trebuie să fie o prioritate. Relațiile cu țările din sudul și estul Mediteranei nu trebuie să se concentreze pe abordarea defensivă bazate pe aspectele de securitate sau criza refugiaților, ci să devină o adevărată politică de codezvoltare între parteneri egali.

| 9.5. | Ar trebui acordată o atenție deosebită relațiilor cu Rusia, inclusiv mai multă diplomație activă privind această țară, în special în ceea ce privește relațiile în domeniul politicii energetice. |
| --- | --- |

9.5.

Ar trebui acordată o atenție deosebită relațiilor cu Rusia, inclusiv mai multă diplomație activă privind această țară, în special în ceea ce privește relațiile în domeniul politicii energetice.

| 9.6. | Nevoia de a realiza și de a începe punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă și a obiectivelor COP21 va fi esențială. ODD, în special, trebuie să contureze agenda pentru dezvoltare a UE. UE trebuie să fie proactivă în evaluarea mijloacelor, incluzând necesitățile bugetare, de care va avea nevoie pentru a face față acestor provocări. Un cadru adecvat de guvernanță trebuie să asigure implicarea puternică a societății civile. CESE își reiterează propunerea privind un Forum european al dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

9.6.

Nevoia de a realiza și de a începe punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă și a obiectivelor COP21 va fi esențială. ODD, în special, trebuie să contureze agenda pentru dezvoltare a UE. UE trebuie să fie proactivă în evaluarea mijloacelor, incluzând necesitățile bugetare, de care va avea nevoie pentru a face față acestor provocări. Un cadru adecvat de guvernanță trebuie să asigure implicarea puternică a societății civile. CESE își reiterează propunerea privind un Forum european al dezvoltării durabile.

10.   O Uniune a schimbărilor democratice

| — | Promovarea cetățeniei active și a democrației participative |
| --- | --- |

—

Promovarea cetățeniei active și a democrației participative

| — | Mai multă deschidere și transparență |
| --- | --- |

—

Mai multă deschidere și transparență

| — | Îmbunătățirea dialogului social și consolidarea dialogului civil |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea dialogului social și consolidarea dialogului civil

| 10.1. | Pentru abordarea provocărilor comune și complexe cu care se confruntă UE, este crucial să se mobilizeze toate sectoarele și resursele în vederea creării de soluții comune. Societatea civilă ocupă un loc central pentru a face să avanseze această inovație vitală, iar schimbarea, în mod specific, necesită încredere din partea cetățenilor. În consecință, părțile interesate din societatea civilă trebuie implicate în condiții egale cu alte părți interesate, astfel încât contribuția acestora să fie pe deplin valorificată. Acest lucru implică o schimbare culturală dar și susținerea valorii unui sector puternic și independent al societății civile la nivelul statelor membre și la nivelul UE. |
| --- | --- |

10.1.

Pentru abordarea provocărilor comune și complexe cu care se confruntă UE, este crucial să se mobilizeze toate sectoarele și resursele în vederea creării de soluții comune. Societatea civilă ocupă un loc central pentru a face să avanseze această inovație vitală, iar schimbarea, în mod specific, necesită încredere din partea cetățenilor. În consecință, părțile interesate din societatea civilă trebuie implicate în condiții egale cu alte părți interesate, astfel încât contribuția acestora să fie pe deplin valorificată. Acest lucru implică o schimbare culturală dar și susținerea valorii unui sector puternic și independent al societății civile la nivelul statelor membre și la nivelul UE.

| 10.2. | În acest context, CESE reamintește Comisiei solicitarea sa de publicare a unei Cărți verzi privind modul în care dialogul civil ar putea fi organizat în mod eficace și pe o bază permanentă. |
| --- | --- |

10.2.

În acest context, CESE reamintește Comisiei solicitarea sa de publicare a unei Cărți verzi privind modul în care dialogul civil ar putea fi organizat în mod eficace și pe o bază permanentă.

| 10.3. | CESE solicită din nou ca procesul de consultare cu părțile interesate în ceea ce privește reprezentativitatea, accesibilitatea, transparența și feedback-ul primit să fie îmbunătățit. |
| --- | --- |

10.3.

CESE solicită din nou ca procesul de consultare cu părțile interesate în ceea ce privește reprezentativitatea, accesibilitatea, transparența și feedback-ul primit să fie îmbunătățit.

| 10.4. | Este necesar să se ia măsuri privind propunerea de revizuire a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană în vederea îmbunătățirii eficacității sale. |
| --- | --- |

10.4.

Este necesar să se ia măsuri privind propunerea de revizuire a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană în vederea îmbunătățirii eficacității sale.

| 10.5. | CESE tratează în continuare ca prioritate consolidarea democrației participative, în vederea îmbunătățirii rezilienței democratice a procesului decizional al Uniunii Europene. În acest context, noul acord interinstitutional Comisie-Consiliu-Parlament ar trebui să permită organismelor consultative instituționale, de tipul CESE, să exercite un impact mai mare asupra propunerilor legislative în procesul decizional. |
| --- | --- |

10.5.

CESE tratează în continuare ca prioritate consolidarea democrației participative, în vederea îmbunătățirii rezilienței democratice a procesului decizional al Uniunii Europene. În acest context, noul acord interinstitutional Comisie-Consiliu-Parlament ar trebui să permită organismelor consultative instituționale, de tipul CESE, să exercite un impact mai mare asupra propunerilor legislative în procesul decizional.

| 10.6. | O mai bună reglementare trebuie să fie metoda de a asigura texte normative mai eficiente și simplificate, care să conțină obiective clare și transparente. Trebuie luată în considerare propunerea privind o amprentă legislativă pentru o mai bună monitorizare a elaborării legislației, care să permită organizațiilor societății civile și partenerilor sociali să participe și să consolideze implicarea partenerilor sociali la procesul legislativ, asigurându-se satisfacerea necesităților și așteptărilor acestora. |
| --- | --- |

10.6.

O mai bună reglementare trebuie să fie metoda de a asigura texte normative mai eficiente și simplificate, care să conțină obiective clare și transparente. Trebuie luată în considerare propunerea privind o amprentă legislativă pentru o mai bună monitorizare a elaborării legislației, care să permită organizațiilor societății civile și partenerilor sociali să participe și să consolideze implicarea partenerilor sociali la procesul legislativ, asigurându-se satisfacerea necesităților și așteptărilor acestora.

| 10.7. | Comisia trebuie să continue procesul REFIT, în care CESE ar trebui să joace un rol mai important. Cu toate acestea, programul REFIT nu ar trebui să submineze drepturile lucrătorilor și drepturile sociale sau protecția mediului și a consumatorilor. O reglementare mai eficientă, inclusiv pentru IMM-uri, poate rezulta din deschiderea și transparența procesului privind o mai bună legiferare, care ar trebui să încurajeze beneficiarii să propună inițiative legislative de jos, ducând la o implicare sporită a actorilor societății civile. |
| --- | --- |

10.7.

Comisia trebuie să continue procesul REFIT, în care CESE ar trebui să joace un rol mai important. Cu toate acestea, programul REFIT nu ar trebui să submineze drepturile lucrătorilor și drepturile sociale sau protecția mediului și a consumatorilor. O reglementare mai eficientă, inclusiv pentru IMM-uri, poate rezulta din deschiderea și transparența procesului privind o mai bună legiferare, care ar trebui să încurajeze beneficiarii să propună inițiative legislative de jos, ducând la o implicare sporită a actorilor societății civile.

| 10.8. | În martie 2016, partenerii sociali europeni au prezentat patru poziții comune cu privire la intensificarea dialogului social, chestiunea refugiaților, politicile industriale și digitalizarea. Aceste poziții trebuie încorporate în planul de acțiune al Comisiei pentru 2017 și promovate ca atare. |
| --- | --- |

10.8.

În martie 2016, partenerii sociali europeni au prezentat patru poziții comune cu privire la intensificarea dialogului social, chestiunea refugiaților, politicile industriale și digitalizarea. Aceste poziții trebuie încorporate în planul de acțiune al Comisiei pentru 2017 și promovate ca atare.

Bruxelles, 14 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/13

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind impactul asupra sectoarelor industriale-cheie (și asupra locurilor de muncă și a creșterii economice) a eventualei decizii de a acorda Chinei statutul de economie de piață (în materie de instrumente de apărare comercială)

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 389/02)

| Raportor: | domnul Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Gerald KREUZER |

Raportor:

domnul Andrés BARCELÓ DELGADO

Coraportor:

domnul Gerald KREUZER

La 21 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Impactul asupra sectoarelor industriale-cheie (și asupra locurilor de muncă și a creșterii economice) a eventualei decizii de a acorda Chinei statutul de economie de piață (în materie de instrumente de apărare comercială)

(aviz din proprie inițiativă).

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 22 iunie 2016.

În cea de-a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 14 iulie 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 194 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Este greu de acceptat ideea că China funcționează în condiții de economie de piață, dat fiind că ea nu satisface patru dintre cele cinci criterii stabilite prin practica Comisiei și pentru a reflecta regulamentul de bază [Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului]. |
| --- | --- |

1.1.

Este greu de acceptat ideea că China funcționează în condiții de economie de piață, dat fiind că ea nu satisface patru dintre cele cinci criterii stabilite prin practica Comisiei și pentru a reflecta regulamentul de bază [Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului].

| 1.2. | Deși unele surse ajung la concluzii diferite, CESE recunoaște că, prin pierderea instrumentele necesare pentru asigurarea unui comerț liber și echitabil cu China, se vor pierde sute de mii de locuri de muncă, ceea ce este inacceptabil. |
| --- | --- |

1.2.

Deși unele surse ajung la concluzii diferite, CESE recunoaște că, prin pierderea instrumentele necesare pentru asigurarea unui comerț liber și echitabil cu China, se vor pierde sute de mii de locuri de muncă, ceea ce este inacceptabil.

| 1.3. | Pierderile s-ar concentra în anumite regiuni și sectoare care ar fi grav afectate, precum aluminiul, bicicletele, ceramica, electrozii, feroaliajele, sticla, hârtia, panourile solare, oțelul și pneurile. Prin urmare, se recomandă efectuarea unor studii sectoriale și geografice suplimentare. |
| --- | --- |

1.3.

Pierderile s-ar concentra în anumite regiuni și sectoare care ar fi grav afectate, precum aluminiul, bicicletele, ceramica, electrozii, feroaliajele, sticla, hârtia, panourile solare, oțelul și pneurile. Prin urmare, se recomandă efectuarea unor studii sectoriale și geografice suplimentare.

| 1.4. | Sectoarele afectate sunt, în principal, cele producătoare sau consumatoare de bunuri intermediare; prin urmare, este puțin probabil ca reducerea măsurilor antidumping să aducă vreun beneficiu consumatorilor. |
| --- | --- |

1.4.

Sectoarele afectate sunt, în principal, cele producătoare sau consumatoare de bunuri intermediare; prin urmare, este puțin probabil ca reducerea măsurilor antidumping să aducă vreun beneficiu consumatorilor.

| 1.5. | Pe termen scurt, sectoarele industriale consumatoare de produse care fac obiectul unui dumping ar urma să beneficieze de pe urma importurilor subvenționate. Cu toate acestea, pe termen mediu, chiar și ele ar putea fi amenințate, întrucât China promovează și sectoarele din aval, cu valoare adăugată. Rezultatele slabe ale Chinei în domeniul drepturilor de proprietate industrială în acest sens reprezintă, de asemenea, o amenințare. |
| --- | --- |

1.5.

Pe termen scurt, sectoarele industriale consumatoare de produse care fac obiectul unui dumping ar urma să beneficieze de pe urma importurilor subvenționate. Cu toate acestea, pe termen mediu, chiar și ele ar putea fi amenințate, întrucât China promovează și sectoarele din aval, cu valoare adăugată. Rezultatele slabe ale Chinei în domeniul drepturilor de proprietate industrială în acest sens reprezintă, de asemenea, o amenințare.

| 1.6. | Odată pierdute, locurile de muncă din sectorul industriei sunt rareori recuperate. Dacă persoanele afectate vor reuși să-și găsească un loc de muncă, probabil că vor avea salarii mai mici, în posturi care nu le vor valorifica abilitățile. Înlocuirea locurilor de muncă de calitate din industrie cu locuri de muncă prost plătite și nesigure prezintă riscul de a agrava și mai mult inegalitățile din societatea noastră. |
| --- | --- |

1.6.

Odată pierdute, locurile de muncă din sectorul industriei sunt rareori recuperate. Dacă persoanele afectate vor reuși să-și găsească un loc de muncă, probabil că vor avea salarii mai mici, în posturi care nu le vor valorifica abilitățile. Înlocuirea locurilor de muncă de calitate din industrie cu locuri de muncă prost plătite și nesigure prezintă riscul de a agrava și mai mult inegalitățile din societatea noastră.

| 1.7. | Ca atare, CESE consideră că acordarea statutului de economie de piață Chinei ar pune serios în pericol structura industrială a UE și ocuparea forței de muncă în acest sector. Ar fi afectată astfel posibilitatea de a relansa industria europeană prin locuri de muncă stabile și de înaltă calitate și introducerea și diseminarea inovării tehnologice, a cercetării și dezvoltării, forțe motrice esențiale prin care poate fi asigurat caracterul dinamic și durabil al sistemului economic și social european. |
| --- | --- |

1.7.

Ca atare, CESE consideră că acordarea statutului de economie de piață Chinei ar pune serios în pericol structura industrială a UE și ocuparea forței de muncă în acest sector. Ar fi afectată astfel posibilitatea de a relansa industria europeană prin locuri de muncă stabile și de înaltă calitate și introducerea și diseminarea inovării tehnologice, a cercetării și dezvoltării, forțe motrice esențiale prin care poate fi asigurat caracterul dinamic și durabil al sistemului economic și social european.

| 1.8. | În acest context, acordarea statutului de economie de piață Chinei ar afecta serios zonele industriale și sistemele locale de producție ale IMM-urilor, ale căror produse vor fi amenințate de practicile de concurență neloială ale Chinei. Astfel s-ar induce riscul de pierdere a producției specializate a IMM-urilor și a locurilor de muncă la scară mică și foarte specializate, care constituie coloana vertebrală a structurii industriale europene. |
| --- | --- |

1.8.

În acest context, acordarea statutului de economie de piață Chinei ar afecta serios zonele industriale și sistemele locale de producție ale IMM-urilor, ale căror produse vor fi amenințate de practicile de concurență neloială ale Chinei. Astfel s-ar induce riscul de pierdere a producției specializate a IMM-urilor și a locurilor de muncă la scară mică și foarte specializate, care constituie coloana vertebrală a structurii industriale europene.

| 1.9. | CESE solicită Comisiei Europene, Parlamentului European și Consiliului să promoveze concurența loială pe plan internațional, pentru a proteja astfel în mod activ locurile de muncă amenințate și pentru a stimula generarea de venituri și bogăție în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

1.9.

CESE solicită Comisiei Europene, Parlamentului European și Consiliului să promoveze concurența loială pe plan internațional, pentru a proteja astfel în mod activ locurile de muncă amenințate și pentru a stimula generarea de venituri și bogăție în Uniunea Europeană.

| 1.10. | Pe lângă faptul că se justifică din punct de vedere economic, apărarea acestor locuri de muncă favorizează și durabilitatea socială și ecologică. Relocarea producției din situri de producție eficiente din punctul de vedere al resurselor și energiei, aflate în Europa, într-o economie chineză care se bazează pe cărbune ar contrazice ambițiile noastre referitoare la schimbările climatice și dezvoltarea durabilă. Respectarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor omului rămâne, de asemenea, problematică în China. |
| --- | --- |

1.10.

Pe lângă faptul că se justifică din punct de vedere economic, apărarea acestor locuri de muncă favorizează și durabilitatea socială și ecologică. Relocarea producției din situri de producție eficiente din punctul de vedere al resurselor și energiei, aflate în Europa, într-o economie chineză care se bazează pe cărbune ar contrazice ambițiile noastre referitoare la schimbările climatice și dezvoltarea durabilă. Respectarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor omului rămâne, de asemenea, problematică în China.

| 1.11. | Această apărare trebuie să respecte legislația europeană și tratatele internaționale. De asemenea, ea ar trebui asigure respectarea acordurilor de către părțile terțe și să ia în considerare negocierile purtate cu parteneri comerciali importanți, cum ar fi SUA. Instrumentele de apărare comercială (IPC) eficiente asigură o concurență loială. Ele sunt necesare pentru viitorul industriei europene și pentru a veni în sprijinul obiectivului de creștere a aportul industriei la PIB până la 20 %. |
| --- | --- |

1.11.

Această apărare trebuie să respecte legislația europeană și tratatele internaționale. De asemenea, ea ar trebui asigure respectarea acordurilor de către părțile terțe și să ia în considerare negocierile purtate cu parteneri comerciali importanți, cum ar fi SUA. Instrumentele de apărare comercială (IPC) eficiente asigură o concurență loială. Ele sunt necesare pentru viitorul industriei europene și pentru a veni în sprijinul obiectivului de creștere a aportul industriei la PIB până la 20 %.

| 1.12. | Cât timp China nu îndeplinește cele cinci criterii ale UE pentru a se califica drept economie de piață, Comisia ar trebui să utilizeze o metodologie care nu are caracter standard în cazul anchetelor antidumping și antisubvenții privind importurile din China, în conformitate cu restul prevederilor din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC. |
| --- | --- |

1.12.

Cât timp China nu îndeplinește cele cinci criterii ale UE pentru a se califica drept economie de piață, Comisia ar trebui să utilizeze o metodologie care nu are caracter standard în cazul anchetelor antidumping și antisubvenții privind importurile din China, în conformitate cu restul prevederilor din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC.

| 1.13. | Menținerea industriilor în UE stă la baza existenței unor rețele de cercetare și dezvoltare sănătoase, la rândul lor esențiale pentru dezvoltarea economică viitoare și pentru a găsi răspunsuri la marile provocări ale societății noastre (îmbătrânirea populației, energia, schimbările climatice, sănătatea, mobilitatea). |
| --- | --- |

1.13.

Menținerea industriilor în UE stă la baza existenței unor rețele de cercetare și dezvoltare sănătoase, la rândul lor esențiale pentru dezvoltarea economică viitoare și pentru a găsi răspunsuri la marile provocări ale societății noastre (îmbătrânirea populației, energia, schimbările climatice, sănătatea, mobilitatea).

| 1.14. | IMM-urile nu dispun de resursele necesare pentru a iniția acțiuni antidumping, nici pentru a colabora pe deplin cu CE în cadrul anchetelor pe care le efectuează. CESE solicită o abordare simplificată pentru sectoarele în care participarea IMM-urilor este relevantă. |
| --- | --- |

1.14.

IMM-urile nu dispun de resursele necesare pentru a iniția acțiuni antidumping, nici pentru a colabora pe deplin cu CE în cadrul anchetelor pe care le efectuează. CESE solicită o abordare simplificată pentru sectoarele în care participarea IMM-urilor este relevantă.

| 1.15. | Dată fiind importanța strategică a acestui subiect, avizul de față reprezintă începutul, și nu sfârșitul implicării CESE. CESE intenționează să se implice în mod constant în acest domeniu și recomandă instituirea unui proiect al CESE privind recunoașterea statutului de economie de piață al Chinei, pentru a permite Comitetului să monitorizeze această chestiune în numele societății civile. Pentru îndeplinirea acestei sarcini ar trebui să se aloce resurse corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.15.

Dată fiind importanța strategică a acestui subiect, avizul de față reprezintă începutul, și nu sfârșitul implicării CESE. CESE intenționează să se implice în mod constant în acest domeniu și recomandă instituirea unui proiect al CESE privind recunoașterea statutului de economie de piață al Chinei, pentru a permite Comitetului să monitorizeze această chestiune în numele societății civile. Pentru îndeplinirea acestei sarcini ar trebui să se aloce resurse corespunzătoare.

2.   Introducere

| 2.1. | În conformitate cu normele OMC, o țară poate impune, pe lângă tarife, taxe antidumping pentru produsele provenite din țări terțe, în cazul în care, în urma unei anchete, se demonstrează că aceste produse sunt introduse în țară la prețuri mai mici decât cele interne, aducând un prejudiciu industriei locale. În decembrie 2001, când China a aderat la OMC, un acord de tranziție pentru aderarea sa i-a permis să fie tratată ca țară cu sistem de economie planificată în cadrul procedurilor antidumping, dacă firmele chineze nu puteau dovedi că funcționează în conformitate cu principiile pieței libere. Statutul actual al Chinei, de țară cu economie planificată, oferă posibilitatea de a utiliza mai curând prețurile unei țări analoge decât prețurile de pe piața internă (care, în țările cu economie planificată, sunt deseori reduse în mod artificial ca urmare a intervenției statului) pentru calcularea marjei de dumping. Utilizarea metodologiilor specifice țărilor cu economie planificată este descrisă în secțiunea 15 a Protocolului de aderare a Chinei la OMC, însă dispoziția 15 alineatul (a) punctul (ii) va expira în decembrie 2016. Acest lucru va obliga Comisia Europeană să modifice metodologia care determină comparabilitatea prețurilor în dosarele antidumping. |
| --- | --- |

2.1.

În conformitate cu normele OMC, o țară poate impune, pe lângă tarife, taxe antidumping pentru produsele provenite din țări terțe, în cazul în care, în urma unei anchete, se demonstrează că aceste produse sunt introduse în țară la prețuri mai mici decât cele interne, aducând un prejudiciu industriei locale. În decembrie 2001, când China a aderat la OMC, un acord de tranziție pentru aderarea sa i-a permis să fie tratată ca țară cu sistem de economie planificată în cadrul procedurilor antidumping, dacă firmele chineze nu puteau dovedi că funcționează în conformitate cu principiile pieței libere. Statutul actual al Chinei, de țară cu economie planificată, oferă posibilitatea de a utiliza mai curând prețurile unei țări analoge decât prețurile de pe piața internă (care, în țările cu economie planificată, sunt deseori reduse în mod artificial ca urmare a intervenției statului) pentru calcularea marjei de dumping. Utilizarea metodologiilor specifice țărilor cu economie planificată este descrisă în secțiunea 15 a Protocolului de aderare a Chinei la OMC, însă dispoziția 15 alineatul (a) punctul (ii) va expira în decembrie 2016. Acest lucru va obliga Comisia Europeană să modifice metodologia care determină comparabilitatea prețurilor în dosarele antidumping.

| 2.2. | În prezentul aviz, CESE se concentrează pe impactul pe care îl are asupra industriei din UE și ocupării forței de muncă posibila acordare a statutului de economie de piață Chinei și pe modificarea metodologiei instrumentelor de apărare comercială. Toată această analiză se desfășoară independent de discuțiile juridice, întrucât CESE consideră că acest subiect este extrem de important pentru industria UE și pentru locurile de muncă aferente. |
| --- | --- |

2.2.

În prezentul aviz, CESE se concentrează pe impactul pe care îl are asupra industriei din UE și ocupării forței de muncă posibila acordare a statutului de economie de piață Chinei și pe modificarea metodologiei instrumentelor de apărare comercială. Toată această analiză se desfășoară independent de discuțiile juridice, întrucât CESE consideră că acest subiect este extrem de important pentru industria UE și pentru locurile de muncă aferente.

| 2.3. | Parlamentul European a aprobat, cu o mare majoritate de voturi, o rezoluție solicitând crearea unei metodologii fără caracter standard, care să fie în conformitate cu protocolul de aderare a Chinei, dar să fie totodată în măsură să stabilească în mod efectiv un cadru comercial liber și echitabil. |
| --- | --- |

2.3.

Parlamentul European a aprobat, cu o mare majoritate de voturi, o rezoluție solicitând crearea unei metodologii fără caracter standard, care să fie în conformitate cu protocolul de aderare a Chinei, dar să fie totodată în măsură să stabilească în mod efectiv un cadru comercial liber și echitabil.

3.   Observații generale

| 3.1. | În ceea ce privește economia, CESE constată următoarele: |
| --- | --- |

3.1.

În ceea ce privește economia, CESE constată următoarele:

| 3.2. | În ultimii 15 ani, China a cunoscut o creștere fără precedent, care a modificat peisajul industrial și comercial la nivel global. Modelul de creștere chinez s-a bazat pe investiții, ele reprezentând 46 % din PIB-ul Chinei în 2015, potrivit FMI. Această cifră depășește ponderea investițiilor din alte economii dezvoltate, cum ar fi UE (19 %) și SUA (20 %). |
| --- | --- |

3.2.

În ultimii 15 ani, China a cunoscut o creștere fără precedent, care a modificat peisajul industrial și comercial la nivel global. Modelul de creștere chinez s-a bazat pe investiții, ele reprezentând 46 % din PIB-ul Chinei în 2015, potrivit FMI. Această cifră depășește ponderea investițiilor din alte economii dezvoltate, cum ar fi UE (19 %) și SUA (20 %).

| 3.3. | Amploarea și viteza schimbărilor au fost în mare parte orchestrate de stat. CESE recunoaște faptul că China nu este o economie de piață în sensul definit de UE, iar în afara instituției această opinie este general recunoscută. După cum relatează Banca Mondială, „statul a intervenit pe scară largă și în mod direct în alocarea resurselor, prin controale administrative și ale prețurilor, garanții, orientări de credit, deținerea în proporție tot mai mare a instituțiilor financiare (1) și politici de reglementare”. |
| --- | --- |

3.3.

Amploarea și viteza schimbărilor au fost în mare parte orchestrate de stat. CESE recunoaște faptul că China nu este o economie de piață în sensul definit de UE, iar în afara instituției această opinie este general recunoscută. După cum relatează Banca Mondială, „statul a intervenit pe scară largă și în mod direct în alocarea resurselor, prin controale administrative și ale prețurilor, garanții, orientări de credit, deținerea în proporție tot mai mare a instituțiilor financiare (1) și politici de reglementare”.

| 3.4. | Există numeroase exemple de excese în ceea ce privește dezvoltarea Chinei. Țara a consumat 6,6 miliarde de tone de ciment între 2011 și 2013, adică mai mult decât SUA de-a lungul întregului secol XX (4,4 miliarde). Acest lucru înseamnă că, în trei ani, China a folosit cimentul necesar pentru a se construi în întreaga SUA timp de un secol. Pe lângă utilizarea ineficientă a resurselor, a fost creată o capacitate industrială uriașă pentru a produce o astfel de cantitate de materiale într-o perioadă foarte scurtă. |
| --- | --- |

3.4.

Există numeroase exemple de excese în ceea ce privește dezvoltarea Chinei. Țara a consumat 6,6 miliarde de tone de ciment între 2011 și 2013, adică mai mult decât SUA de-a lungul întregului secol XX (4,4 miliarde). Acest lucru înseamnă că, în trei ani, China a folosit cimentul necesar pentru a se construi în întreaga SUA timp de un secol. Pe lângă utilizarea ineficientă a resurselor, a fost creată o capacitate industrială uriașă pentru a produce o astfel de cantitate de materiale într-o perioadă foarte scurtă.

| 3.5. | China a început să își schimbe modelul către o creștere a consumului și o dezvoltare orientată către servicii. Economia ei se confruntă cu o încetinire a creșterii, ceea ce înseamnă că o parte semnificativă a producției industriei grele din China nu va găsi clienți în China. |
| --- | --- |

3.5.

China a început să își schimbe modelul către o creștere a consumului și o dezvoltare orientată către servicii. Economia ei se confruntă cu o încetinire a creșterii, ceea ce înseamnă că o parte semnificativă a producției industriei grele din China nu va găsi clienți în China.

| 3.6. | Camera Europeană de Comerț din China raportează că se înregistrează deja o capacitate excedentară semnificativă în cazul unor producții precum oțelul brut, aluminiul, cimentul, produsele chimice, construcțiile navale, rafinarea, sticla plană, hârtia și cartonul. Guvernul chinez recunoaște acest lucru și, ca atare, a decis să reducă capacitatea de producție de oțel brut cu 100 până la 150 de milioane de tone până în 2020 (2), iar producția de cărbune cu 500 de milioane de tone în aceeași perioadă (3). |
| --- | --- |

3.6.

Camera Europeană de Comerț din China raportează că se înregistrează deja o capacitate excedentară semnificativă în cazul unor producții precum oțelul brut, aluminiul, cimentul, produsele chimice, construcțiile navale, rafinarea, sticla plană, hârtia și cartonul. Guvernul chinez recunoaște acest lucru și, ca atare, a decis să reducă capacitatea de producție de oțel brut cu 100 până la 150 de milioane de tone până în 2020 (2), iar producția de cărbune cu 500 de milioane de tone în aceeași perioadă (3).

| 3.7. | Dincolo de aceste intenții, reducerea capacității totale va fi o misiune pe termen lung. Unitățile de producție închise în ultimii zece ani au fost înlocuite cu unele moderne, mai productive, ceea ce n-a făcut decât să amplifice problema. Cererea de bunuri intermediare din partea gospodăriilor nu va înlocui niciodată cererea industriei. |
| --- | --- |

3.7.

Dincolo de aceste intenții, reducerea capacității totale va fi o misiune pe termen lung. Unitățile de producție închise în ultimii zece ani au fost înlocuite cu unele moderne, mai productive, ceea ce n-a făcut decât să amplifice problema. Cererea de bunuri intermediare din partea gospodăriilor nu va înlocui niciodată cererea industriei.

| 3.8. | UE a fost nevoită să treacă printr-un proces lung și dificil pentru a soluționa această problemă în anii ’80 și ’90, și nici în cazul Chinei nu există vreo soluție simplă și rapidă. |
| --- | --- |

3.8.

UE a fost nevoită să treacă printr-un proces lung și dificil pentru a soluționa această problemă în anii ’80 și ’90, și nici în cazul Chinei nu există vreo soluție simplă și rapidă.

| 3.9. | Prin urmare, capacitatea excedentară, cumulată cu cererea internă slabă, duce la un exces de producție care încearcă ulterior să-și găsească drumul către piețele internaționale. |
| --- | --- |

3.9.

Prin urmare, capacitatea excedentară, cumulată cu cererea internă slabă, duce la un exces de producție care încearcă ulterior să-și găsească drumul către piețele internaționale.

| 3.10. | CESE atrage atenția asupra datelor referitoare la exporturile chineze. |
| --- | --- |

3.10.

CESE atrage atenția asupra datelor referitoare la exporturile chineze.

| 3.10.1. | Potrivit OMC, China este cel mai mare exportator de produse prelucrate din întreaga lume, având o pondere de 18 %. Această cotă a crescut cu 20 % din 2010 și până în prezent. În 2014, exporturile chineze au crescut cu 6 %, în timp ce, în restul lumii, exporturile au crescut cu 3,5 %. Dacă analizăm perioada 2010-2014, creșterea a fost de 49 % pentru China, adică de două ori mai mult decât în celelalte țări. |
| --- | --- |

3.10.1.

Potrivit OMC, China este cel mai mare exportator de produse prelucrate din întreaga lume, având o pondere de 18 %. Această cotă a crescut cu 20 % din 2010 și până în prezent. În 2014, exporturile chineze au crescut cu 6 %, în timp ce, în restul lumii, exporturile au crescut cu 3,5 %. Dacă analizăm perioada 2010-2014, creșterea a fost de 49 % pentru China, adică de două ori mai mult decât în celelalte țări.

| 3.10.2. | Datele provenite de la Biroul Național de Statistică al Chinei arată că produsele cu cea mai mare creștere în 2014 au fost zincul și aliajele de zinc (+2 360 %), bumbacul (+ 100 %), cocsul (+ 82 %), diodele și alți semiconductori (+ 61 %) și oțelul laminat (+ 50 %). Începând cu 2010, exporturile de bumbac, oțel laminat, diode și alți semiconductori s-au dublat, în timp ce vânzările de cocs, zinc și aliaje de zinc s-au triplat ca volum. |
| --- | --- |

3.10.2.

Datele provenite de la Biroul Național de Statistică al Chinei arată că produsele cu cea mai mare creștere în 2014 au fost zincul și aliajele de zinc (+2 360 %), bumbacul (+ 100 %), cocsul (+ 82 %), diodele și alți semiconductori (+ 61 %) și oțelul laminat (+ 50 %). Începând cu 2010, exporturile de bumbac, oțel laminat, diode și alți semiconductori s-au dublat, în timp ce vânzările de cocs, zinc și aliaje de zinc s-au triplat ca volum.

| 3.10.3. | Se așteaptă ca această tendință de creștere a exporturilor să continue în următorii câțiva ani, întrucât previziunile indică o contracție a cererii interne din China. În cazul în care instrumentele de apărare comercială europene sunt semnificativ mai slabe decât cele ale partenerilor noștri comerciali, exporturile actuale din China către țările semnatare ale Acordului Nord-American de Liber-Schimb sau Japonia ar putea fi deviate către UE. |
| --- | --- |

3.10.3.

Se așteaptă ca această tendință de creștere a exporturilor să continue în următorii câțiva ani, întrucât previziunile indică o contracție a cererii interne din China. În cazul în care instrumentele de apărare comercială europene sunt semnificativ mai slabe decât cele ale partenerilor noștri comerciali, exporturile actuale din China către țările semnatare ale Acordului Nord-American de Liber-Schimb sau Japonia ar putea fi deviate către UE.

| 3.10.4. | Acest model de creștere bazată pe export a creat un deficit uriaș de 137 de miliarde EUR (față de 48,8 miliarde EUR în 2000) în balanța comercială pentru bunuri a UE, importurile UE din China fiind de două ori mai mari decât exporturile sale către China. |
| --- | --- |

3.10.4.

Acest model de creștere bazată pe export a creat un deficit uriaș de 137 de miliarde EUR (față de 48,8 miliarde EUR în 2000) în balanța comercială pentru bunuri a UE, importurile UE din China fiind de două ori mai mari decât exporturile sale către China.

| 3.10.5. | În acest context, China a lansat inițiativa One Belt One Road (OBOR), menită să creeze o infrastructură de transport (feroviar, rutier și maritim) a zonei eurasiatice, cu obiectivul principal de a facilita accesul propriilor firme, în condiții de concurență neloială, la piețele eurasiatice participante la inițiativă și de a utiliza aceste piețe ca debușee pentru sectoarele cu supraproducție. Acordarea statutului de economie de piață ar reprezenta un risc considerabil pentru întreprinderile europene bazate în state membre ale UE care participă la inițiativa OBOR. |
| --- | --- |

3.10.5.

În acest context, China a lansat inițiativa One Belt One Road (OBOR), menită să creeze o infrastructură de transport (feroviar, rutier și maritim) a zonei eurasiatice, cu obiectivul principal de a facilita accesul propriilor firme, în condiții de concurență neloială, la piețele eurasiatice participante la inițiativă și de a utiliza aceste piețe ca debușee pentru sectoarele cu supraproducție. Acordarea statutului de economie de piață ar reprezenta un risc considerabil pentru întreprinderile europene bazate în state membre ale UE care participă la inițiativa OBOR.

| 3.11. | Date privind practicile de dumping |
| --- | --- |

3.11.

Date privind practicile de dumping

| 3.11.1. | Această creștere bruscă a exporturilor chineze a fost obținută parțial prin intermediul unor practici neloiale, astfel cum reiese din numeroasele cazuri de dumping denunțate în conformitate cu normele OMC. |
| --- | --- |

3.11.1.

Această creștere bruscă a exporturilor chineze a fost obținută parțial prin intermediul unor practici neloiale, astfel cum reiese din numeroasele cazuri de dumping denunțate în conformitate cu normele OMC.

| 3.11.2. | China este partenerul comercial cel mai afectat de măsurile antidumping. Ea a fost ținta a 34 % dintre investigațiile comerciale, cu impunerea a 667 de măsuri. Numai în 2015, împotriva Chinei erau în vigoare sau au fost inițiate 76 de măsuri antidumping. |
| --- | --- |

3.11.2.

China este partenerul comercial cel mai afectat de măsurile antidumping. Ea a fost ținta a 34 % dintre investigațiile comerciale, cu impunerea a 667 de măsuri. Numai în 2015, împotriva Chinei erau în vigoare sau au fost inițiate 76 de măsuri antidumping.

| 3.11.3. | 67 % dintre măsurile antidumping adoptate împotriva Chinei au vizat industrii precum articolele textile și de îmbrăcăminte, ceramica și sticla, metalele comune, materialele plastice, utilajele și echipamentele electrice și produsele petrochimice. Anul trecut, 79 % dintre măsurile impuse Chinei au vizat aceste sectoare. |
| --- | --- |

3.11.3.

67 % dintre măsurile antidumping adoptate împotriva Chinei au vizat industrii precum articolele textile și de îmbrăcăminte, ceramica și sticla, metalele comune, materialele plastice, utilajele și echipamentele electrice și produsele petrochimice. Anul trecut, 79 % dintre măsurile impuse Chinei au vizat aceste sectoare.

| 3.11.4. | UE este unul dintre cei mai activi participanți în comerțul mondial, reprezentând 15,8 % din comerțul total, dar împotriva sa au fost adoptate numai 133 de măsuri antidumping. Aceasta echivalează cu 7 % dintre cazurile de la nivel mondial. China, în schimb, este ținta a 47 % dintre aceste măsuri, iar în 2015 a fost sancționată în trei cazuri. |
| --- | --- |

3.11.4.

UE este unul dintre cei mai activi participanți în comerțul mondial, reprezentând 15,8 % din comerțul total, dar împotriva sa au fost adoptate numai 133 de măsuri antidumping. Aceasta echivalează cu 7 % dintre cazurile de la nivel mondial. China, în schimb, este ținta a 47 % dintre aceste măsuri, iar în 2015 a fost sancționată în trei cazuri.

4.   Observații specifice cu privire la pierderea locurilor de muncă în Europa

4.1.   
  Sectoare afectate direct

| 4.1.1. | Din punct de vedere teoretic, acordarea statutului de economie de piață Chinei ar avea efecte negative asupra bunăstării UE. Liberalizarea comerțului are o importanță crucială pentru UE. Efectele de rețea ale acestei liberalizări sunt pozitive, chiar dacă există întotdeauna sectoare pe care le afectează negativ. |
| --- | --- |

4.1.1.

Din punct de vedere teoretic, acordarea statutului de economie de piață Chinei ar avea efecte negative asupra bunăstării UE. Liberalizarea comerțului are o importanță crucială pentru UE. Efectele de rețea ale acestei liberalizări sunt pozitive, chiar dacă există întotdeauna sectoare pe care le afectează negativ.

| 4.1.2. | În acest caz, CESE subliniază faptul că nu este vorba despre un proces de negociere cu eliminarea barierelor de ambele părți. China nu ar oferi nimic în schimb, în timp ce UE ar reduce unilateral capacitatea sa de compensare a denaturării concurenței cauzate de sprijinul neloial acordat de administrația centrală și locală a Chinei. |
| --- | --- |

4.1.2.

În acest caz, CESE subliniază faptul că nu este vorba despre un proces de negociere cu eliminarea barierelor de ambele părți. China nu ar oferi nimic în schimb, în timp ce UE ar reduce unilateral capacitatea sa de compensare a denaturării concurenței cauzate de sprijinul neloial acordat de administrația centrală și locală a Chinei.

| 4.1.3. | CESE a constatat că numeroase locuri de muncă din sectorul industrial au fost deja transferate în străinătate. În intervalul 2000-2014, industriile europene au pierdut 6,7 milioane de lucrători, adică 12 % din numărul inițial de 56,3 milioane. În aceeași perioadă, indicele volumului importurilor a crescut cu 144 %. Cercetările realizate în SUA, al căror sector industrial este mult mai mic decât cel din UE, arată că, între 1999 și 2011, s-au pierdut aproximativ 985 000 de locuri de muncă în industrie, ca urmare a importurilor crescute din China (4). |
| --- | --- |

4.1.3.

CESE a constatat că numeroase locuri de muncă din sectorul industrial au fost deja transferate în străinătate. În intervalul 2000-2014, industriile europene au pierdut 6,7 milioane de lucrători, adică 12 % din numărul inițial de 56,3 milioane. În aceeași perioadă, indicele volumului importurilor a crescut cu 144 %. Cercetările realizate în SUA, al căror sector industrial este mult mai mic decât cel din UE, arată că, între 1999 și 2011, s-au pierdut aproximativ 985 000 de locuri de muncă în industrie, ca urmare a importurilor crescute din China (4).

| 4.1.4. | S-au înregistrat pierderi de locuri de muncă nu numai în industriile de bază, ci și în industriile inovatoare. Industria de telefonie mobilă de înaltă tehnologie a dispărut. Într-o industrie esențială pentru viitorul nostru, cum este cea a panourilor fotovoltaice, 34 de producători au intrat în faliment între 2010 și 2012, doi au renunțat la activitățile din sectorul energiei solare, cinci au închis total sau parțial producția, iar trei au fost preluați de către investitori chinezi (5). |
| --- | --- |

4.1.4.

S-au înregistrat pierderi de locuri de muncă nu numai în industriile de bază, ci și în industriile inovatoare. Industria de telefonie mobilă de înaltă tehnologie a dispărut. Într-o industrie esențială pentru viitorul nostru, cum este cea a panourilor fotovoltaice, 34 de producători au intrat în faliment între 2010 și 2012, doi au renunțat la activitățile din sectorul energiei solare, cinci au închis total sau parțial producția, iar trei au fost preluați de către investitori chinezi (5).

| 4.1.5. | Sectoarele care prezintă o importanță strategică în planurile cincinale ale Chinei sunt puternic amenințate: aluminiul, producția de biciclete și piesele de schimb, ceramica, sticla, piesele pentru autovehicule, hârtia și produsele din hârtie și oțel. |
| --- | --- |

4.1.5.

Sectoarele care prezintă o importanță strategică în planurile cincinale ale Chinei sunt puternic amenințate: aluminiul, producția de biciclete și piesele de schimb, ceramica, sticla, piesele pentru autovehicule, hârtia și produsele din hârtie și oțel.

| 4.1.6. | Au fost efectuate evaluări ale impactului de către diverse instituții. Comisia Europeană a comandat un studiu, însă acesta nu a fost publicat; prin urmare, CESE nu a putut analiza poziția Comisiei asupra acestei chestiuni urgente. |
| --- | --- |

4.1.6.

Au fost efectuate evaluări ale impactului de către diverse instituții. Comisia Europeană a comandat un studiu, însă acesta nu a fost publicat; prin urmare, CESE nu a putut analiza poziția Comisiei asupra acestei chestiuni urgente.

| 4.1.7. | Institutul de politici economice a analizat prejudiciul pentru UE, estimând că sunt amenințate între 1,7 și 3,5 milioane de locuri de muncă din UE. Această estimare se bazează pe un model input-output care ia în considerare pierderile directe (generate direct de o creștere a importurilor), pierderile indirecte (industriile de aprovizionare și de prelucrare pentru cei afectați în mod direct), precum și pierderile generate de reducerea cheltuielilor secundare (derivate din reducerea veniturilor și a cheltuielilor casnice). Principalul dezavantaj al acestui studiu este faptul că ia în considerare efectele fiecărui import din China, chiar și pe cele din sectoare care sunt departe de a fi afectate. |
| --- | --- |

4.1.7.

Institutul de politici economice a analizat prejudiciul pentru UE, estimând că sunt amenințate între 1,7 și 3,5 milioane de locuri de muncă din UE. Această estimare se bazează pe un model input-output care ia în considerare pierderile directe (generate direct de o creștere a importurilor), pierderile indirecte (industriile de aprovizionare și de prelucrare pentru cei afectați în mod direct), precum și pierderile generate de reducerea cheltuielilor secundare (derivate din reducerea veniturilor și a cheltuielilor casnice). Principalul dezavantaj al acestui studiu este faptul că ia în considerare efectele fiecărui import din China, chiar și pe cele din sectoare care sunt departe de a fi afectate.

| 4.1.8. | Dacă sunt luate în considerare numai industriile cu măsuri antidumping, pierderile directe și indirecte de locuri de muncă s-ar situa între 0,5 și 0,9 milioane. Potrivit raportului, ocuparea totală și directă a forței de muncă generată de industriile vulnerabile la creșterile bruște ale importurilor de produse care fac obiectul unui dumping este de 2,7 milioane. |
| --- | --- |

4.1.8.

Dacă sunt luate în considerare numai industriile cu măsuri antidumping, pierderile directe și indirecte de locuri de muncă s-ar situa între 0,5 și 0,9 milioane. Potrivit raportului, ocuparea totală și directă a forței de muncă generată de industriile vulnerabile la creșterile bruște ale importurilor de produse care fac obiectul unui dumping este de 2,7 milioane.

| 4.1.9. | Studiul nu calculează efectul reducerii cheltuielilor secundare exclusiv în aceste sectoare. Raportul arată, însă, că locurile de muncă amenințate din industriile afectate de antidumping reprezintă 60 % dintre locurile de muncă din industriile prelucrătoare. Dacă, pe baza aceleiași cifre, analizăm efectele indirecte și de reducere a cheltuielilor secundare, pierderile de locuri de muncă s-ar putea situa între 1,1 și 2,1 milioane. |
| --- | --- |

4.1.9.

Studiul nu calculează efectul reducerii cheltuielilor secundare exclusiv în aceste sectoare. Raportul arată, însă, că locurile de muncă amenințate din industriile afectate de antidumping reprezintă 60 % dintre locurile de muncă din industriile prelucrătoare. Dacă, pe baza aceleiași cifre, analizăm efectele indirecte și de reducere a cheltuielilor secundare, pierderile de locuri de muncă s-ar putea situa între 1,1 și 2,1 milioane.

| 4.1.10. | Un al doilea raport reflectă trei studii comandate de asociațiile producătorilor de oțel din țările semnatare ale Acordului Nord-American de Liber-Schimb cu privire la efectele economice probabile pe care acordarea statutului de economie de piață Chinei le va avea asupra țărilor lor. Concluzia raportului este că, dacă toate cele trei țări semnatare ale Acordului Nord – American de Liber-Schimb ar atribui statutul de economie de piață Chinei, scăderea cererii de forță de muncă ar fi de 15 până la 32 de miliarde USD, efectele cele mai substanțiale înregistrându-se în SUA. Aceasta se traduce printr-o scădere a numărului de locuri de muncă cu aproximativ 0,4-0,6 milioane. |
| --- | --- |

4.1.10.

Un al doilea raport reflectă trei studii comandate de asociațiile producătorilor de oțel din țările semnatare ale Acordului Nord-American de Liber-Schimb cu privire la efectele economice probabile pe care acordarea statutului de economie de piață Chinei le va avea asupra țărilor lor. Concluzia raportului este că, dacă toate cele trei țări semnatare ale Acordului Nord – American de Liber-Schimb ar atribui statutul de economie de piață Chinei, scăderea cererii de forță de muncă ar fi de 15 până la 32 de miliarde USD, efectele cele mai substanțiale înregistrându-se în SUA. Aceasta se traduce printr-o scădere a numărului de locuri de muncă cu aproximativ 0,4-0,6 milioane.

| 4.1.11. | Ambele studii au la bază modele de echilibru macroeconomic general. Cu toate acestea, dacă studiile de acest gen ar fi efectuate separat pe regiuni economice precum UE și țările semnatare ale Acordului Nord-American de Liber-Schimb, CESE consideră că acordarea unilaterală a statutului de economie de piață Chinei ar duce aproape sigur la o scădere directă a bunăstării, proporțională cu pierderea a cel puțin câteva sute de mii de locuri de muncă, aproape un milion de persoane fiind probabil nevoite să-și găsească un alt mod de a-și câștiga traiul. |
| --- | --- |

4.1.11.

Ambele studii au la bază modele de echilibru macroeconomic general. Cu toate acestea, dacă studiile de acest gen ar fi efectuate separat pe regiuni economice precum UE și țările semnatare ale Acordului Nord-American de Liber-Schimb, CESE consideră că acordarea unilaterală a statutului de economie de piață Chinei ar duce aproape sigur la o scădere directă a bunăstării, proporțională cu pierderea a cel puțin câteva sute de mii de locuri de muncă, aproape un milion de persoane fiind probabil nevoite să-și găsească un alt mod de a-și câștiga traiul.

| 4.1.12. | Pentru a estima probabilitatea producerii acestor pierderi, CESE atrage atenția asupra câtorva consecințe relevante:






  — | importurile care fac obiectul unui dumping nu se realizează exclusiv pentru produsele care fac în prezent obiectul unor măsuri antidumping. În prezent sunt examinate și alte măsuri, fie de către Comisia Europeană, fie de către producători. Există, de asemenea, un efect de domino asupra produselor: odată ce se impune o măsură antidumping, este probabil ca exportatorii afectați să își transfere eforturile de export către produsele care nu sunt vizate; |
| --- | --- | --- |

4.1.12.

Pentru a estima probabilitatea producerii acestor pierderi, CESE atrage atenția asupra câtorva consecințe relevante:

—

importurile care fac obiectul unui dumping nu se realizează exclusiv pentru produsele care fac în prezent obiectul unor măsuri antidumping. În prezent sunt examinate și alte măsuri, fie de către Comisia Europeană, fie de către producători. Există, de asemenea, un efect de domino asupra produselor: odată ce se impune o măsură antidumping, este probabil ca exportatorii afectați să își transfere eforturile de export către produsele care nu sunt vizate;

| — | efectul scăderii prețurilor, ca urmare a importului de produse care fac obiectul unui dumping, asupra altor produse din același sector; |
| --- | --- |

—

efectul scăderii prețurilor, ca urmare a importului de produse care fac obiectul unui dumping, asupra altor produse din același sector;

| — | odată pierdute, capacitățile de producție nu se vor regenera niciodată, întrucât întregul ecosistem care înconjoară o anumită industrie va dispărea la rândul său. |
| --- | --- |

—

odată pierdute, capacitățile de producție nu se vor regenera niciodată, întrucât întregul ecosistem care înconjoară o anumită industrie va dispărea la rândul său.

| 4.1.13. | În ceea ce privește geografia, CESE reamintește că repartizarea geografică a locurilor de muncă care ar putea fi pierdute este neuniformă. Concentrarea pierderilor de locuri de muncă în anumite zone poate duce la situații critice în regiunile respective, chiar dacă este probabil ca alte regiuni din Uniune să nu fie foarte afectate. Țările cele mai afectate ar putea pierde până la 2,7 % din forța lor de muncă. |
| --- | --- |

4.1.13.

În ceea ce privește geografia, CESE reamintește că repartizarea geografică a locurilor de muncă care ar putea fi pierdute este neuniformă. Concentrarea pierderilor de locuri de muncă în anumite zone poate duce la situații critice în regiunile respective, chiar dacă este probabil ca alte regiuni din Uniune să nu fie foarte afectate. Țările cele mai afectate ar putea pierde până la 2,7 % din forța lor de muncă.

| 4.1.14. | În multe cazuri, persoanele afectate lucrează în instalații industriale importante, puternic conectate la structura economică și industrială existentă. Recent s-au înregistrat pierderi considerabile în sectoare cum ar fi industria oțelului, unde mai multe mii de locuri de muncă depind de o singură întreprindere, fapt care a avut un impact social dramatic asupra comunităților respective. |
| --- | --- |

4.1.14.

În multe cazuri, persoanele afectate lucrează în instalații industriale importante, puternic conectate la structura economică și industrială existentă. Recent s-au înregistrat pierderi considerabile în sectoare cum ar fi industria oțelului, unde mai multe mii de locuri de muncă depind de o singură întreprindere, fapt care a avut un impact social dramatic asupra comunităților respective.

| 4.1.15. | CESE subliniază, de asemenea, calitatea locurilor de muncă din industrie: locurile de muncă din producție sunt mai stabile și mai bine plătite, în medie, decât locurile de muncă din alte sectoare ale economiei. Comisia Europeană a subliniat, în 2014 (6), că veniturile lunare ale lucrătorilor din sectorul de producție sunt cu 5 % mai mari decât media generală a UE. În SUA, salariile săptămânale în industria de producție sunt cu 8 % mai mari decât salariile din alte sectoare. Aceste câștiguri mai mari sunt rezultatul unei productivități crescute. |
| --- | --- |

4.1.15.

CESE subliniază, de asemenea, calitatea locurilor de muncă din industrie: locurile de muncă din producție sunt mai stabile și mai bine plătite, în medie, decât locurile de muncă din alte sectoare ale economiei. Comisia Europeană a subliniat, în 2014 (6), că veniturile lunare ale lucrătorilor din sectorul de producție sunt cu 5 % mai mari decât media generală a UE. În SUA, salariile săptămânale în industria de producție sunt cu 8 % mai mari decât salariile din alte sectoare. Aceste câștiguri mai mari sunt rezultatul unei productivități crescute.

| 4.1.16. | Industria oferă locuri de muncă de calitate muncitorilor calificați și semicalificați, cărora le-ar veni foarte greu să-și găsească un alt loc de muncă în aceleași condiții. Ca atare, diminuarea rolului industriei contribuie la agravarea inegalităților din societatea noastră. |
| --- | --- |

4.1.16.

Industria oferă locuri de muncă de calitate muncitorilor calificați și semicalificați, cărora le-ar veni foarte greu să-și găsească un alt loc de muncă în aceleași condiții. Ca atare, diminuarea rolului industriei contribuie la agravarea inegalităților din societatea noastră.

| 4.1.17. | Potrivit datelor anchetei Eurofound privind condițiile de muncă, munca cu fracțiune de normă este considerabil mai puțin răspândită în industria prelucrătoare (12 %), comparativ cu media UE28 (24 %). Programul de lucru în industria prelucrătoare tinde, de asemenea, să fie mai regulat, iar programele atipice sunt considerabil mai rar întâlnite în acest sector decât în ansamblul economiei UE (7). |
| --- | --- |

4.1.17.

Potrivit datelor anchetei Eurofound privind condițiile de muncă, munca cu fracțiune de normă este considerabil mai puțin răspândită în industria prelucrătoare (12 %), comparativ cu media UE28 (24 %). Programul de lucru în industria prelucrătoare tinde, de asemenea, să fie mai regulat, iar programele atipice sunt considerabil mai rar întâlnite în acest sector decât în ansamblul economiei UE (7).

| 4.1.18. | CESE ar dori, de asemenea, să evite riscul deteriorării ecosistemului de cunoștințe: industria prelucrătoare este de departe sectorul cu cea mai mare cerere de activități de cercetare și dezvoltare, existând tendința tot mai marcată ca aceste activități să fie oferite de întreprinderi de servicii axate pe inovare (8). Conform unui studiu ECSIP, conținutul mediu de servicii al bunurilor produse în UE ajunge la aproape 40 % din valoarea totală a bunurilor finale produse. Cea mai mare parte a acestor servicii sunt servicii de distribuție (15 %), transport și comunicații (8 %), precum și servicii comerciale, a căror pondere variază de la mai puțin de 10 % până la 20 % sau chiar și mai mult de la un stat UE la altul. Această ultimă categorie include servicii cum ar fi cercetarea și dezvoltarea, publicitatea și cercetarea de piață, activitățile de inginerie și serviciile TIC. |
| --- | --- |

4.1.18.

CESE ar dori, de asemenea, să evite riscul deteriorării ecosistemului de cunoștințe: industria prelucrătoare este de departe sectorul cu cea mai mare cerere de activități de cercetare și dezvoltare, existând tendința tot mai marcată ca aceste activități să fie oferite de întreprinderi de servicii axate pe inovare (8). Conform unui studiu ECSIP, conținutul mediu de servicii al bunurilor produse în UE ajunge la aproape 40 % din valoarea totală a bunurilor finale produse. Cea mai mare parte a acestor servicii sunt servicii de distribuție (15 %), transport și comunicații (8 %), precum și servicii comerciale, a căror pondere variază de la mai puțin de 10 % până la 20 % sau chiar și mai mult de la un stat UE la altul. Această ultimă categorie include servicii cum ar fi cercetarea și dezvoltarea, publicitatea și cercetarea de piață, activitățile de inginerie și serviciile TIC.

| 4.1.19. | CESE a emis deja avize cu privire la relevanța promovării unor standarde de reglementare mai stricte în materie de proprietate intelectuală, ca urmare a lipsei de conformitate a anumitor țări. Acest lucru nu ar trebui trecut cu vederea la conceperea politicii comerciale a UE. |
| --- | --- |

4.1.19.

CESE a emis deja avize cu privire la relevanța promovării unor standarde de reglementare mai stricte în materie de proprietate intelectuală, ca urmare a lipsei de conformitate a anumitor țări. Acest lucru nu ar trebui trecut cu vederea la conceperea politicii comerciale a UE.

4.2.   
  Sectoarele care nu sunt afectate în mod direct de instrumentele de apărare comercială:

| 4.2.1. | Evaluarea impactului acordării unilaterale a statului de economie de piață Chinei trebuie să ia în considerare beneficiile potențiale pentru alte sectoare, în special pentru consumatorii de produse în domeniul cărora China are – sau intenționează să aibă – o activitate prelucrătoare puternică. |
| --- | --- |

4.2.1.

Evaluarea impactului acordării unilaterale a statului de economie de piață Chinei trebuie să ia în considerare beneficiile potențiale pentru alte sectoare, în special pentru consumatorii de produse în domeniul cărora China are – sau intenționează să aibă – o activitate prelucrătoare puternică.

| 4.2.2. | Multe dintre industriile afectate până în prezent sunt producătoare de bunuri intermediare, adică bunuri care sunt transformate și combinate sub formă de produse finale. |
| --- | --- |

4.2.2.

Multe dintre industriile afectate până în prezent sunt producătoare de bunuri intermediare, adică bunuri care sunt transformate și combinate sub formă de produse finale.

| 4.2.3. | Producția industrială globală nu a revenit încă la nivelurile anterioare crizei financiare. Astfel, există capacități industriale excedentare semnificative iar clienții produselor chinezești care fac obiectul unor măsuri antidumping vor putea să se aprovizioneze din țări terțe fără o pierdere semnificativă a competitivității. |
| --- | --- |

4.2.3.

Producția industrială globală nu a revenit încă la nivelurile anterioare crizei financiare. Astfel, există capacități industriale excedentare semnificative iar clienții produselor chinezești care fac obiectul unor măsuri antidumping vor putea să se aprovizioneze din țări terțe fără o pierdere semnificativă a competitivității.

| 4.2.4. | În cazul în care Chinei i se permite să își majoreze cota de piață în mod neloial și să dobândească o poziție dominantă de tip oligopol, ea se va folosi fără îndoială ulterior de acest lucru pentru a crește din nou prețurile, afectând negativ industriile de consum din UE. China acționează deja în acest mod pentru a stimula industriile locale. Parlamentul European (9) prezintă dovezi ale unor măsuri de restricționare a comerțului cu resurse naturale care ar putea încălca normele OMC. În 2009, China a introdus Planul său de dezvoltare a pământurilor rare pentru perioada 2009-2015, impunând cote de export de 35 000 de tone pe an. În anul următor, prețurile pământurilor rare din China s-au triplat. Un alt exemplu poate fi identificat pe piața produselor electronice, unde China impozitează exportul de piese într-o măsură mai mare decât exportul de produse finite, cu scopul de a proteja sectorul local de asamblare. |
| --- | --- |

4.2.4.

În cazul în care Chinei i se permite să își majoreze cota de piață în mod neloial și să dobândească o poziție dominantă de tip oligopol, ea se va folosi fără îndoială ulterior de acest lucru pentru a crește din nou prețurile, afectând negativ industriile de consum din UE. China acționează deja în acest mod pentru a stimula industriile locale. Parlamentul European (9) prezintă dovezi ale unor măsuri de restricționare a comerțului cu resurse naturale care ar putea încălca normele OMC. În 2009, China a introdus Planul său de dezvoltare a pământurilor rare pentru perioada 2009-2015, impunând cote de export de 35 000 de tone pe an. În anul următor, prețurile pământurilor rare din China s-au triplat. Un alt exemplu poate fi identificat pe piața produselor electronice, unde China impozitează exportul de piese într-o măsură mai mare decât exportul de produse finite, cu scopul de a proteja sectorul local de asamblare.

| 4.2.5. | Aceste exemple arată că politica chineză promovează industriile cu un conținut mai mare de valoare adăugată. Fără capacitatea de a înainta cazuri antidumping, sectoare cum ar fi sectorul producător de echipamente sau cel producător de automobile vor ajunge să fie expuse unei concurențe neloiale. China are, de asemenea, un istoric de încălcare a drepturilor de proprietate intelectuală, prin urmare nici măcar brevetele nu s-ar dovedi de mare folos pentru menținerea industriilor inovatoare în interiorul granițelor UE. |
| --- | --- |

4.2.5.

Aceste exemple arată că politica chineză promovează industriile cu un conținut mai mare de valoare adăugată. Fără capacitatea de a înainta cazuri antidumping, sectoare cum ar fi sectorul producător de echipamente sau cel producător de automobile vor ajunge să fie expuse unei concurențe neloiale. China are, de asemenea, un istoric de încălcare a drepturilor de proprietate intelectuală, prin urmare nici măcar brevetele nu s-ar dovedi de mare folos pentru menținerea industriilor inovatoare în interiorul granițelor UE.

| 4.2.6. | Pe termen lung, acordarea statutului de economie de piață Chinei ar afecta, de asemenea, întregul lanț valoric industrial din cauza impactului negativ asupra inovării. Există o credință larg răspândită în UE, conform căreia inovarea este singura modalitate prin care societățile noastre pot ține piept concurenților care se bazează exclusiv pe costuri. Cu toate acestea, inovarea nu mai are loc în laboratoare izolate. În schimb, un studiu realizat de KPMG a constatat că 85 % dintre respondenții din industria mondială a metalelor consideră că, pentru organizațiile lor, viitorul inovării este reprezentat de parteneriate. Peste trei sferturi dintre ei declară că sunt deja implicați în modele de afaceri mai colaborative cu furnizorii și clienții lor. Prin urmare, este imposibil să ne imaginăm că, în viitor, industriile inovatoare nu vor face parte din rețelele de cunoștințe. |
| --- | --- |

4.2.6.

Pe termen lung, acordarea statutului de economie de piață Chinei ar afecta, de asemenea, întregul lanț valoric industrial din cauza impactului negativ asupra inovării. Există o credință larg răspândită în UE, conform căreia inovarea este singura modalitate prin care societățile noastre pot ține piept concurenților care se bazează exclusiv pe costuri. Cu toate acestea, inovarea nu mai are loc în laboratoare izolate. În schimb, un studiu realizat de KPMG a constatat că 85 % dintre respondenții din industria mondială a metalelor consideră că, pentru organizațiile lor, viitorul inovării este reprezentat de parteneriate. Peste trei sferturi dintre ei declară că sunt deja implicați în modele de afaceri mai colaborative cu furnizorii și clienții lor. Prin urmare, este imposibil să ne imaginăm că, în viitor, industriile inovatoare nu vor face parte din rețelele de cunoștințe.

4.3.   
  Venitul UE

| 4.3.1. | Pe termen lung – și indiferent de evoluția sectoarelor individuale – bunăstarea în UE va crește durabil doar printr-o consolidare temeinică a venitului disponibil. Politicile actuale ale Comisiei care favorizează locurile de muncă și investițiile recunosc acest fapt și ar trebui să fie luate în considerare atunci când se iau decizii pentru soluționarea acestei probleme. |
| --- | --- |

4.3.1.

Pe termen lung – și indiferent de evoluția sectoarelor individuale – bunăstarea în UE va crește durabil doar printr-o consolidare temeinică a venitului disponibil. Politicile actuale ale Comisiei care favorizează locurile de muncă și investițiile recunosc acest fapt și ar trebui să fie luate în considerare atunci când se iau decizii pentru soluționarea acestei probleme.

Bruxelles, 14 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Banca Mondială, China Economic Update, iunie 2015.

1

China Economic Update

(2)  Curb to be placed on metal overcapacity (Reducerea capacităților excedentare de producție de metal), English.gov.cn, februarie 2016.

2

Curb to be placed on metal overcapacity

(3)  Coal capacity guideline issued (Publicarea orientărilor privind capacitățile de producție cărbune), English.gov.cn, februarie 2016.

3

Coal capacity guideline issued

(4)  For balanced trade EU – China (Pentru un comerț echilibrat UE – China), Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor si Democraților din Parlamentul European, martie 2016.

4

For balanced trade EU – China

(5)  Fair competition (Concurența loială), EuProSun.

5

Fair competition

(6)  European Working Conditions Surveys (Ancheta europeană privind condițiile de muncă).

6

European Working Conditions Surveys

(7)  ECSIP Consortium, 2014.

7

(8)  Direcția Generală Politici Externe a Parlamentului European, 2016.

8

(9)  Direcția Generală Politici Externe a Parlamentului European, 2015.

9

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/20

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Construirea unei coaliții a societății civile și a autorităților de la nivel subnațional pentru a transpune în fapt angajamentele Acordului de la Paris”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 389/03)

| Raportor: | domnul Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Coraportor: | doamna Isabel CAÑO AGUILAR |

Raportor:

domnul Lutz RIBBE

Coraportor:

doamna Isabel CAÑO AGUILAR

La 21 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Construirea unei coaliții a societății civile și a autorităților de la nivel subnațional pentru a transpune în fapt angajamentele Acordului de la Paris

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 30 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 14 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 183 de voturi pentru și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută deciziile COP 21 de la Paris și consideră că acestea reprezintă un important punct de cotitură pentru combaterea cu succes a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută deciziile COP 21 de la Paris și consideră că acestea reprezintă un important punct de cotitură pentru combaterea cu succes a schimbărilor climatice.

| 1.2. | Există, însă, două probleme mari: pe de o parte, obiectivele de reducere a emisiilor transmise de fiecare stat membru (INDC-uri) nu corespund cu deciziile de la Paris. Pe de altă parte, în ciuda unor progrese limitate, importanța societății civile nu este apreciată suficient. |
| --- | --- |

1.2.

Există, însă, două probleme mari: pe de o parte, obiectivele de reducere a emisiilor transmise de fiecare stat membru (INDC-uri) nu corespund cu deciziile de la Paris. Pe de altă parte, în ciuda unor progrese limitate, importanța societății civile nu este apreciată suficient.

| 1.3. | Actorii societății civile se confruntă în prezent cu obstacole considerabile, atunci când doresc să inițieze și să pună în aplicare acțiuni privind schimbările climatice. Acest lucru este cauzat în special de faptul că nivelul politic nu recunoaște potențialul semnificativ al acțiunilor societății civile împotriva schimbărilor climatice. Până în prezent, nivelul politic nu se interesează suficient de strategiile privind schimbările climatice elaborate de actorii societății civile, care sunt nevoile lor și de ce fel de asistență au nevoie. În parte, cerințele normative reușesc chiar să împiedice în mod sistematic acțiunile societății civile pentru atenuarea schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

1.3.

Actorii societății civile se confruntă în prezent cu obstacole considerabile, atunci când doresc să inițieze și să pună în aplicare acțiuni privind schimbările climatice. Acest lucru este cauzat în special de faptul că nivelul politic nu recunoaște potențialul semnificativ al acțiunilor societății civile împotriva schimbărilor climatice. Până în prezent, nivelul politic nu se interesează suficient de strategiile privind schimbările climatice elaborate de actorii societății civile, care sunt nevoile lor și de ce fel de asistență au nevoie. În parte, cerințele normative reușesc chiar să împiedice în mod sistematic acțiunile societății civile pentru atenuarea schimbărilor climatice.

| 1.4. | Prin urmare, adesea, actorii societății civile nu au la dispoziție un cadru de acțiune care să le permită să-și pună în aplicare planurile de atenuare a schimbărilor climatice printr-o abordare ascendentă. Această situație se explică și prin faptul că nu-și pot finanța proiectele, deși ar trebui să aibă la dispoziție suficiente mijloace de investiții. |
| --- | --- |

1.4.

Prin urmare, adesea, actorii societății civile nu au la dispoziție un cadru de acțiune care să le permită să-și pună în aplicare planurile de atenuare a schimbărilor climatice printr-o abordare ascendentă. Această situație se explică și prin faptul că nu-și pot finanța proiectele, deși ar trebui să aibă la dispoziție suficiente mijloace de investiții.

| 1.5. | Prin urmare, CESE propune, ca răspuns direct la deciziile luate la Paris, construirea unei coaliții formate din factorul politic, administrație și societatea civilă. Sarcina coaliției este să reducă la minimum obstacolele din calea acțiunilor societății civile de atenuare a schimbărilor climatice, prin:






  — | abordarea ascendentă a schimbărilor climatice și revigorarea principiului „să gândim global, să acționăm local”; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Prin urmare, CESE propune, ca răspuns direct la deciziile luate la Paris, construirea unei coaliții formate din factorul politic, administrație și societatea civilă. Sarcina coaliției este să reducă la minimum obstacolele din calea acțiunilor societății civile de atenuare a schimbărilor climatice, prin:

—

abordarea ascendentă a schimbărilor climatice și revigorarea principiului „să gândim global, să acționăm local”;

| — | luarea în considerare a gamei largi de potențiale strategii ale societății civile privind schimbările climatice, ținând cont de caracterul eterogen și diversitatea actorilor societății civile; |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a gamei largi de potențiale strategii ale societății civile privind schimbările climatice, ținând cont de caracterul eterogen și diversitatea actorilor societății civile;

| — | dezvoltarea unei guvernanțe pe mai multe niveluri, care să înlesnească și să nu împiedice acțiunile societății civile de atenuare a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unei guvernanțe pe mai multe niveluri, care să înlesnească și să nu împiedice acțiunile societății civile de atenuare a schimbărilor climatice.

| 1.6. | Acțiunile coaliției trebuie să se desfășoare la diferite niveluri politice. În principal, este vorba de punerea în practică a următoarelor cinci sarcini:






  1. | înțelegerea strategiilor privind schimbările climatice, pe care actorii societății civile doresc, pot, respectiv ar trebui să le pună în aplicare, în special la nivel local și regional; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Acțiunile coaliției trebuie să se desfășoare la diferite niveluri politice. În principal, este vorba de punerea în practică a următoarelor cinci sarcini:

1.

înțelegerea strategiilor privind schimbările climatice, pe care actorii societății civile doresc, pot, respectiv ar trebui să le pună în aplicare, în special la nivel local și regional;

| 2. | identificarea și depășirea obstacolelor structurale; |
| --- | --- |

2.

identificarea și depășirea obstacolelor structurale;

| 3. | comunicarea la nivel european a exemplelor de bune practici; |
| --- | --- |

3.

comunicarea la nivel european a exemplelor de bune practici;

| 4. | specificarea condițiilor și factorilor de succes, mai ales la nivel național; |
| --- | --- |

4.

specificarea condițiilor și factorilor de succes, mai ales la nivel național;

| 5. | dezvoltarea unui cadru politic pentru implementarea cu succes, la toate nivelurile, a măsurilor societății civile de atenuare a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

5.

dezvoltarea unui cadru politic pentru implementarea cu succes, la toate nivelurile, a măsurilor societății civile de atenuare a schimbărilor climatice.

| 1.7. | În vederea punerii în aplicare a acestor cinci sarcini, este nevoie de un dialog structurat, dar deschis în cadrul coaliției, care, în acest sens, trebuie să constituie un forum de discuții. De aceea, este important ca participanții să reflecte diversitatea societății civile și să dezvolte o cultură a deschiderii, creativității și colaborării. Forumul de discuții trebuie să asigure că cadrul politic care trebuie creat sprijină cu adevărat acțiunile societății civile de atenuare a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

1.7.

În vederea punerii în aplicare a acestor cinci sarcini, este nevoie de un dialog structurat, dar deschis în cadrul coaliției, care, în acest sens, trebuie să constituie un forum de discuții. De aceea, este important ca participanții să reflecte diversitatea societății civile și să dezvolte o cultură a deschiderii, creativității și colaborării. Forumul de discuții trebuie să asigure că cadrul politic care trebuie creat sprijină cu adevărat acțiunile societății civile de atenuare a schimbărilor climatice.

| 1.8. | Pentru ca coaliția să-și poată îndeplini sarcinile, este nevoie de sprijin administrativ, prin intermediul căruia:






  — | să fie implicați un număr cât mai mare de actori ai societății civile; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Pentru ca coaliția să-și poată îndeplini sarcinile, este nevoie de sprijin administrativ, prin intermediul căruia:

—

să fie implicați un număr cât mai mare de actori ai societății civile;

| — | să aibă loc o cercetare sistematică și o analiză a succeselor sau a eșecurilor acțiunilor de atenuare a schimbărilor climatice ale societății civile planificate sau în curs de desfășurare, pe baza cărora să fie descrise modele de acțiune pentru diferite categorii de actori; și |
| --- | --- |

—

să aibă loc o cercetare sistematică și o analiză a succeselor sau a eșecurilor acțiunilor de atenuare a schimbărilor climatice ale societății civile planificate sau în curs de desfășurare, pe baza cărora să fie descrise modele de acțiune pentru diferite categorii de actori; și

| — | să poată fi concepută și pusă în aplicare comunicarea la nivel european a acestor prototipuri. |
| --- | --- |

—

să poată fi concepută și pusă în aplicare comunicarea la nivel european a acestor prototipuri.

| 1.9. | Coaliția dintre factorul politic și societatea civilă trebuie să atingă și un alt obiectiv, pe care CESE îl sprijină: nevoia unor schimbări echitabile în lumea muncii, în sensul durabilității, cu participarea structurală a sindicatelor și a patronatelor. |
| --- | --- |

1.9.

Coaliția dintre factorul politic și societatea civilă trebuie să atingă și un alt obiectiv, pe care CESE îl sprijină: nevoia unor schimbări echitabile în lumea muncii, în sensul durabilității, cu participarea structurală a sindicatelor și a patronatelor.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Rezultatele COP 21 de la Paris reprezintă un punct de cotitură important în negocierile privind schimbările climatice, pentru că este primul acord internațional obligatoriu în cadrul căruia toate statele contractante, fără excepție, se angajează să abordeze activ schimbările climatice recunoscute ca amenințare. |
| --- | --- |

2.1.

Rezultatele COP 21 de la Paris reprezintă un punct de cotitură important în negocierile privind schimbările climatice, pentru că este primul acord internațional obligatoriu în cadrul căruia toate statele contractante, fără excepție, se angajează să abordeze activ schimbările climatice recunoscute ca amenințare.

| 2.2. | Comunitatea internațională s-a angajat în mod colectiv să limiteze încălzirea globală la sub 2 oC, pe cât posibil chiar la sub 1,5 oC. |
| --- | --- |

2.2.

Comunitatea internațională s-a angajat în mod colectiv să limiteze încălzirea globală la sub 2 oC, pe cât posibil chiar la sub 1,5 oC.

| 2.3. | Acordul include și o altă direcție concretă de acțiune, care vizează atingerea, în a doua jumătate a secolului, a neutralității globale în materie de emisii de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

2.3.

Acordul include și o altă direcție concretă de acțiune, care vizează atingerea, în a doua jumătate a secolului, a neutralității globale în materie de emisii de gaze cu efect de seră.

| 2.4. | CESE a salutat aceste rezultate (1), dar constată că există și două mari probleme: |
| --- | --- |

2.4.

CESE a salutat aceste rezultate (1), dar constată că există și două mari probleme:

| 2.4.1. | În primul rând, obiectivele naționale de reducere a emisiilor stabilite de statele membre (INDC) nu sunt corelate cu rezultatul COP: dacă aceste obiective naționale ar fi aplicate în forma prezentată, încălzirea globală nu ar fi limitată la 2 oC, ci la 2,5, eventual chiar la peste 3 oC. |
| --- | --- |

2.4.1.

În primul rând, obiectivele naționale de reducere a emisiilor stabilite de statele membre (INDC) nu sunt corelate cu rezultatul COP: dacă aceste obiective naționale ar fi aplicate în forma prezentată, încălzirea globală nu ar fi limitată la 2 oC, ci la 2,5, eventual chiar la peste 3 oC.

| 2.4.2. | În al doilea rând, importanța societății civile nu este suficient recunoscută. Deși au fost înregistrate anumite progrese în materie de transparență și cooperare, nu s-a înțeles încă suficient rolul societății civile în politica climatică; nu negociatorii de la COP, ci societatea civilă trebuie să pună în aplicare și să dea viață rezultatelor de la Paris. |
| --- | --- |

2.4.2.

În al doilea rând, importanța societății civile nu este suficient recunoscută. Deși au fost înregistrate anumite progrese în materie de transparență și cooperare, nu s-a înțeles încă suficient rolul societății civile în politica climatică; nu negociatorii de la COP, ci societatea civilă trebuie să pună în aplicare și să dea viață rezultatelor de la Paris.

| 2.5. | Nu există și nici nu se prevede o strategie pentru a apela la societatea civilă ca partener strategic în aplicarea deciziilor COP. Acest lucru este valabil și pentru nivelul Uniunii Europene, a cărei politică climatică trebuie să aibă și un al doilea pilon, pe lângă „diplomația climatică”. Acest pilon trebuie să fie orientat către înțelegerea și consolidarea importanței și rolului societății civile, și să înlesnească pentru marea diversitate a actorilor societății civile să conceapă și să pună în aplicare strategii de atenuare a schimbărilor climatice în domeniul lor de competență. |
| --- | --- |

2.5.

Nu există și nici nu se prevede o strategie pentru a apela la societatea civilă ca partener strategic în aplicarea deciziilor COP. Acest lucru este valabil și pentru nivelul Uniunii Europene, a cărei politică climatică trebuie să aibă și un al doilea pilon, pe lângă „diplomația climatică”. Acest pilon trebuie să fie orientat către înțelegerea și consolidarea importanței și rolului societății civile, și să înlesnească pentru marea diversitate a actorilor societății civile să conceapă și să pună în aplicare strategii de atenuare a schimbărilor climatice în domeniul lor de competență.

Acțiuni ascendente pentru a lupta cu succes împotriva schimbărilor climatice

| 2.6. | Politica în domeniul climei nu poate și nu trebuie să fie impusă „de sus”, ci va avea succes numai dacă se întemeiază pe un sprijin la scară largă și colaborarea activă din partea majorității întreprinderilor, a administrațiilor și a cetățenilor. Aceasta trebuie pusă în practică cu precădere „de jos” sau va eșua. |
| --- | --- |

2.6.

Politica în domeniul climei nu poate și nu trebuie să fie impusă „de sus”, ci va avea succes numai dacă se întemeiază pe un sprijin la scară largă și colaborarea activă din partea majorității întreprinderilor, a administrațiilor și a cetățenilor. Aceasta trebuie pusă în practică cu precădere „de jos” sau va eșua.

| 2.7. | Într-adevăr, în trecut au fost obținute succese considerabile în politica privind schimbările climatice și de dezvoltare durabilă tocmai pentru că reprezentanții societății civile, printre care trebuie amintiți explicit și „simplii” cetățeni care și-au asumat acest rol, nu s-au limitat doar la a reacționa la orientările politice sau a avea un rol de „instrument de punere în aplicare”. Dimpotrivă, aceștia au acționat ca pionieri ai schimbării, manifestându-se activ – în limitele posibilităților care li s-au oferit – și obținând astfel rezultate importante și exercitând presiune politică. Acest lucru este valabil atât din punct de vedere tehnologic și economic, dar mai ales social (în ceea ce privește acceptarea de către societate a acestor tehnologii, în special „integrarea” schimbării, și anume a învățării sociale și a „învățării de la comunitate”). |
| --- | --- |

2.7.

Într-adevăr, în trecut au fost obținute succese considerabile în politica privind schimbările climatice și de dezvoltare durabilă tocmai pentru că reprezentanții societății civile, printre care trebuie amintiți explicit și „simplii” cetățeni care și-au asumat acest rol, nu s-au limitat doar la a reacționa la orientările politice sau a avea un rol de „instrument de punere în aplicare”. Dimpotrivă, aceștia au acționat ca pionieri ai schimbării, manifestându-se activ – în limitele posibilităților care li s-au oferit – și obținând astfel rezultate importante și exercitând presiune politică. Acest lucru este valabil atât din punct de vedere tehnologic și economic, dar mai ales social (în ceea ce privește acceptarea de către societate a acestor tehnologii, în special „integrarea” schimbării, și anume a învățării sociale și a „învățării de la comunitate”).

| 2.8. | În timp ce, de exemplu, producția și politica energetică, parțial responsabile pentru schimbările climatice, au fost orientate în mare parte spre surse de energie limitate și structuri centrale mari cu puțini actori, iar societatea civilă a jucat de cele mai multe ori doar un rol de „consumator”, în viitor, acțiunile în domeniul climei vor fi mai descentralizate și vor presupune implicarea tuturor. Nu există nicio îndoială privind dorința de a face acest lucru – ea trebuie utilizată și promovată în mod consecvent. |
| --- | --- |

2.8.

În timp ce, de exemplu, producția și politica energetică, parțial responsabile pentru schimbările climatice, au fost orientate în mare parte spre surse de energie limitate și structuri centrale mari cu puțini actori, iar societatea civilă a jucat de cele mai multe ori doar un rol de „consumator”, în viitor, acțiunile în domeniul climei vor fi mai descentralizate și vor presupune implicarea tuturor. Nu există nicio îndoială privind dorința de a face acest lucru – ea trebuie utilizată și promovată în mod consecvent.

| 2.9. | În acțiunea societății civile care se poate observa deja în prezent, zace un uriaș potențial de inovare, ce rezultă din gândirea, influența și acțiunea orașelor și municipalităților, autorităților locale, marilor întreprinderi și sindicatelor, precum și ale persoanelor fizice (cetățeni, fermieri, cooperative, IMM-uri etc.). |
| --- | --- |

2.9.

În acțiunea societății civile care se poate observa deja în prezent, zace un uriaș potențial de inovare, ce rezultă din gândirea, influența și acțiunea orașelor și municipalităților, autorităților locale, marilor întreprinderi și sindicatelor, precum și ale persoanelor fizice (cetățeni, fermieri, cooperative, IMM-uri etc.).

| 2.10. | În general, această acțiune este în prezent legată de organizații și axată foarte concret pe proiecte. Tocmai de aici reiese dinamica sa socială deosebită. În orice caz, acest lucru înseamnă totodată că dacă aceste inițiative eșuează, actorii vor trebui să plătească eșecul din buzunarele proprii. Nu este însă vorba numai de riscuri financiare. Deoarece acțiunile societății civile presupun, pe lângă bani, și motivație și angajament și necesită timp. Prin urmare, aceste acțiuni trebuie „să merite” (nu doar în sens economic), iar riscul de eșec trebuie să fie rezonabil. În acest context, politica europeană și națională trebuie să asigure un cadru cât mai extins și foarte deschis pentru acțiunile societății civile. |
| --- | --- |

2.10.

În general, această acțiune este în prezent legată de organizații și axată foarte concret pe proiecte. Tocmai de aici reiese dinamica sa socială deosebită. În orice caz, acest lucru înseamnă totodată că dacă aceste inițiative eșuează, actorii vor trebui să plătească eșecul din buzunarele proprii. Nu este însă vorba numai de riscuri financiare. Deoarece acțiunile societății civile presupun, pe lângă bani, și motivație și angajament și necesită timp. Prin urmare, aceste acțiuni trebuie „să merite” (nu doar în sens economic), iar riscul de eșec trebuie să fie rezonabil. În acest context, politica europeană și națională trebuie să asigure un cadru cât mai extins și foarte deschis pentru acțiunile societății civile.

În calea voinței de a acționa a societății civile stau obstacole care trebuie depășite

| 2.11. | În Uniunea Europeană există deja numeroase exemple de succes care dovedesc cât de importantă și eficientă este implicarea actorilor societății civile în protecția climei, însă aceste exemple nu sunt înregistrate și evaluate sistematic. Nu există o dezbatere cu privire la învățămintele politice care se pot trage din aceste numeroase inițiative diverse, la obstacolele care trebuie îndepărtate pentru a permite reușita și mai mare și diversificarea acestora sau cu privire la motivele care duc la eșecul lor. |
| --- | --- |

2.11.

În Uniunea Europeană există deja numeroase exemple de succes care dovedesc cât de importantă și eficientă este implicarea actorilor societății civile în protecția climei, însă aceste exemple nu sunt înregistrate și evaluate sistematic. Nu există o dezbatere cu privire la învățămintele politice care se pot trage din aceste numeroase inițiative diverse, la obstacolele care trebuie îndepărtate pentru a permite reușita și mai mare și diversificarea acestora sau cu privire la motivele care duc la eșecul lor.

| 2.12. | În plus, nu există sisteme adecvate de stimulente care să facă posibilă refinanțarea capitalului utilizat. Nu există nici mecanisme care să transmită semnalul dorit actorilor nestatali, dincolo de întreprinderile mari industriale. Dimpotrivă, tendința observată în prezent în Europa este contrară: realizarea inițiativelor este deseori îngreunată sau chiar împiedicată prin orientări politice greșite. În consecință, în multe cazuri, nu există un cadru de acțiune pentru realizarea și aplicarea conceptelor de protecție a climei de către actorii societății civile, care nu își pot pune în practică ideile. Uneori, nu corespunde, pur și simplu, contextul juridico-administrativ, uneori nu găsesc finanțare pentru proiectele lor, în alte cazuri, se dovedește că costurile externe ale combustibililor fosili nu pot fi internalizate (2), așa că dioxidul de carbon – în ciuda unor afirmații contrare – nu are un preț „corect”, fiind un obstacol de netrecut. |
| --- | --- |

2.12.

În plus, nu există sisteme adecvate de stimulente care să facă posibilă refinanțarea capitalului utilizat. Nu există nici mecanisme care să transmită semnalul dorit actorilor nestatali, dincolo de întreprinderile mari industriale. Dimpotrivă, tendința observată în prezent în Europa este contrară: realizarea inițiativelor este deseori îngreunată sau chiar împiedicată prin orientări politice greșite. În consecință, în multe cazuri, nu există un cadru de acțiune pentru realizarea și aplicarea conceptelor de protecție a climei de către actorii societății civile, care nu își pot pune în practică ideile. Uneori, nu corespunde, pur și simplu, contextul juridico-administrativ, uneori nu găsesc finanțare pentru proiectele lor, în alte cazuri, se dovedește că costurile externe ale combustibililor fosili nu pot fi internalizate (2), așa că dioxidul de carbon – în ciuda unor afirmații contrare – nu are un preț „corect”, fiind un obstacol de netrecut.

| 2.13. | Prea adesea se vorbește de perdanții unei politici ambițioase privind schimbările climatice și la fel de des se naște impresia că atenuarea schimbărilor climatice înseamnă, în primul rând, renunțare la anumite lucruri. Bineînțeles, problemele determinate de tranziția către o economie fără emisii de dioxid de carbon trebuie abordate în mod adecvat și luate în considerare. Cu toate acestea, trebuie accentuate cel puțin la fel de puternic și elementele pozitive, pentru a crea o atmosferă optimistă în societate. În cele din urmă, progresele tehnologice și economice ale ultimilor ani (de exemplu în ceea ce privește producerea de energie din surse regenerabile, stocarea energiei, dar în special aplicațiile digitale, care fac posibile progrese considerabile în cazul utilizării eficiente și inteligente a resurselor) justifică o astfel de stare de spirit. |
| --- | --- |

2.13.

Prea adesea se vorbește de perdanții unei politici ambițioase privind schimbările climatice și la fel de des se naște impresia că atenuarea schimbărilor climatice înseamnă, în primul rând, renunțare la anumite lucruri. Bineînțeles, problemele determinate de tranziția către o economie fără emisii de dioxid de carbon trebuie abordate în mod adecvat și luate în considerare. Cu toate acestea, trebuie accentuate cel puțin la fel de puternic și elementele pozitive, pentru a crea o atmosferă optimistă în societate. În cele din urmă, progresele tehnologice și economice ale ultimilor ani (de exemplu în ceea ce privește producerea de energie din surse regenerabile, stocarea energiei, dar în special aplicațiile digitale, care fac posibile progrese considerabile în cazul utilizării eficiente și inteligente a resurselor) justifică o astfel de stare de spirit.

| 2.14. | În prezent, din punct de vedere tehnic și economic, Europa este astfel construită, încât atenuarea schimbărilor climatice și durabilitatea pot reprezenta un câștig pentru toți. Uniunea energetică europeană se bazează exact pe această idee. Condiția este ca politica să susțină inițiative corespunzătoare sau cel puțin să le faciliteze și să nu încerce să le împiedice, de exemplu pentru că pun sub semnul întrebării structuri existente. Potențialul de schimbări și progrese, în principiu ușor de stimulat, din domeniul atenuării schimbărilor climatice este departe de a fi exploatat. |
| --- | --- |

2.14.

În prezent, din punct de vedere tehnic și economic, Europa este astfel construită, încât atenuarea schimbărilor climatice și durabilitatea pot reprezenta un câștig pentru toți. Uniunea energetică europeană se bazează exact pe această idee. Condiția este ca politica să susțină inițiative corespunzătoare sau cel puțin să le faciliteze și să nu încerce să le împiedice, de exemplu pentru că pun sub semnul întrebării structuri existente. Potențialul de schimbări și progrese, în principiu ușor de stimulat, din domeniul atenuării schimbărilor climatice este departe de a fi exploatat.

3.   Necesitatea stringentă a unei coaliții formate din factorul politic, administrație și societatea civilă

| 3.1. | Avem nevoie de o nouă abordare în ceea ce privește guvernanța pe mai multe niveluri. CESE propune crearea unei alianțe ambițioase, formată din societatea civilă, autoritățile locale și regionale și structurile politice și administrative responsabile la nivel național și european. |
| --- | --- |

3.1.

Avem nevoie de o nouă abordare în ceea ce privește guvernanța pe mai multe niveluri. CESE propune crearea unei alianțe ambițioase, formată din societatea civilă, autoritățile locale și regionale și structurile politice și administrative responsabile la nivel național și european.

| 3.2. | Coaliția ar trebui:






  — | să coordoneze abordările la diferitele niveluri ale politicii Uniunii Europene, pentru activarea măsurilor neguvernamentale privind atenuarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Coaliția ar trebui:

—

să coordoneze abordările la diferitele niveluri ale politicii Uniunii Europene, pentru activarea măsurilor neguvernamentale privind atenuarea schimbărilor climatice;

| — | să demonstreze potențialul și impactul acestor măsuri; |
| --- | --- |

—

să demonstreze potențialul și impactul acestor măsuri;

| — | să ofere un forum pentru un dialog structurat între societatea civilă și factorii de decizie la nivel național și la nivelul UE, în care actorii societății civile își pot prezenta ideile și problemele cu care se confruntă la punerea în aplicare și în care pot formula recomandări politice privind măsurile preconizate și în cadrul căruia să primească răspunsuri calificate la întrebările și dificultățile prezentate de societatea civilă. |
| --- | --- |

—

să ofere un forum pentru un dialog structurat între societatea civilă și factorii de decizie la nivel național și la nivelul UE, în care actorii societății civile își pot prezenta ideile și problemele cu care se confruntă la punerea în aplicare și în care pot formula recomandări politice privind măsurile preconizate și în cadrul căruia să primească răspunsuri calificate la întrebările și dificultățile prezentate de societatea civilă.

| 3.3. | Astfel, coaliția – ca o concretizare a guvernanței pe mai multe niveluri – va putea contribui la îndeplinirea cu succes a misiunii cu maximă relevanță pentru întreaga societate, de protecție a climei. |
| --- | --- |

3.3.

Astfel, coaliția – ca o concretizare a guvernanței pe mai multe niveluri – va putea contribui la îndeplinirea cu succes a misiunii cu maximă relevanță pentru întreaga societate, de protecție a climei.

Schimbările climatice schimbă viața de zi cu zi a oamenilor

| 3.4. | Obiectivele COP sunt clar definite, iar Consiliul European a stabilit viziuni ample pentru o Europă cu emisii reduse de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Potrivit acestora, în anul 2050, emisiile de gaze cu efect de seră ar trebui să fie cu 80-95 % mai reduse decât în prezent. Acest lucru se va reflecta masiv asupra realității fiecărui cetățean european, a fiecărei întreprinderi și a fiecărui angajat. |
| --- | --- |

3.4.

Obiectivele COP sunt clar definite, iar Consiliul European a stabilit viziuni ample pentru o Europă cu emisii reduse de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Potrivit acestora, în anul 2050, emisiile de gaze cu efect de seră ar trebui să fie cu 80-95 % mai reduse decât în prezent. Acest lucru se va reflecta masiv asupra realității fiecărui cetățean european, a fiecărei întreprinderi și a fiecărui angajat.

| 3.5. | În avizul său exploratoriu privind dezvoltarea durabilă (3), CESE a descris deja cât de important este să se țină seama în cel mai serios mod cu putință de aceste aspecte legate de impactul preconizatelor schimbări fundamentale ale politicii asupra vieții cotidiene a cetățenilor. |
| --- | --- |

3.5.

În avizul său exploratoriu privind dezvoltarea durabilă (3), CESE a descris deja cât de important este să se țină seama în cel mai serios mod cu putință de aceste aspecte legate de impactul preconizatelor schimbări fundamentale ale politicii asupra vieții cotidiene a cetățenilor.

| 3.6. | Riscul ca dezvoltarea durabilă să fie percepută drept amenințare și nu drept șansă de viitor poate fi preîntâmpinat prin transmiterea unui mesaj simplu: protecția climei înseamnă schimbări, însă fiecare membru al societății are șansa de a influența în mod activ – singur sau împreună cu alții – aceste schimbări, astfel încât schimbările să nu fie doar benefice pentru climă, ci și în favoarea unor condiții de viață mai bune la fața locului. |
| --- | --- |

3.6.

Riscul ca dezvoltarea durabilă să fie percepută drept amenințare și nu drept șansă de viitor poate fi preîntâmpinat prin transmiterea unui mesaj simplu: protecția climei înseamnă schimbări, însă fiecare membru al societății are șansa de a influența în mod activ – singur sau împreună cu alții – aceste schimbări, astfel încât schimbările să nu fie doar benefice pentru climă, ci și în favoarea unor condiții de viață mai bune la fața locului.

| 3.7. | Acest mesaj trebuie deopotrivă să se adreseze acelora care vor resimți în mod direct modificările „negative” definitiv previzibile (de exemplu, întregul domeniu al energiilor fosile) și să abordeze și activeze potențialul social pozitiv al celor care sunt gata de acțiune și care ar putea servi drept model. |
| --- | --- |

3.7.

Acest mesaj trebuie deopotrivă să se adreseze acelora care vor resimți în mod direct modificările „negative” definitiv previzibile (de exemplu, întregul domeniu al energiilor fosile) și să abordeze și activeze potențialul social pozitiv al celor care sunt gata de acțiune și care ar putea servi drept model.

Recunoașterea, acceptarea și utilizarea gamei largi de actori

| 3.8. | Societatea noastră civilă este deosebit de eterogenă. Acest lucru poate fi constatat și în domeniul activităților de atenuare a schimbărilor climatice: o măsură ușor de pus în practică de către un actor poate reprezenta un efort deosebit pentru altul. Această diversitate trebuie luată în serios și văzută – și folosită – ca șansă. |
| --- | --- |

3.8.

Societatea noastră civilă este deosebit de eterogenă. Acest lucru poate fi constatat și în domeniul activităților de atenuare a schimbărilor climatice: o măsură ușor de pus în practică de către un actor poate reprezenta un efort deosebit pentru altul. Această diversitate trebuie luată în serios și văzută – și folosită – ca șansă.

| 3.9. | În principiu, este vorba despre a concretiza noțiunea de „atenuare a schimbărilor climatice”. Și aici există un deficit de cunoaștere, pentru că, deși au fost elaborate multe studii de caz, lipsește o sistematizare care, de exemplu, să facă diferențierea în funcție de categoriile de actori. Acest lucru pare necesar deoarece diferențele în materie de resurse ale actorilor individuali implică și strategii de acțiune complet diferite. Ca exemple pot fi menționate:






  — | în domeniul resurselor regenerabile de energie, inițiativele proprietarilor de locuințe, asociațiile de locatari sau întreprinzătorii care produc propria lor energie electrică; |
| --- | --- | --- |

3.9.

În principiu, este vorba despre a concretiza noțiunea de „atenuare a schimbărilor climatice”. Și aici există un deficit de cunoaștere, pentru că, deși au fost elaborate multe studii de caz, lipsește o sistematizare care, de exemplu, să facă diferențierea în funcție de categoriile de actori. Acest lucru pare necesar deoarece diferențele în materie de resurse ale actorilor individuali implică și strategii de acțiune complet diferite. Ca exemple pot fi menționate:

—

în domeniul resurselor regenerabile de energie, inițiativele proprietarilor de locuințe, asociațiile de locatari sau întreprinzătorii care produc propria lor energie electrică;

| — | antreprenorii, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care pot aduce o contribuție importantă la o societate cu emisii reduse de carbon, prin dezvoltarea și folosirea noilor tehnologii, digitalizare etc. și prin crearea de noi modele de afaceri (de exemplu, bazate pe „economia colaborativă”), produse, servicii și locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

—

antreprenorii, întreprinderile nou-înființate și IMM-urile care pot aduce o contribuție importantă la o societate cu emisii reduse de carbon, prin dezvoltarea și folosirea noilor tehnologii, digitalizare etc. și prin crearea de noi modele de afaceri (de exemplu, bazate pe „economia colaborativă”), produse, servicii și locuri de muncă de calitate;

| — | sindicatele, care, împreună cu membrii lor, dezvoltă și pun în aplicare proiecte de protecție a climei pentru lucrători; |
| --- | --- |

—

sindicatele, care, împreună cu membrii lor, dezvoltă și pun în aplicare proiecte de protecție a climei pentru lucrători;

| — | inițiativele „Orașe în tranziție” pentru dezvoltarea de puțuri de carbon (acoperire cu vegetație) în cartiere. |
| --- | --- |

—

inițiativele „Orașe în tranziție” pentru dezvoltarea de puțuri de carbon (acoperire cu vegetație) în cartiere.

| 3.10. | Lista de exemple arată că resursele de care dispun diferiții actori din societatea civilă sunt foarte diverse, dar logica măsurilor luate este mereu aceeași. Ei vor face uz de resursele lor endogene, materiale, financiare și de timp doar atunci când consideră că există o șansă realistă pentru a obține un impact direct. Invers, se poate spune că acolo unde nu se poate stabili un impact pozitiv, există riscul de inactivitate și chiar de rezistență (de exemplu, împotriva noilor proiecte de investiții). |
| --- | --- |

3.10.

Lista de exemple arată că resursele de care dispun diferiții actori din societatea civilă sunt foarte diverse, dar logica măsurilor luate este mereu aceeași. Ei vor face uz de resursele lor endogene, materiale, financiare și de timp doar atunci când consideră că există o șansă realistă pentru a obține un impact direct. Invers, se poate spune că acolo unde nu se poate stabili un impact pozitiv, există riscul de inactivitate și chiar de rezistență (de exemplu, împotriva noilor proiecte de investiții).

| 3.11. | Exemplele indică și faptul că spectrul strategiilor de acțiune create și aplicate în întreaga Europă în special de actori neguvernamentali este la fel de larg și de diversificat ca și societatea civilă însăși. |
| --- | --- |

3.11.

Exemplele indică și faptul că spectrul strategiilor de acțiune create și aplicate în întreaga Europă în special de actori neguvernamentali este la fel de larg și de diversificat ca și societatea civilă însăși.

A conștientiza abordarea ascendentă referitoare la protecția climei ca un proces deschis și a garanta siguranța socială

| 3.12. | Ar fi complet greșit dacă politica ar atribui actorilor societății civile numai un rol de natură politică în cadrul unor abordări de sus în jos. |
| --- | --- |

3.12.

Ar fi complet greșit dacă politica ar atribui actorilor societății civile numai un rol de natură politică în cadrul unor abordări de sus în jos.

| 3.13. | Viitoarele schimbări trebuie să țină seama în mod special de menținerea siguranței sociale. O abordare ascendentă a protecției climei înseamnă, într-adevăr, că inițiativele unor persoane private capătă o importanță mai mare și acționează ca un stimulent economic, dar acest lucru nu ar trebui să fie în detrimentul siguranței sociale. |
| --- | --- |

3.13.

Viitoarele schimbări trebuie să țină seama în mod special de menținerea siguranței sociale. O abordare ascendentă a protecției climei înseamnă, într-adevăr, că inițiativele unor persoane private capătă o importanță mai mare și acționează ca un stimulent economic, dar acest lucru nu ar trebui să fie în detrimentul siguranței sociale.

| 3.14. | Este, deci, important ca persoanele care se angajează la fața locului pentru protecția climei să rămână parte integrantă a comunității solidare. În anumite cazuri, acest lucru presupune o redefinire a modului în care s-a constituit comunitatea solidară și a modului de a contribui la sistemul de securitate socială, pentru simplul fapt că arderea și utilizarea de combustibili fosili au constituit elemente esențiale ale sistemului de asigurări sociale. O renunțare la acestea și trecerea la o economie fără emisii de dioxid de carbon nu ar trebui să fie în detrimentul nivelului atins în Uniunea Europeană în ceea ce privește standardele sociale și prosperitatea. Este un aspect care trebuie tratat cu atenție deosebită de coaliția formată din factorul politic, administrație și societatea civilă și de la care trebuie să pornească dezvoltarea unor strategii cu totul noi.
  Un exemplu în acest sens: |
| --- | --- |

3.14.

Este, deci, important ca persoanele care se angajează la fața locului pentru protecția climei să rămână parte integrantă a comunității solidare. În anumite cazuri, acest lucru presupune o redefinire a modului în care s-a constituit comunitatea solidară și a modului de a contribui la sistemul de securitate socială, pentru simplul fapt că arderea și utilizarea de combustibili fosili au constituit elemente esențiale ale sistemului de asigurări sociale. O renunțare la acestea și trecerea la o economie fără emisii de dioxid de carbon nu ar trebui să fie în detrimentul nivelului atins în Uniunea Europeană în ceea ce privește standardele sociale și prosperitatea. Este un aspect care trebuie tratat cu atenție deosebită de coaliția formată din factorul politic, administrație și societatea civilă și de la care trebuie să pornească dezvoltarea unor strategii cu totul noi.

Un exemplu în acest sens:

| 3.15. | Energia din resurse regenerabile poate fi produsă în mod decentralizat atât de ieftin, încât – în corelație cu măsurile de eficiență energetică – chiar și problema sărăciei energetice (sociale) poate fi soluționată. Totuși, politica ar trebui să creeze un cadru legislativ eficient și acces la capitalul de investiții pentru inițiativele corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.15.

Energia din resurse regenerabile poate fi produsă în mod decentralizat atât de ieftin, încât – în corelație cu măsurile de eficiență energetică – chiar și problema sărăciei energetice (sociale) poate fi soluționată. Totuși, politica ar trebui să creeze un cadru legislativ eficient și acces la capitalul de investiții pentru inițiativele corespunzătoare.

Coaliția formată din politică, administrație și societate civilă trebuie să imprime un suflu nou principiului „să gândim global, să acționăm local”

| 3.16. | Implicarea societății civile în eforturile de combatere a schimbărilor climatice are, de regulă, o orientare locală sau regională. Negocierile COP și multe discuții politice au însă o dimensiune globală. Cu toate acestea, nicăieri nu se aplică mai mult principiul „să gândim global, să acționăm local” decât în materie de atenuare a schimbărilor climatice. Efectele măsurilor întreprinse de societatea civilă nu trebuie să dispară în contextul global – ele trebuie să fie perceptibile nemijlocit și la fața locului. |
| --- | --- |

3.16.

Implicarea societății civile în eforturile de combatere a schimbărilor climatice are, de regulă, o orientare locală sau regională. Negocierile COP și multe discuții politice au însă o dimensiune globală. Cu toate acestea, nicăieri nu se aplică mai mult principiul „să gândim global, să acționăm local” decât în materie de atenuare a schimbărilor climatice. Efectele măsurilor întreprinse de societatea civilă nu trebuie să dispară în contextul global – ele trebuie să fie perceptibile nemijlocit și la fața locului.

| 3.17. | Pentru politica europeană acest lucru înseamnă schimbarea tiparelor de gândire și gândirea în perspectivă, dat fiind faptul că, de exemplu, inițiativele locale nu pot funcționa cu logica JI/MDC a protocolului de la Kyoto. Este vorba despre o problemă de principiu: în mod tipic, acțiunile societății civile au loc la nivel regional sau local, în timp ce condițiile-cadru sunt definite cu precădere la nivel național sau european. CESE observă cu îngrijorare decalajul dintre aceste două niveluri. |
| --- | --- |

3.17.

Pentru politica europeană acest lucru înseamnă schimbarea tiparelor de gândire și gândirea în perspectivă, dat fiind faptul că, de exemplu, inițiativele locale nu pot funcționa cu logica JI/MDC a protocolului de la Kyoto. Este vorba despre o problemă de principiu: în mod tipic, acțiunile societății civile au loc la nivel regional sau local, în timp ce condițiile-cadru sunt definite cu precădere la nivel național sau european. CESE observă cu îngrijorare decalajul dintre aceste două niveluri.

| 3.18. | Un mod activ de a proteja clima prin acțiuni ale societății civile ca un al doilea pilon al politicii privind schimbările climatice trebuie să fie cel care se desfășoară și devine manifest la fața locului, altfel actorii societății civile nu vor acționa deloc. |
| --- | --- |

3.18.

Un mod activ de a proteja clima prin acțiuni ale societății civile ca un al doilea pilon al politicii privind schimbările climatice trebuie să fie cel care se desfășoară și devine manifest la fața locului, altfel actorii societății civile nu vor acționa deloc.

| 3.19. | Un rol important este jucat de regiuni, orașe și comunități. CESE observă cu mare atenție diferitele inițiative aplicate aici deja pentru coordonarea acestor activități. Reamintim în acest context, între altele, de „World Summit on Climate and Territories”, de Convenția primarilor, rețeaua ICLEI și alte inițiative care, între timp, se pot sprijini și pe diverse forme de susținere din partea statului. |
| --- | --- |

3.19.

Un rol important este jucat de regiuni, orașe și comunități. CESE observă cu mare atenție diferitele inițiative aplicate aici deja pentru coordonarea acestor activități. Reamintim în acest context, între altele, de „World Summit on Climate and Territories”, de Convenția primarilor, rețeaua ICLEI și alte inițiative care, între timp, se pot sprijini și pe diverse forme de susținere din partea statului.

| 3.20. | Dezvoltarea regională și politica energetică favorabilă climei s-ar putea completa bine, dacă producția decentralizată de energie s-ar face prin structuri locale sau regionale, care ar permite generarea de valoare adăugată la fața locului prin utilizarea vântului, soarelui și biomasei. Creșterea diversității actorilor are deci sens, dar până în prezent niciun document oficial al UE nu prezintă pe larg această conexiune strategică posibilă. |
| --- | --- |

3.20.

Dezvoltarea regională și politica energetică favorabilă climei s-ar putea completa bine, dacă producția decentralizată de energie s-ar face prin structuri locale sau regionale, care ar permite generarea de valoare adăugată la fața locului prin utilizarea vântului, soarelui și biomasei. Creșterea diversității actorilor are deci sens, dar până în prezent niciun document oficial al UE nu prezintă pe larg această conexiune strategică posibilă.

| 3.21. | Acesta este un exemplu grăitor al modului în care UE nu exploatează pe deplin potențialul pe care îl reprezintă societatea civilă. Astfel, și Convenția primarilor este privită în primul rând ca un sprijin pentru punerea în aplicare a obiectivelor fixate de UE. În schimb, rolul Convenției ca sursă pentru noi inițiative politice nu este apreciat la adevărata sa valoare și nici nu se apelează într-un mod sistematic la aceasta. |
| --- | --- |

3.21.

Acesta este un exemplu grăitor al modului în care UE nu exploatează pe deplin potențialul pe care îl reprezintă societatea civilă. Astfel, și Convenția primarilor este privită în primul rând ca un sprijin pentru punerea în aplicare a obiectivelor fixate de UE. În schimb, rolul Convenției ca sursă pentru noi inițiative politice nu este apreciat la adevărata sa valoare și nici nu se apelează într-un mod sistematic la aceasta.

4.   Cele cinci sarcini ale coaliției dintre sfera politicului, administrație și societatea civilă

| 4.1. | Coaliția va aborda următoarele cinci sarcini: |
| --- | --- |

4.1.

Coaliția va aborda următoarele cinci sarcini:

| 4.1.1. | În primul rând, avem nevoie de o mai bună înțelegere a acțiunilor în materie de atenuare a schimbărilor climatice pe care actorii societății civile, în diversele lor roluri, doresc să le aplice. |
| --- | --- |

4.1.1.

În primul rând, avem nevoie de o mai bună înțelegere a acțiunilor în materie de atenuare a schimbărilor climatice pe care actorii societății civile, în diversele lor roluri, doresc să le aplice.

| 4.1.2. | În al doilea rând, trebuie identificate și eliminate problemele și obstacolele structurale din calea unei aplicări cu succes a acestora. Din aceasta rezultă sarcina care revine factorului politic, și anume de reducere a birocrației și de eliminare a procedurilor complexe ca factori cauzali pentru lipsa de acțiune sau obstrucționarea activităților societății civile. Prin Comunicarea „Noi avantaje pentru consumatorii de energie” (4), Comisia Europeană a întreprins primul pas în această direcție, care nu este însă nici pe departe suficient, printre altele deoarece conceptul de „prosumator” este interpretat într-un sens mult prea limitat (5). |
| --- | --- |

4.1.2.

În al doilea rând, trebuie identificate și eliminate problemele și obstacolele structurale din calea unei aplicări cu succes a acestora. Din aceasta rezultă sarcina care revine factorului politic, și anume de reducere a birocrației și de eliminare a procedurilor complexe ca factori cauzali pentru lipsa de acțiune sau obstrucționarea activităților societății civile. Prin Comunicarea „Noi avantaje pentru consumatorii de energie” (4), Comisia Europeană a întreprins primul pas în această direcție, care nu este însă nici pe departe suficient, printre altele deoarece conceptul de „prosumator” este interpretat într-un sens mult prea limitat (5).

| 4.1.3. | În al treilea rând, „poveștile de succes” ar trebui mai bine aduse la cunoștința opiniei publice. |
| --- | --- |

4.1.3.

În al treilea rând, „poveștile de succes” ar trebui mai bine aduse la cunoștința opiniei publice.

| 4.1.4. | În al patrulea rând, trebuie identificați factorii și condițiile esențiale pentru succes. |
| --- | --- |

4.1.4.

În al patrulea rând, trebuie identificați factorii și condițiile esențiale pentru succes.

| 4.1.5. | În al cincilea rând, trebuie dezvoltat un cadru politic care să creeze condițiile necesare de acțiune, pentru ca actorii societății civile să poată crea și aplica strategii de acțiune pentru atenuarea schimbărilor climatice. Crearea cadrului necesar reprezintă o sarcină ce revine guvernanței pe mai multe niveluri. Pentru punerea în aplicare a cadrului de acțiune, o viziune comună a responsabililor politici pe plan european, național și subnațional este la fel de importantă precum acțiunea coordonată a acestora. |
| --- | --- |

4.1.5.

În al cincilea rând, trebuie dezvoltat un cadru politic care să creeze condițiile necesare de acțiune, pentru ca actorii societății civile să poată crea și aplica strategii de acțiune pentru atenuarea schimbărilor climatice. Crearea cadrului necesar reprezintă o sarcină ce revine guvernanței pe mai multe niveluri. Pentru punerea în aplicare a cadrului de acțiune, o viziune comună a responsabililor politici pe plan european, național și subnațional este la fel de importantă precum acțiunea coordonată a acestora.

| 4.2. | Punerea în aplicare a sarcinilor va necesita măsuri suplimentare de sprijin administrativ, menite să servească drept bază de discuție în cadrul coaliției formate din factorul politic, administrație și societatea civilă:






  — | identificarea cuprinzătoare a actorilor societății civile care pot contribui la protecția climei într-o abordare ascendentă; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Punerea în aplicare a sarcinilor va necesita măsuri suplimentare de sprijin administrativ, menite să servească drept bază de discuție în cadrul coaliției formate din factorul politic, administrație și societatea civilă:

—

identificarea cuprinzătoare a actorilor societății civile care pot contribui la protecția climei într-o abordare ascendentă;

| — | căutarea sistematică a unor exemple de măsuri întreprinse la nivel regional sau local de societatea civilă în vederea protecției climei, în baza cărora forumul de discuții va putea apoi defini prototipuri specifice fiecărui actor; |
| --- | --- |

—

căutarea sistematică a unor exemple de măsuri întreprinse la nivel regional sau local de societatea civilă în vederea protecției climei, în baza cărora forumul de discuții va putea apoi defini prototipuri specifice fiecărui actor;

| — | elaborarea și punerea în aplicare a unei strategii de comunicare paneuropene, apoi și mondiale, pentru modelele de acțiune identificate ca prototipuri, specificate în funcție de fiecare categorie de actori; |
| --- | --- |

—

elaborarea și punerea în aplicare a unei strategii de comunicare paneuropene, apoi și mondiale, pentru modelele de acțiune identificate ca prototipuri, specificate în funcție de fiecare categorie de actori;

| — | analiza modelelor de acțiune identificate ca prototipuri din punctul de vedere al condițiilor și factorilor esențiali pentru succes, cu aplicarea unor metode științifice corespunzătoare și o prezentare a rezultatelor acestei analize; |
| --- | --- |

—

analiza modelelor de acțiune identificate ca prototipuri din punctul de vedere al condițiilor și factorilor esențiali pentru succes, cu aplicarea unor metode științifice corespunzătoare și o prezentare a rezultatelor acestei analize;

| — | sprijin acordat acelor actori ai societății civile care nu dispun de resursele necesare, astfel încât ei să poată participa în mod activ la coaliție. |
| --- | --- |

—

sprijin acordat acelor actori ai societății civile care nu dispun de resursele necesare, astfel încât ei să poată participa în mod activ la coaliție.

| 4.3. | Rolul factorului politic și al administrației – eventual în cooperare cu CESE – va fi acela de a coordona această coaliție și de a aborda obstacolele identificate și, pe cât posibil, de a le elimina; în același timp, trebuie găsite răspunsuri clare referitoare la motivele pentru care se consideră că anumite inițiative nu trebuie puse în aplicare. |
| --- | --- |

4.3.

Rolul factorului politic și al administrației – eventual în cooperare cu CESE – va fi acela de a coordona această coaliție și de a aborda obstacolele identificate și, pe cât posibil, de a le elimina; în același timp, trebuie găsite răspunsuri clare referitoare la motivele pentru care se consideră că anumite inițiative nu trebuie puse în aplicare.

Cadrul de acțiune necesar – impactul asupra finanțării acțiunilor societății civile și dezvoltarea unor noi modele economice

| 4.4. | Existența unui cadru de acțiune care ia în considerare rolurile diverse ale actorilor societății civile, care recunoaște diferitele resurse disponibile, ține cont de factorii de succes și creează condiții-cadru pozitive, reprezintă o condiție esențială pentru ca actorii societății civile să dispună de acces la capital și alte mijloace de investiții. Aceasta constituie și în prezent o problemă practică relevantă, care găsește prea puțină atenție din partea politicii, în condițiile în care Acordul de la Paris are efecte financiare masive, care depășesc mult Fondul verde pentru climă în valoare de 100 de miliarde de dolari anual. |
| --- | --- |

4.4.

Existența unui cadru de acțiune care ia în considerare rolurile diverse ale actorilor societății civile, care recunoaște diferitele resurse disponibile, ține cont de factorii de succes și creează condiții-cadru pozitive, reprezintă o condiție esențială pentru ca actorii societății civile să dispună de acces la capital și alte mijloace de investiții. Aceasta constituie și în prezent o problemă practică relevantă, care găsește prea puțină atenție din partea politicii, în condițiile în care Acordul de la Paris are efecte financiare masive, care depășesc mult Fondul verde pentru climă în valoare de 100 de miliarde de dolari anual.

| 4.5. | Chiar băncile mici, locale și alți investitori străini acordă credite pentru inițiativele societății civile vizând atenuarea schimbărilor climatice numai dacă refinanțarea este relativ sigură. Cadrul politic trebuie să aibă în vedere și îndeplinirea acestei condiții privind refinanțarea cu riscuri reduse a investițiilor în atenuarea schimbărilor climatice de către actorii din societatea civilă. |
| --- | --- |

4.5.

Chiar băncile mici, locale și alți investitori străini acordă credite pentru inițiativele societății civile vizând atenuarea schimbărilor climatice numai dacă refinanțarea este relativ sigură. Cadrul politic trebuie să aibă în vedere și îndeplinirea acestei condiții privind refinanțarea cu riscuri reduse a investițiilor în atenuarea schimbărilor climatice de către actorii din societatea civilă.

| 4.6. | Cadrul trebuie să garanteze o siguranță a planificării și a investițiilor pe termen lung. Nimic nu este mai nociv pentru angajamentul necesar decât nesiguranța, care pornește de la regândirea permanentă a priorităților politice. |
| --- | --- |

4.6.

Cadrul trebuie să garanteze o siguranță a planificării și a investițiilor pe termen lung. Nimic nu este mai nociv pentru angajamentul necesar decât nesiguranța, care pornește de la regândirea permanentă a priorităților politice.

| 4.7. | Sunt necesare oportunități alternative de investiții în proiecte eficiente la nivel local, ale căror șanse și riscuri să poată fi apreciate și gestionate de societatea civilă – de exemplu, ca membru într-o cooperație. În cazul în care publicul consideră că investițiile își ating scopul, fiind perceptibile la fața locului, fără să se piardă în anonimatul instituțiilor financiare și al marilor investitori, se poate ajunge și la o îmbunătățire a nivelului de încredere a cetățenilor în instituțiile financiare. |
| --- | --- |

4.7.

Sunt necesare oportunități alternative de investiții în proiecte eficiente la nivel local, ale căror șanse și riscuri să poată fi apreciate și gestionate de societatea civilă – de exemplu, ca membru într-o cooperație. În cazul în care publicul consideră că investițiile își ating scopul, fiind perceptibile la fața locului, fără să se piardă în anonimatul instituțiilor financiare și al marilor investitori, se poate ajunge și la o îmbunătățire a nivelului de încredere a cetățenilor în instituțiile financiare.

| 4.8. | Existența unui cadru stabil și solid reprezintă cheia unui alt tip de creștere, într-o altă structură economică. Capitalul social va deveni, foarte probabil, la fel de important pentru acest nou tip de „creștere” cum este capitalul financiar. Înstrăinarea de procesele de muncă va putea fi, într-o oarecare măsură, contracarată prin dezvoltarea unor concepte de „prosum”, iar diviziunea muncii va fi organizată într-o mai mare măsură după modelul structurilor comunitare. De aici rezultă un potențial imens pentru inovație socială, care este indispensabilă pentru o politică ambițioasă privind clima. Se formează noi roluri, care sunt descrise încă inexact prin prosumator, platforme și agregatori. Un factor esențial de succes poate fi văzut tocmai în „prosum”, pentru a obține un stil de viață durabil și economii durabile. |
| --- | --- |

4.8.

Existența unui cadru stabil și solid reprezintă cheia unui alt tip de creștere, într-o altă structură economică. Capitalul social va deveni, foarte probabil, la fel de important pentru acest nou tip de „creștere” cum este capitalul financiar. Înstrăinarea de procesele de muncă va putea fi, într-o oarecare măsură, contracarată prin dezvoltarea unor concepte de „prosum”, iar diviziunea muncii va fi organizată într-o mai mare măsură după modelul structurilor comunitare. De aici rezultă un potențial imens pentru inovație socială, care este indispensabilă pentru o politică ambițioasă privind clima. Se formează noi roluri, care sunt descrise încă inexact prin prosumator, platforme și agregatori. Un factor esențial de succes poate fi văzut tocmai în „prosum”, pentru a obține un stil de viață durabil și economii durabile.

| 4.9. | Această nouă formă de economie nu este o utopie, ci este deja vizibilă astăzi în numeroase inițiative privind clima organizate îndeosebi pe plan local, în acest sens fiind și scalabilă. Scalarea, imitația și extensia sunt imperios necesare nu doar din cauza obiectivelor privind clima. Mai mult, acestea reprezintă însăși premisa pentru reducerea costurilor transformării și evitarea unui conflict între obiectivele privind clima și cele sociale. |
| --- | --- |

4.9.

Această nouă formă de economie nu este o utopie, ci este deja vizibilă astăzi în numeroase inițiative privind clima organizate îndeosebi pe plan local, în acest sens fiind și scalabilă. Scalarea, imitația și extensia sunt imperios necesare nu doar din cauza obiectivelor privind clima. Mai mult, acestea reprezintă însăși premisa pentru reducerea costurilor transformării și evitarea unui conflict între obiectivele privind clima și cele sociale.

| 4.10. | CESE evidențiază că în Acordul de la Paris este prevăzută explicit necesitatea unei transformări echitabile a pieței forței de muncă, astfel cum s-a stabilit deja la Conferința privind schimbările climatice de la Lima. În cadrul noului model economic trebuie să fie create locuri de muncă de calitate. Acest lucru este realizabil printr-un dialog social și prin negocieri colective, în care antreprenorii să se implice și care să fie susținute de conținuturi și măsuri, ca de exemplu măsuri de formare continuă pentru angajați în vederea transmiterii noilor calificări necesare în cadrul tranziției energetice și ecologice, și măsuri pentru consolidarea sistemelor de protecție socială. Și acestea presupun existența unui cadru pozitiv de acțiune. Doar astfel va fi posibil pentru participanții din societatea civilă să compenseze pierderile în materie de ocupare a forței de muncă și de competitivitate în unele sectoare, care sunt inevitabile în cadrul unei transformări, și să facă posibilă o creștere economică socială, durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

4.10.

CESE evidențiază că în Acordul de la Paris este prevăzută explicit necesitatea unei transformări echitabile a pieței forței de muncă, astfel cum s-a stabilit deja la Conferința privind schimbările climatice de la Lima. În cadrul noului model economic trebuie să fie create locuri de muncă de calitate. Acest lucru este realizabil printr-un dialog social și prin negocieri colective, în care antreprenorii să se implice și care să fie susținute de conținuturi și măsuri, ca de exemplu măsuri de formare continuă pentru angajați în vederea transmiterii noilor calificări necesare în cadrul tranziției energetice și ecologice, și măsuri pentru consolidarea sistemelor de protecție socială. Și acestea presupun existența unui cadru pozitiv de acțiune. Doar astfel va fi posibil pentru participanții din societatea civilă să compenseze pierderile în materie de ocupare a forței de muncă și de competitivitate în unele sectoare, care sunt inevitabile în cadrul unei transformări, și să facă posibilă o creștere economică socială, durabilă și favorabilă incluziunii.

Bruxelles, 14 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  A se vedea dezbaterea din cadrul ședinței plenare a CESE din 20 ianuarie 2016.

1

(2)  Documentul de lucru al FMI „Cât de mari sunt subvențiile energetice globale?” (How Large Are Global Energy Subsidies) (WP/15/105).

2

How Large Are Global Energy Subsidies

(3)  JO C 128, 18.5.2010, p. 18.

3

(4)  COM(2015) 339 final.

4

(5)  JO C 82, 3.3.2016, p. 22.

5

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/28

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Pilonul digital al creșterii: e-seniorii, un potențial de 25 % din populația europeană”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 389/04)

| Raportor: | doamna Laure BATUT |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Laure BATUT

La 21 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Pilonul digital al creșterii: e-seniorii, un potențial de 25 % din populația europeană

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 21 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 13 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 189 de voturi pentru și 1 abținere.

1.   Recomandări

Pentru a valorifica forța economică a unui procent de 25 % din populația Uniunii reprezentat de cetățenii seniori, CESE consideră că este inadecvat din punctul de vedere al creșterii să fie considerați drept o categorie de cetățeni din afara circuitului vieții, ci ar trebui să li se recunoască potențialul și așteptările și să fie considerați ca actori economici și sociali ai erei digitale. Comitetul recomandă să se ia urgent următoarele măsuri:

| 1. | schimbarea abordării adoptate în privința „economiei vârstei a treia” (silver economy), dat fiind că tehnologiile digitale șterg decalajele de vârstă și că seniorii sunt actori în cadrul lanțului valoric și al propriei lor vieți; |
| --- | --- |

1.

schimbarea abordării adoptate în privința „economiei vârstei a treia” (silver economy), dat fiind că tehnologiile digitale șterg decalajele de vârstă și că seniorii sunt actori în cadrul lanțului valoric și al propriei lor vieți;

| 2. | promovarea inserției digitale a seniorilor cu ocazia reuniunii miniștrilor din UE responsabili cu politica socială, a sănătății și a consumatorilor din iunie 2016 și a summitului european din decembrie 2016 privind persoanele vârstnice, în vederea abordării celor două tranziții: cea digitală și cea demografică; |
| --- | --- |

2.

promovarea inserției digitale a seniorilor cu ocazia reuniunii miniștrilor din UE responsabili cu politica socială, a sănătății și a consumatorilor din iunie 2016 și a summitului european din decembrie 2016 privind persoanele vârstnice, în vederea abordării celor două tranziții: cea digitală și cea demografică;

| 3. | dezvoltarea unei guvernanțe globale, prin integrarea vârstnicilor în viața digitală și dezvoltarea unor servicii publice performante, dotate cu resurse la toate nivelurile, inclusiv la nivel teritorial, și exceptate de la cerințele semestrului european; |
| --- | --- |

3.

dezvoltarea unei guvernanțe globale, prin integrarea vârstnicilor în viața digitală și dezvoltarea unor servicii publice performante, dotate cu resurse la toate nivelurile, inclusiv la nivel teritorial, și exceptate de la cerințele semestrului european;

| 4. | definirea unei clauze orizontale europene „egalitate-seniori”, care să fie însoțită de stimulente pentru a fi aplicată de ministerele însărcinate cu promovarea egalității din statele membre; |
| --- | --- |

4.

definirea unei clauze orizontale europene „egalitate-seniori”, care să fie însoțită de stimulente pentru a fi aplicată de ministerele însărcinate cu promovarea egalității din statele membre;

| 5. | implicarea asociațiilor reprezentative ale seniorilor și a CESE în procesul de reflecție din cadrul grupului părților interesate cu privire la consumul colaborativ, a cărui înființare este încurajată de Parlamentul European; |
| --- | --- |

5.

implicarea asociațiilor reprezentative ale seniorilor și a CESE în procesul de reflecție din cadrul grupului părților interesate cu privire la consumul colaborativ, a cărui înființare este încurajată de Parlamentul European;

| 6. | înlesnirea accesului seniorilor la tehnologiile digitale și a accesibilității acestor tehnologii prin dobândirea de cunoștințe și de competențe și dezvoltarea neîntârziată a integrării și educației lor și a învățării pe tot parcursul vieții, în vederea reușitei, prin adaptarea echipamentelor și a programelor informatice și prin sponsorizare; |
| --- | --- |

6.

înlesnirea accesului seniorilor la tehnologiile digitale și a accesibilității acestor tehnologii prin dobândirea de cunoștințe și de competențe și dezvoltarea neîntârziată a integrării și educației lor și a învățării pe tot parcursul vieții, în vederea reușitei, prin adaptarea echipamentelor și a programelor informatice și prin sponsorizare;

| 7. | definirea unor indicatori pentru măsurarea impactului economic al seniorilor, a calității vieții lor și a beneficiilor aduse de inovații; |
| --- | --- |

7.

definirea unor indicatori pentru măsurarea impactului economic al seniorilor, a calității vieții lor și a beneficiilor aduse de inovații;

| 8. | favorizarea accesului seniorilor la un program european de schimb de bune practici, care ar trebui creat, de exemplu, prin intermediul unei platforme, denumită „SENEQUE – Seniors Equivalent Erasmus”; |
| --- | --- |

8.

favorizarea accesului seniorilor la un program european de schimb de bune practici, care ar trebui creat, de exemplu, prin intermediul unei platforme, denumită „SENEQUE – Seniors Equivalent Erasmus”;

| 9. | dezvoltarea încrederii și difuzarea în rândul cetățenilor a normelor europene în domeniul tehnologiilor digitale, prin publicarea acestora sub forma unui cod și în cadrul unui ghișeu digital unic, cu respectarea multilingvismului; |
| --- | --- |

9.

dezvoltarea încrederii și difuzarea în rândul cetățenilor a normelor europene în domeniul tehnologiilor digitale, prin publicarea acestora sub forma unui cod și în cadrul unui ghișeu digital unic, cu respectarea multilingvismului;

| 10. | recunoașterea accesului la internet în toate statele membre ca un drept la un serviciu universal, cu respectarea criteriului prețurilor accesibile, și – în cazul în care prețurile reprezintă un obstacol – încurajarea stabilirii unor tarife reglementate sau chiar a accesului liber și gratuit în zone definite, pentru persoanele vârstnice nevoiașe; |
| --- | --- |

10.

recunoașterea accesului la internet în toate statele membre ca un drept la un serviciu universal, cu respectarea criteriului prețurilor accesibile, și – în cazul în care prețurile reprezintă un obstacol – încurajarea stabilirii unor tarife reglementate sau chiar a accesului liber și gratuit în zone definite, pentru persoanele vârstnice nevoiașe;

| 11. | promovarea parteneriatelor între sectorul public și cel privat (PPP-uri) care aduc beneficii capitalului uman, datorită cursurilor gratuite pentru seniori organizate de întreprinderile gigant în domeniul TIC în cadrul politicilor lor în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) în toate școlile primare din Uniune, în afara orelor de curs; |
| --- | --- |

11.

promovarea parteneriatelor între sectorul public și cel privat (PPP-uri) care aduc beneficii capitalului uman, datorită cursurilor gratuite pentru seniori organizate de întreprinderile gigant în domeniul TIC în cadrul politicilor lor în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) în toate școlile primare din Uniune, în afara orelor de curs;

| 12. | eliminarea barierelor din calea seniorilor care doresc să facă împrumuturi bancare; |
| --- | --- |

12.

eliminarea barierelor din calea seniorilor care doresc să facă împrumuturi bancare;

| 13. | promovarea unui serviciu civic pentru combaterea analfabetismului digital. |
| --- | --- |

13.

promovarea unui serviciu civic pentru combaterea analfabetismului digital.

2.   Observații generale

| 2.1. | Uniunea Europeană se confruntă cu o provocare căreia omenirea nu a mai trebuit să-i facă față până acum, și anume concomitența a două fenomene: pe de o parte, longevitatea populațiilor și, pe de altă parte, răspândirea generală a tehnologiilor digitale, ambele necesitând adevărate strategii economice și sociale. |
| --- | --- |

2.1.

Uniunea Europeană se confruntă cu o provocare căreia omenirea nu a mai trebuit să-i facă față până acum, și anume concomitența a două fenomene: pe de o parte, longevitatea populațiilor și, pe de altă parte, răspândirea generală a tehnologiilor digitale, ambele necesitând adevărate strategii economice și sociale.

| 2.2. | Așa cum arată previziunile (Raportul din 2015 privind îmbătrânirea populației al Comisiei Europene), până în 2060, raportul dintre persoanele în vârstă și cele tinere va fi de doi la unu, numărul persoanelor foarte în vârstă depășind numărul copiilor cu vârsta mai mică de cinci ani; potrivit criteriului vârstei medii (Eurostat), primele state vizate vor fi Suedia, Germania, Polonia, România și Slovacia, urmate, cu un decalaj de câțiva ani, de Belgia, Danemarca, Irlanda, și, în final, de toate celelalte state membre. |
| --- | --- |

2.2.

Așa cum arată previziunile (Raportul din 2015 privind îmbătrânirea populației al Comisiei Europene), până în 2060, raportul dintre persoanele în vârstă și cele tinere va fi de doi la unu, numărul persoanelor foarte în vârstă depășind numărul copiilor cu vârsta mai mică de cinci ani; potrivit criteriului vârstei medii (Eurostat), primele state vizate vor fi Suedia, Germania, Polonia, România și Slovacia, urmate, cu un decalaj de câțiva ani, de Belgia, Danemarca, Irlanda, și, în final, de toate celelalte state membre.

| 2.3. | Seniorii și lucrătorii vârstnici sunt percepuți ca amenințare pentru sistemele de protecție socială și, totodată, ca oportunitate pentru sectorul bunurilor și serviciilor. În 2011, Uniunea și-a asumat un angajament față de „adulți” (1) și a stabilit cinci orientări strategice, având ca obiectiv crearea unei economii „generatoare de locuri de muncă” și îmbunătățirea calității și a eficacității ofertei educaționale și de formare profesională pentru adulți. |
| --- | --- |

2.3.

Seniorii și lucrătorii vârstnici sunt percepuți ca amenințare pentru sistemele de protecție socială și, totodată, ca oportunitate pentru sectorul bunurilor și serviciilor. În 2011, Uniunea și-a asumat un angajament față de „adulți” (1) și a stabilit cinci orientări strategice, având ca obiectiv crearea unei economii „generatoare de locuri de muncă” și îmbunătățirea calității și a eficacității ofertei educaționale și de formare profesională pentru adulți.

| 2.4. | Comitetul observă că seniorii nu erau vizați în mod direct. |
| --- | --- |

2.4.

Comitetul observă că seniorii nu erau vizați în mod direct.

Ce este un „senior”?

| 2.5. | Fiind prima generație care nu a trăit un război pe teritoriul propriu, reprezentanții generației „baby-boom” (termen care desemnează generațiile numeroase născute imediat după Al Doilea Război Mondial) au fost, împreună cu părinții lor, cei mai „pro-europeni” din istorie. De acum înainte, ei fac parte din categoria seniorilor. În documentul de sprijin la dezbaterea Growing the European Silver Economy, din februarie 2015, Comisia Europeană menționează că dorește să acopere „nevoile celor de peste 50 de ani”. Această grupă de populație este adesea împărțită în trei subgrupe: activi, fragili și dependenți. CESE își însușește această definiție, care îi confirmă propunerea de schimbare a abordării față de seniori: ei sunt actori ce participă la creștere. |
| --- | --- |

2.5.

Fiind prima generație care nu a trăit un război pe teritoriul propriu, reprezentanții generației „baby-boom” (termen care desemnează generațiile numeroase născute imediat după Al Doilea Război Mondial) au fost, împreună cu părinții lor, cei mai „pro-europeni” din istorie. De acum înainte, ei fac parte din categoria seniorilor. În documentul de sprijin la dezbaterea Growing the European Silver Economy, din februarie 2015, Comisia Europeană menționează că dorește să acopere „nevoile celor de peste 50 de ani”. Această grupă de populație este adesea împărțită în trei subgrupe: activi, fragili și dependenți. CESE își însușește această definiție, care îi confirmă propunerea de schimbare a abordării față de seniori: ei sunt actori ce participă la creștere.

| 2.6. | Îmbătrânirea populației implică creșterea proporției de persoane în vârstă într-o populație, ca urmare a diminuării fecundității și a mortalității. Japonezii sunt în avans în ceea ce privește cercetarea fenomenului îmbătrânirii (cf. David Barboni, Étude comparative du marché des seniors français et japonai – Opportunités croisées, Eurasiam, seria Management nr. 1, 2007). Ei au creat o dinamică a consumului specifică seniorilor în domeniile terapiilor, al sănătății, al finanțelor, al asigurărilor, al distribuției și al turismului. În ceea ce privește tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC), acestea sunt integrate în bunurile de pe piață menite să îmbunătățească calitatea vieții; ele vizează mai degrabă un senior „consumator” de produse specifice decât un senior „actor” al societății digitale, înscriindu-se astfel în perspectiva beneficiilor pe termen scurt pentru producători. Este vorba de o dimensiune importantă a TIC, dar reductivă. |
| --- | --- |

2.6.

Îmbătrânirea populației implică creșterea proporției de persoane în vârstă într-o populație, ca urmare a diminuării fecundității și a mortalității. Japonezii sunt în avans în ceea ce privește cercetarea fenomenului îmbătrânirii (cf. David Barboni, Étude comparative du marché des seniors français et japonai – Opportunités croisées, Eurasiam, seria Management nr. 1, 2007). Ei au creat o dinamică a consumului specifică seniorilor în domeniile terapiilor, al sănătății, al finanțelor, al asigurărilor, al distribuției și al turismului. În ceea ce privește tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC), acestea sunt integrate în bunurile de pe piață menite să îmbunătățească calitatea vieții; ele vizează mai degrabă un senior „consumator” de produse specifice decât un senior „actor” al societății digitale, înscriindu-se astfel în perspectiva beneficiilor pe termen scurt pentru producători. Este vorba de o dimensiune importantă a TIC, dar reductivă.

| 2.7. | În UE, reprezentanții generației „baby-boom” nu s-au transformat doar în seniori consumatori de bunuri. Bărbați și femei, au fost în număr foarte mare – pentru prima dată în istoria continentului – studenți, apoi „activi” și „productivi”. Mulți dintre aceștia au acum posibilitatea de a rămâne activi în economia de piață sau în economia socială și solidară. |
| --- | --- |

2.7.

În UE, reprezentanții generației „baby-boom” nu s-au transformat doar în seniori consumatori de bunuri. Bărbați și femei, au fost în număr foarte mare – pentru prima dată în istoria continentului – studenți, apoi „activi” și „productivi”. Mulți dintre aceștia au acum posibilitatea de a rămâne activi în economia de piață sau în economia socială și solidară.

| 2.8. | Implicarea lor în domeniul TIC este adesea percepută ca lentă și anevoioasă. Ei au fost însă primii care au făcut apel la aceste tehnologii și chiar au produs inovații în acest sens (The Seven Myths of Population Aging, Julika Erfurt et al., Accenture, februarie 2012). În 2010, în Franța, peste 16 % din întreprinderi au fost înființate de persoane de 50 de ani sau mai mult, aproape una din două dintre aceste întreprinderi bazându-se pe autofinanțare: în categoria persoanelor trecute de 50 de ani se încadrează seniori salariați, persoane aflate în căutarea unui loc de muncă, antreprenori încă activi și chiar pensionari (cf. articolul lui Yann Le Galès, Le Figaro, 27 aprilie 2012). |
| --- | --- |

2.8.

Implicarea lor în domeniul TIC este adesea percepută ca lentă și anevoioasă. Ei au fost însă primii care au făcut apel la aceste tehnologii și chiar au produs inovații în acest sens (The Seven Myths of Population Aging, Julika Erfurt et al., Accenture, februarie 2012). În 2010, în Franța, peste 16 % din întreprinderi au fost înființate de persoane de 50 de ani sau mai mult, aproape una din două dintre aceste întreprinderi bazându-se pe autofinanțare: în categoria persoanelor trecute de 50 de ani se încadrează seniori salariați, persoane aflate în căutarea unui loc de muncă, antreprenori încă activi și chiar pensionari (cf. articolul lui Yann Le Galès, Le Figaro, 27 aprilie 2012).

O abordare diferită

| 2.9. | La nivelul Uniunii se vorbește de economia vârstei a treia (silver economy) doar începând cu Declarația și planul de acțiune al ONU din 2002 privind îmbătrânirea și cu Declarația Consiliului privind Anul european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații din 2012. De asemenea, Comisia consideră că este necesar să se depună toate eforturile pentru a asigura o „îmbătrânire frumoasă”, în special datorită TIC, și astfel, să se dea Uniunii ocazia de a juca un rol proeminent: „economia vârstei a treia poate fi definită ca o perspectivă economică deschisă de cheltuielile consumatorilor și de cheltuielile publice legate de îmbătrânirea populației și de nevoile persoanelor de peste 50 de ani” (cf. pagina web The silver economy a Comisiei Europene). |
| --- | --- |

2.9.

La nivelul Uniunii se vorbește de economia vârstei a treia (silver economy) doar începând cu Declarația și planul de acțiune al ONU din 2002 privind îmbătrânirea și cu Declarația Consiliului privind Anul european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații din 2012. De asemenea, Comisia consideră că este necesar să se depună toate eforturile pentru a asigura o „îmbătrânire frumoasă”, în special datorită TIC, și astfel, să se dea Uniunii ocazia de a juca un rol proeminent: „economia vârstei a treia poate fi definită ca o perspectivă economică deschisă de cheltuielile consumatorilor și de cheltuielile publice legate de îmbătrânirea populației și de nevoile persoanelor de peste 50 de ani” (cf. pagina web The silver economy a Comisiei Europene).

| 2.10. | Comitetul consideră că trebuie luate în considerare aspecte precum bunăstarea, autonomia, dependența și piața. Cu toate acestea, există aproximativ 125 de milioane de cetățeni europeni de vârsta a treia; ei sunt actori în propria lor viață, în economie și în creșterea economică, iar tehnologiile informației trebuie să facă parte din viața lor la fel cum fac parte din viața celor „activi”. |
| --- | --- |

2.10.

Comitetul consideră că trebuie luate în considerare aspecte precum bunăstarea, autonomia, dependența și piața. Cu toate acestea, există aproximativ 125 de milioane de cetățeni europeni de vârsta a treia; ei sunt actori în propria lor viață, în economie și în creșterea economică, iar tehnologiile informației trebuie să facă parte din viața lor la fel cum fac parte din viața celor „activi”.

| 2.11. | Acesta este motivul pentru care Comitetul ar dori să sublinieze necesitatea unei abordări în funcție de vârstă care să vină în continuarea celorlalte etape ale vieții, fără o delimitare rigidă, astfel încât fiecare senior care are o stare bună de sănătate să își păstreze experiența și competențele digitale și să nu poată fi separat de ansamblul actorilor din lanțul valoric. Este vorba de a-i considera pe seniori într-o perspectivă dinamică și incluzivă, și nu doar în ultima lor etapă de viață, și de a nu mai limita digitalul la asistența tehnico-medicală. |
| --- | --- |

2.11.

Acesta este motivul pentru care Comitetul ar dori să sublinieze necesitatea unei abordări în funcție de vârstă care să vină în continuarea celorlalte etape ale vieții, fără o delimitare rigidă, astfel încât fiecare senior care are o stare bună de sănătate să își păstreze experiența și competențele digitale și să nu poată fi separat de ansamblul actorilor din lanțul valoric. Este vorba de a-i considera pe seniori într-o perspectivă dinamică și incluzivă, și nu doar în ultima lor etapă de viață, și de a nu mai limita digitalul la asistența tehnico-medicală.

| 2.12. | Acest lucru nu afectează în niciun fel nici dreptul la pensie (articolele 25 și 34 din Carta drepturilor fundamentale, articolele 153 și 156 din TFUE), nici sistemele de pensii, toate diferite de la un stat membru la altul. |
| --- | --- |

2.12.

Acest lucru nu afectează în niciun fel nici dreptul la pensie (articolele 25 și 34 din Carta drepturilor fundamentale, articolele 153 și 156 din TFUE), nici sistemele de pensii, toate diferite de la un stat membru la altul.

| 2.13. | O abordare globală și favorabilă incluziunii ar putea să dea tuturor cetățenilor europeni „în vârstă” certitudinea că inovarea din domeniul tehnologiilor digitale îi privește și pe ei. În opinia Comitetului, Uniunea ar putea să-și asume rolul de lider la care aspiră în domeniul „silver economy”, prin asumarea unor responsabilități la toate nivelurile. |
| --- | --- |

2.13.

O abordare globală și favorabilă incluziunii ar putea să dea tuturor cetățenilor europeni „în vârstă” certitudinea că inovarea din domeniul tehnologiilor digitale îi privește și pe ei. În opinia Comitetului, Uniunea ar putea să-și asume rolul de lider la care aspiră în domeniul „silver economy”, prin asumarea unor responsabilități la toate nivelurile.

3.   Observații specifice

3.1.   
  Este urgent ca europenii trecuți de 50 de ani să devină e-seniori

TIC și cunoștințele aprofundate în domeniul acestora reprezintă un imperativ. Acest lucru presupune voință politică și existența mijloacelor necesare. Toate instituțiile au luat în considerare tranziția digitală. CESE dorește ca persoanele trecute de 50 de ani, în număr de 125 de milioane, să fie incluse în această tematică.

| 3.1.1. | Cei numiți mai întâi „baby-boomers” și deveniți apoi „buni-boomers” au în raniță un instrument: revoluția noilor tehnologii. Este urgentă o perspectivă mai amplă, dincolo de „piață”, și nicio persoană nu trebuie lăsată deoparte în ceea ce privește cunoașterea și punerea în practică a tehnologiilor informației, deoarece conectivitatea există peste tot. UE este împărțită între nevoia de interoperabilitate europeană și cerința de protecție la nivelul statelor membre în contexte foarte fragmentate. Or, comunicările Comisiei din aprilie 2016 [COM(2016) 176, 178 și 179 final] nu vizează decât aspecte tehnice și nu fac referire la aspectele sociale. Comunicarea Comisiei din iunie 2016 privind „O nouă agendă pentru competențe în Europa” [COM(2016) 381/2] și propunerea sa de recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții de competențe [COM(2016) 382/2] vizează capacitatea de inserție profesională și productivitatea. Persoanele în vârstă nu sunt menționate, iar componenta digitală abia este amintită. Comitetul speră că reuniunea miniștrilor UE din iunie și summitul din decembrie 2016, care vor trebui să abordeze problematica persoanelor în vârstă, vor putea favoriza atât incluziunea digitală, cât și îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă ale acestora, lucru care este necesar pentru a da un răspuns celor două tranziții, cea a tehnologiilor digitale și cea demografică. |
| --- | --- |

3.1.1.

Cei numiți mai întâi „baby-boomers” și deveniți apoi „buni-boomers” au în raniță un instrument: revoluția noilor tehnologii. Este urgentă o perspectivă mai amplă, dincolo de „piață”, și nicio persoană nu trebuie lăsată deoparte în ceea ce privește cunoașterea și punerea în practică a tehnologiilor informației, deoarece conectivitatea există peste tot. UE este împărțită între nevoia de interoperabilitate europeană și cerința de protecție la nivelul statelor membre în contexte foarte fragmentate. Or, comunicările Comisiei din aprilie 2016 [COM(2016) 176, 178 și 179 final] nu vizează decât aspecte tehnice și nu fac referire la aspectele sociale. Comunicarea Comisiei din iunie 2016 privind „O nouă agendă pentru competențe în Europa” [COM(2016) 381/2] și propunerea sa de recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții de competențe [COM(2016) 382/2] vizează capacitatea de inserție profesională și productivitatea. Persoanele în vârstă nu sunt menționate, iar componenta digitală abia este amintită. Comitetul speră că reuniunea miniștrilor UE din iunie și summitul din decembrie 2016, care vor trebui să abordeze problematica persoanelor în vârstă, vor putea favoriza atât incluziunea digitală, cât și îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă ale acestora, lucru care este necesar pentru a da un răspuns celor două tranziții, cea a tehnologiilor digitale și cea demografică.

| 3.1.2. | În vederea favorizării coeziunii, a diseminării informațiilor și a sensibilizării seniorilor și a tuturor categoriilor de populație, Comitetul dorește să fie publicate sub forma unui „cod” toate textele Uniunii privind tehnologiile digitale care au fost deja adoptate și să se ia în considerare crearea unui ghișeu digital unic, care să respecte multilingvismul. |
| --- | --- |

3.1.2.

În vederea favorizării coeziunii, a diseminării informațiilor și a sensibilizării seniorilor și a tuturor categoriilor de populație, Comitetul dorește să fie publicate sub forma unui „cod” toate textele Uniunii privind tehnologiile digitale care au fost deja adoptate și să se ia în considerare crearea unui ghișeu digital unic, care să respecte multilingvismul.

3.2.   
  A fi senior în cadrul societății digitale

   (2)

| 3.2.1. | Tehnologiile digitale oferă posibilitatea de a învăța și de a fi proactiv, mai ales persoanelor în vârstă și cu o mobilitate redusă. Tehnologiile digitale permit evitarea „izolării” și înlesnesc transmiterea know-how-ului. Acestea pot conduce la inversarea tutoratului între generații și la ștergerea decalajelor cauzate de vârstă. |
| --- | --- |

3.2.1.

Tehnologiile digitale oferă posibilitatea de a învăța și de a fi proactiv, mai ales persoanelor în vârstă și cu o mobilitate redusă. Tehnologiile digitale permit evitarea „izolării” și înlesnesc transmiterea know-how-ului. Acestea pot conduce la inversarea tutoratului între generații și la ștergerea decalajelor cauzate de vârstă.

3.3.   
  Unul dintre mijloacele de amortizare a șocului „buni-boom” constă în a fi prezent în mod voit în domeniul tehnologiilor digitale

| 3.3.1. | Comitetul a publicat numeroase avize privind aspectele tehnice, economice și sociale ale progreselor înregistrate în domeniul tehnologiilor digitale: infrastructura, drepturile, costurile, telemedicina, e-sănătatea (e-health), îmbătrânirea activă, criminalitatea informatică, orașele/mobilitatea/insulele inteligente, neutralitatea internetului etc. |
| --- | --- |

3.3.1.

Comitetul a publicat numeroase avize privind aspectele tehnice, economice și sociale ale progreselor înregistrate în domeniul tehnologiilor digitale: infrastructura, drepturile, costurile, telemedicina, e-sănătatea (e-health), îmbătrânirea activă, criminalitatea informatică, orașele/mobilitatea/insulele inteligente, neutralitatea internetului etc.

| 3.3.2. | Comisia ar trebui să includă toate generațiile, fără decalaj în plan geografic, și să anticipeze tendințele pe termen lung (2060), întrucât procesul de îmbătrânire (3) se va accelera în toate statele membre. |
| --- | --- |

3.3.2.

Comisia ar trebui să includă toate generațiile, fără decalaj în plan geografic, și să anticipeze tendințele pe termen lung (2060), întrucât procesul de îmbătrânire (3) se va accelera în toate statele membre.

| 3.3.3. | În comunicările sale (4) din 19 aprilie 2016, Comisia arată că își va îndrepta atenția asupra standardizării TIC, „element vital al pieței unice”, asupra digitalizării întreprinderilor și asupra cloud computingului. |
| --- | --- |

3.3.3.

În comunicările sale (4) din 19 aprilie 2016, Comisia arată că își va îndrepta atenția asupra standardizării TIC, „element vital al pieței unice”, asupra digitalizării întreprinderilor și asupra cloud computingului.

| 3.3.4. | Președințiile neerlandeză și slovacă au solicitat Comitetului un aviz exploratoriu privind consecințele sociale: avizul, intitulat Evoluția naturii relațiilor de muncă și impactul asupra menținerii unui salariu decent și impactul evoluțiilor tehnologice asupra sistemului de securitate socială și a dreptului muncii, a fost adoptat de CESE la 26 mai 2016. |
| --- | --- |

3.3.4.

Președințiile neerlandeză și slovacă au solicitat Comitetului un aviz exploratoriu privind consecințele sociale: avizul, intitulat Evoluția naturii relațiilor de muncă și impactul asupra menținerii unui salariu decent și impactul evoluțiilor tehnologice asupra sistemului de securitate socială și a dreptului muncii, a fost adoptat de CESE la 26 mai 2016.

| 3.3.5. | În rezoluția sa din 19 ianuarie 2016, intitulată Pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (punctul 80), Parlamentul European încurajează Comisia să „instituie un grup al părților interesate responsabil pentru promovarea bunelor practici în sectorul economiei colaborative”, care nu poate exista în mare parte fără tehnologiile digitale; reprezentarea societății civile este o sarcină specifică pe care seniorii o pot îndeplini. CESE dorește să participe la această inițiativă. |
| --- | --- |

3.3.5.

În rezoluția sa din 19 ianuarie 2016, intitulată Pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (punctul 80), Parlamentul European încurajează Comisia să „instituie un grup al părților interesate responsabil pentru promovarea bunelor practici în sectorul economiei colaborative”, care nu poate exista în mare parte fără tehnologiile digitale; reprezentarea societății civile este o sarcină specifică pe care seniorii o pot îndeplini. CESE dorește să participe la această inițiativă.

3.4.   
  Riscurile implicate sunt oare mai mari pentru e-seniori?

| 3.4.1. | Volumele mari de date, cloud computingul, internetul obiectelor, imprimarea 3D și alte tehnologii apărute odată cu popularizarea foarte bruscă a internetului în viața societății contemporane fac ca anumite temeri paralizante să fie încă foarte răspândite; seniorii sunt mai sensibili în această privință decât tinerii „născuți digitali” și se lovesc de următoarele piedici:






  — | teama că tehnologia este greu de utilizat; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Volumele mari de date, cloud computingul, internetul obiectelor, imprimarea 3D și alte tehnologii apărute odată cu popularizarea foarte bruscă a internetului în viața societății contemporane fac ca anumite temeri paralizante să fie încă foarte răspândite; seniorii sunt mai sensibili în această privință decât tinerii „născuți digitali” și se lovesc de următoarele piedici:

—

teama că tehnologia este greu de utilizat;

| — | teama unei intruziuni în viața privată; |
| --- | --- |

—

teama unei intruziuni în viața privată;

| — | teama de a fi înșelat în cazul efectuării de plăți online; |
| --- | --- |

—

teama de a fi înșelat în cazul efectuării de plăți online;

| — | teama că tehnologia respectivă este periculoasă. |
| --- | --- |

—

teama că tehnologia respectivă este periculoasă.

| 3.4.2. | Atât Comitetul, cât și Parlamentul European, „consideră că încrederea utilizatorilor și a întreprinderilor în mediul digital este vitală pentru deblocarea deplină a inovării și a creșterii în economia digitală”. |
| --- | --- |

3.4.2.

Atât Comitetul, cât și Parlamentul European, „consideră că încrederea utilizatorilor și a întreprinderilor în mediul digital este vitală pentru deblocarea deplină a inovării și a creșterii în economia digitală”.

| 3.4.3. | Criza și măsurile pentru starea de urgență accentuează sentimentul de pericol pentru libertăți, sentimentul de supraveghere excesivă, precum și temerile legate de riscurile criminalității informatice. |
| --- | --- |

3.4.3.

Criza și măsurile pentru starea de urgență accentuează sentimentul de pericol pentru libertăți, sentimentul de supraveghere excesivă, precum și temerile legate de riscurile criminalității informatice.

| 3.4.4. | Textele care asigură protecția existente în statele membre și la nivelul Uniunii nu sunt cunoscute. Sensibilizarea acestor populații pentru care școala nu mai este operațională, fără a le alarma, informarea și formarea lor ar permite realizarea unor progrese, atenuând decalajul de informații dintre marii operatori, de cele mai multe ori străini, și cetățenii utilizatori. |
| --- | --- |

3.4.4.

Textele care asigură protecția existente în statele membre și la nivelul Uniunii nu sunt cunoscute. Sensibilizarea acestor populații pentru care școala nu mai este operațională, fără a le alarma, informarea și formarea lor ar permite realizarea unor progrese, atenuând decalajul de informații dintre marii operatori, de cele mai multe ori străini, și cetățenii utilizatori.

3.5.   
  Acțiuni la nivelul Uniunii, al autorităților naționale, al întreprinderilor și al serviciilor

3.5.1.   La nivelul Uniunii Europene

Tehnologiile digitale ar trebui să reducă costul social al îmbătrânirii. Aproximativ 58 de milioane de cetățeni europeni cu vârste cuprinse între 16 și 74 de ani nu au folosit niciodată internetul (cf. Bridging the digital divide in the EU, notă de informare a Parlamentului European). Conform estimărilor prezentate în 2014 de o organizație de caritate (Secours catholique, citată de ziarul Le Monde, numărul din 6 noiembrie 2014), în Franța, ponderea persoanelor asistate cu vârsta cuprinsă între 50 și 59 de ani a crescut de la 13 % la 17 % în perioada 2000-2013. Aceasta indică creșterea șomajului în rândul seniorilor și precaritatea lucrătorilor în vârstă și subliniază necesitatea de a acționa de urgență, deoarece este vorba despre un obstacol în calea tehnologiilor digitale, care ar trebui să fie motorul de creștere pentru economie.

3.5.1.1.   Principiul egalității (articolul 20 din cartă) nu se limitează la îngrijire.

CESE recomandă ca UE să definească o clauză orizontală „seniori-egalitate” și încurajează ministerele responsabile cu promovarea egalității în statele membre să o pună în aplicare. Conectarea are un cost. CESE consideră că, în fața riscurilor la care sunt expuse sistemele de pensii, persoanele în vârstă ar trebui să beneficieze în toate statele membre de acces liber și gratuit la internet în spații delimitate. În cazul în care prețurile reprezintă un obstacol, ar trebui luată în considerare stabilirea unor tarife reglementate.

3.5.1.2.   O guvernanță globală

| 3.5.1.2.1. | Într-o viziune globală, o nouă guvernanță ar putea stabili o solidaritate activă între generații și durabilitate în sectorul social.






  — | Potrivit CESE, actorii reprezentativi ai societății civile, inclusiv potențialii beneficiari ai inovațiilor pentru sănătate și autonomie, ar trebui, prin urmare, să participe la structurile de dialog. |
| --- | --- | --- |

3.5.1.2.1.

Într-o viziune globală, o nouă guvernanță ar putea stabili o solidaritate activă între generații și durabilitate în sectorul social.

—

Potrivit CESE, actorii reprezentativi ai societății civile, inclusiv potențialii beneficiari ai inovațiilor pentru sănătate și autonomie, ar trebui, prin urmare, să participe la structurile de dialog.

| — | CESE recomandă ca seniorii să se organizeze la toate nivelurile pentru a-și stabili reprezentativitatea. |
| --- | --- |

—

CESE recomandă ca seniorii să se organizeze la toate nivelurile pentru a-și stabili reprezentativitatea.

| — | Comitetul pune accentul pe o „participare activă a cetățenilor”, care ar trebui „să beneficieze de trecerea la era digitală” și invită „Comisia să evalueze în continuare modul în care revoluția digitală modelează societatea europeană”. CESE consideră că această evaluare ar trebui să includă evoluțiile seniorilor. |
| --- | --- |

—

Comitetul pune accentul pe o „participare activă a cetățenilor”, care ar trebui „să beneficieze de trecerea la era digitală” și invită „Comisia să evalueze în continuare modul în care revoluția digitală modelează societatea europeană”. CESE consideră că această evaluare ar trebui să includă evoluțiile seniorilor.

3.5.1.3.   Finanțarea

Schimbări majore se produc deja (5) în toate sectoarele și în domeniul serviciilor.

| 3.5.1.3.1. | Sunt alocate fonduri specifice (pentru cercetare, internet în bandă largă, informații), fonduri structurale și programe speciale pentru dezvoltarea digitală. Cu toate acestea, investițiile necesare pentru a menține poziția predominantă a UE nu au fost cuantificate, deși nevoile populației Europei – de la cei din învățământul primar până la seniori, trecând prin formele de învățare pe tot parcursul vieții – ar trebui contabilizate. Este important să se garanteze că fondurile alocate nu cad sub incidența unor norme de austeritate bugetară. În fine, există o nevoie urgentă de a elimina barierele care restricționează accesul seniorilor la finanțare privată (împrumuturi bancare) (6). |
| --- | --- |

3.5.1.3.1.

Sunt alocate fonduri specifice (pentru cercetare, internet în bandă largă, informații), fonduri structurale și programe speciale pentru dezvoltarea digitală. Cu toate acestea, investițiile necesare pentru a menține poziția predominantă a UE nu au fost cuantificate, deși nevoile populației Europei – de la cei din învățământul primar până la seniori, trecând prin formele de învățare pe tot parcursul vieții – ar trebui contabilizate. Este important să se garanteze că fondurile alocate nu cad sub incidența unor norme de austeritate bugetară. În fine, există o nevoie urgentă de a elimina barierele care restricționează accesul seniorilor la finanțare privată (împrumuturi bancare) (6).

| 3.5.1.3.2. | Comisia propune parteneriate public-privat (PPP). Comitetul este circumspect, deoarece riscul este întotdeauna același: sectorul privat se implică numai în cazul în care întrevede posibilitatea unui câștig, iar costul dobânzilor adâncește datoria publică și, în fond, o parte a domeniului public a fost privatizată. |
| --- | --- |

3.5.1.3.2.

Comisia propune parteneriate public-privat (PPP). Comitetul este circumspect, deoarece riscul este întotdeauna același: sectorul privat se implică numai în cazul în care întrevede posibilitatea unui câștig, iar costul dobânzilor adâncește datoria publică și, în fond, o parte a domeniului public a fost privatizată.

3.6.   
  La nivelul autorităților naționale și regionale

| 3.6.1. | O veritabilă politică publică cu privire la tehnologiile digitale pentru seniori
  CESE a propus deja ca accesul la internet să fie considerat un drept la un serviciu universal, insistând pe accesibilitatea sa din punct de vedere economic, pentru a combate inegalitățile sociale și geografice. Alocarea unor spații publice cu acces gratuit la internet ar reprezenta un aspect în această direcție.
  Serviciile publice trebuie să integreze în mod natural problematicile seniorilor: transport, sănătate, servicii poștale, servicii de interes general (SIG), servicii de interes economic general (SIEG), servicii sociale de interes general (SSIG), servicii sociale de interes economic general (SSIEG) etc. |
| --- | --- |

3.6.1.

CESE a propus deja ca accesul la internet să fie considerat un drept la un serviciu universal, insistând pe accesibilitatea sa din punct de vedere economic, pentru a combate inegalitățile sociale și geografice. Alocarea unor spații publice cu acces gratuit la internet ar reprezenta un aspect în această direcție.

Serviciile publice trebuie să integreze în mod natural problematicile seniorilor: transport, sănătate, servicii poștale, servicii de interes general (SIG), servicii de interes economic general (SIEG), servicii sociale de interes general (SSIG), servicii sociale de interes economic general (SSIEG) etc.

| 3.6.2. | Autoritățile naționale și regionale trebuie să se asigure că seniorii dobândesc noi obișnuințe în ceea ce privește protecția și securitatea datelor digitale. Incluziunea socială inseparabilă de incluziunea digitală este cu atât mai necesară cu cât pierderea autonomiei progresează. Nivelul teritorial favorizează, prin apropierea sa, o evoluție în acest sens. CESE solicită înființarea unui serviciu civic pentru combaterea analfabetismului digital. |
| --- | --- |

3.6.2.

Autoritățile naționale și regionale trebuie să se asigure că seniorii dobândesc noi obișnuințe în ceea ce privește protecția și securitatea datelor digitale. Incluziunea socială inseparabilă de incluziunea digitală este cu atât mai necesară cu cât pierderea autonomiei progresează. Nivelul teritorial favorizează, prin apropierea sa, o evoluție în acest sens. CESE solicită înființarea unui serviciu civic pentru combaterea analfabetismului digital.

| 3.6.3. | Lansarea unor campanii naționale de sensibilizare |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Incluziunea seniorilor: ar trebui ca statelor membre să le revină sarcina de a-și informa cetățenii cu privire la toate posibilitățile de instruire în sectorul digital oferite seniorilor. Sensibilizarea prin campanii ale mijloacelor de comunicare în masă ar putea răspunde acestei necesități. |
| --- | --- |

3.6.4.

Incluziunea seniorilor: ar trebui ca statelor membre să le revină sarcina de a-și informa cetățenii cu privire la toate posibilitățile de instruire în sectorul digital oferite seniorilor. Sensibilizarea prin campanii ale mijloacelor de comunicare în masă ar putea răspunde acestei necesități.

3.6.4.1.   Prin competențe și formare

| 3.6.4.2. | Seniorii trebuie să dobândească sau să-și păstreze competențele digitale. Acțiunea ONG-urilor, deși importantă, nu este suficientă. Seniorii au nevoie ca abilitățile lor să fie recunoscute și să continue învățarea pe tot parcursul vieții lor. În Slovacia, de exemplu, există 18 universități pentru persoanele de vârsta a treia și multe școli pentru persoanele vârstnice mai puțin educate. |
| --- | --- |

3.6.4.2.

Seniorii trebuie să dobândească sau să-și păstreze competențele digitale. Acțiunea ONG-urilor, deși importantă, nu este suficientă. Seniorii au nevoie ca abilitățile lor să fie recunoscute și să continue învățarea pe tot parcursul vieții lor. În Slovacia, de exemplu, există 18 universități pentru persoanele de vârsta a treia și multe școli pentru persoanele vârstnice mai puțin educate.

| 3.6.4.3. | Prin învățare și „alfabetizare digitală”: Comitetul își reiterează apelul pentru promovarea educației (7) în domeniul mass-mediei și al internetului pentru toți cetățenii Uniunii, în special în rândul persoanelor vulnerabile, și salută stabilirea, la nivel european, a „marii coaliții pentru locuri de muncă în sectorul digital”. CESE subliniază că numeroși actori participă la cursurile de formare. |
| --- | --- |

3.6.4.3.

Prin învățare și „alfabetizare digitală”: Comitetul își reiterează apelul pentru promovarea educației (7) în domeniul mass-mediei și al internetului pentru toți cetățenii Uniunii, în special în rândul persoanelor vulnerabile, și salută stabilirea, la nivel european, a „marii coaliții pentru locuri de muncă în sectorul digital”. CESE subliniază că numeroși actori participă la cursurile de formare.

| 3.6.4.4. | Comitetul consideră că Comisia ar avea de câștigat din colaborarea cu statele membre și cu universitățile în ceea ce privește nevoile de competențe ale seniorilor și modalitățile de a răspunde acestor nevoi, de exemplu, prin crearea unor legături instituționale cu universitățile pentru a facilita accesul seniorilor la cursuri online (massive open online course – MOOC). |
| --- | --- |

3.6.4.4.

Comitetul consideră că Comisia ar avea de câștigat din colaborarea cu statele membre și cu universitățile în ceea ce privește nevoile de competențe ale seniorilor și modalitățile de a răspunde acestor nevoi, de exemplu, prin crearea unor legături instituționale cu universitățile pentru a facilita accesul seniorilor la cursuri online (massive open online course – MOOC).

| 3.6.5. | Prin accesibilitate și participarea tuturor seniorilor |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.5.1. | La fel ca și Parlamentul (8), Comitetul recunoaște necesitatea de a „depăși stereotipurile” și remarcă „potențialul imens al femeilor inovatoare și întreprinzătoare și rolul pe care acestea îl pot juca în transformarea digitală” și aspiră la „integrarea și participarea lor la societatea informațională”; Comitetul recunoaște că femeile de vârsta a treia sunt afectate pentru că și-au întrerupt deseori activitatea profesională și se află, într-o măsură mai mare decât bărbații, în situație de sărăcie, după ieșirea la pensie. Ar trebui să se țină cont de aceste date în cadrul măsurilor care vizează includerea femeilor în lumea tehnologiei digitale pentru seniori. |
| --- | --- |

3.6.5.1.

La fel ca și Parlamentul (8), Comitetul recunoaște necesitatea de a „depăși stereotipurile” și remarcă „potențialul imens al femeilor inovatoare și întreprinzătoare și rolul pe care acestea îl pot juca în transformarea digitală” și aspiră la „integrarea și participarea lor la societatea informațională”; Comitetul recunoaște că femeile de vârsta a treia sunt afectate pentru că și-au întrerupt deseori activitatea profesională și se află, într-o măsură mai mare decât bărbații, în situație de sărăcie, după ieșirea la pensie. Ar trebui să se țină cont de aceste date în cadrul măsurilor care vizează includerea femeilor în lumea tehnologiei digitale pentru seniori.

| 3.6.5.2. | În mod similar, Comitetul „recunoaște potențialul pieței unice digitale de a asigura participarea și accesul tuturor cetățenilor, inclusiv a persoanelor cu nevoi speciale, a persoanelor în vârstă, a minorităților și a altor cetățeni care aparțin grupurilor vulnerabile, la toate aspectele economiei digitale
   (9)”, dar ar prefera ca „persoanele în vârstă” să rămână actori economici, fără a fi stigmatizate și tratate ca persoane cu „nevoi speciale”. |
| --- | --- |

3.6.5.2.

În mod similar, Comitetul „recunoaște potențialul pieței unice digitale de a asigura participarea și accesul tuturor cetățenilor, inclusiv a persoanelor cu nevoi speciale, a persoanelor în vârstă, a minorităților și a altor cetățeni care aparțin grupurilor vulnerabile, la toate aspectele economiei digitale
   (9)”, dar ar prefera ca „persoanele în vârstă” să rămână actori economici, fără a fi stigmatizate și tratate ca persoane cu „nevoi speciale”.

| 3.6.5.3. | Comitetul și-a exprimat sprijinul pentru propunerea de directivă privind accesibilitatea (10), dar regretă elaborarea tardivă a acesteia și faptul că Tratatul de la Marrakech nu a fost ratificat. În materie de tehnologie digitală, Comitetul înțelege prin accesibilitate atât accesibilitatea echipamentelor (hardware), cât și a aplicațiilor (software); el dorește ca seniorii să le poată manipula mai ușor, ca software-urile să fie mai adaptate și multilingve și să existe spații digitale publice unde să se poată stabili relații între oameni. Legăturile sociale sunt vitale pentru persoanele vulnerabile. |
| --- | --- |

3.6.5.3.

Comitetul și-a exprimat sprijinul pentru propunerea de directivă privind accesibilitatea (10), dar regretă elaborarea tardivă a acesteia și faptul că Tratatul de la Marrakech nu a fost ratificat. În materie de tehnologie digitală, Comitetul înțelege prin accesibilitate atât accesibilitatea echipamentelor (hardware), cât și a aplicațiilor (software); el dorește ca seniorii să le poată manipula mai ușor, ca software-urile să fie mai adaptate și multilingve și să existe spații digitale publice unde să se poată stabili relații între oameni. Legăturile sociale sunt vitale pentru persoanele vulnerabile.

| 3.6.6. | CESE recomandă ca programul european Erasmus+ să cuprindă o componentă „seniori”, care ar putea fi o platformă pentru schimbul de bune practici, intitulată de exemplu „SENEQUE – Seniors Equivalent Erasmus”. |
| --- | --- |

3.6.6.

CESE recomandă ca programul european Erasmus+ să cuprindă o componentă „seniori”, care ar putea fi o platformă pentru schimbul de bune practici, intitulată de exemplu „SENEQUE – Seniors Equivalent Erasmus”.

| 3.6.7. | Încurajarea creativității și a inovării la toate vârstele prin tehnologiile digitale, seniorii fiind cei mai în măsură să-și cunoască nevoile și să susțină persoanele care îi îngrijesc și asociațiile. |
| --- | --- |

3.6.7.

Încurajarea creativității și a inovării la toate vârstele prin tehnologiile digitale, seniorii fiind cei mai în măsură să-și cunoască nevoile și să susțină persoanele care îi îngrijesc și asociațiile.

3.7.   
  În întreprinderi și servicii: activitate și locuri de muncă

| — | CESE propune un PPP al cărui profit este reprezentat de capitalul uman, prin intermediul organizării unor cursuri gratuite în cadrul politicii de RSI a întreprinderilor gigant din domeniul TIC, îndrumându-i pe salariații care ies la pensie și furnizându-le tuturor seniorilor cursuri în fiecare școală publică din statele membre, în afara orelor de curs. |
| --- | --- |

—

CESE propune un PPP al cărui profit este reprezentat de capitalul uman, prin intermediul organizării unor cursuri gratuite în cadrul politicii de RSI a întreprinderilor gigant din domeniul TIC, îndrumându-i pe salariații care ies la pensie și furnizându-le tuturor seniorilor cursuri în fiecare școală publică din statele membre, în afara orelor de curs.

| — | Competențele digitale lipsesc în UE (900 000 de locuri de muncă neocupate) (11). Recalificarea lucrătorilor în vârstă ar putea contribui la îmbunătățirea situației, care trebuie evaluată în raport cu concurența la nivel global. Încurajarea antreprenoriatului digital, a formării și a întreprinderilor tinere, precum și dezvoltarea competențelor și a bunăstării tuturor necesită investiții publice substanțiale. |
| --- | --- |

—

Competențele digitale lipsesc în UE (900 000 de locuri de muncă neocupate) (11). Recalificarea lucrătorilor în vârstă ar putea contribui la îmbunătățirea situației, care trebuie evaluată în raport cu concurența la nivel global. Încurajarea antreprenoriatului digital, a formării și a întreprinderilor tinere, precum și dezvoltarea competențelor și a bunăstării tuturor necesită investiții publice substanțiale.

| — | Într-un context de șomaj în masă, „economia 4.0” permite seniorilor să creeze rețele, noi întreprinderi și locuri de muncă stabile, cu o valoare adăugată ridicată și nedelocalizabile, cum ar fi locurile de muncă constând în furnizarea de servicii de asistență individuală și servicii în domeniul sănătății, pentru sprijinirea autonomiei sau a politicilor de prevenție (12). |
| --- | --- |

—

Într-un context de șomaj în masă, „economia 4.0” permite seniorilor să creeze rețele, noi întreprinderi și locuri de muncă stabile, cu o valoare adăugată ridicată și nedelocalizabile, cum ar fi locurile de muncă constând în furnizarea de servicii de asistență individuală și servicii în domeniul sănătății, pentru sprijinirea autonomiei sau a politicilor de prevenție (12).

| — | În privința formelor de consum colaborativ, UE nu prezintă în mod clar poziția sa de principiu cu privire la folosirea abuzivă a unei poziții dominante și compatibilitatea acesteia cu obiectivul „economiei sociale de piață”, în timp ce o proporție tot mai mare a forței de muncă utilizate în aceste forme de economie este de facto ilegală din perspectiva dreptului muncii. Seniorii riscă să fie mai afectați decât alte persoane de impactul digitalizării asupra coeziunii sociale. |
| --- | --- |

—

În privința formelor de consum colaborativ, UE nu prezintă în mod clar poziția sa de principiu cu privire la folosirea abuzivă a unei poziții dominante și compatibilitatea acesteia cu obiectivul „economiei sociale de piață”, în timp ce o proporție tot mai mare a forței de muncă utilizate în aceste forme de economie este de facto ilegală din perspectiva dreptului muncii. Seniorii riscă să fie mai afectați decât alte persoane de impactul digitalizării asupra coeziunii sociale.

3.8.   
  Revoluții

| 3.8.1. | Tehnologia digitală permite atât o abordare descendentă, cât și o abordare ascendentă a relațiilor sociale, și în special a „senioratului”. |
| --- | --- |

3.8.1.

Tehnologia digitală permite atât o abordare descendentă, cât și o abordare ascendentă a relațiilor sociale, și în special a „senioratului”.

| 3.8.2. | Consumul colaborativ îi poate apropia pe oameni prin metode de învățare care favorizează toate formele de inteligență și prin soluții inovatoare în domeniul sănătății care le permit persoanelor cu handicap sau persoanelor în vârstă să participe pe deplin la societate și să fie agile, chiar dacă nu sunt mobile („omniprezență digitală”). |
| --- | --- |

3.8.2.

Consumul colaborativ îi poate apropia pe oameni prin metode de învățare care favorizează toate formele de inteligență și prin soluții inovatoare în domeniul sănătății care le permit persoanelor cu handicap sau persoanelor în vârstă să participe pe deplin la societate și să fie agile, chiar dacă nu sunt mobile („omniprezență digitală”).

| 3.8.3. | Cu toate acestea, digitalizarea destructurează raporturile de muncă. Odată cu înaintarea în vârstă, tehnologiile digitale bulversează ceea ce a realizat coeziunea societăților europene după cel de Al Doilea Război Mondial: sistemele de solidaritate, care au funcționat ca niște amortizoare ale crizei (ca în 2008). |
| --- | --- |

3.8.3.

Cu toate acestea, digitalizarea destructurează raporturile de muncă. Odată cu înaintarea în vârstă, tehnologiile digitale bulversează ceea ce a realizat coeziunea societăților europene după cel de Al Doilea Război Mondial: sistemele de solidaritate, care au funcționat ca niște amortizoare ale crizei (ca în 2008).

| 3.8.4. | Legătura de subordonare a salariaților este destabilizată de „revoluția 4.0”, prin activitățile desfășurate în rețea, prin apariția seniorilor și prin atenuarea „granițelor”; în același timp, aproximativ 10 % din e-seniori sunt conectați la internet, dar sunt săraci și ar putea redeveni „bătrâni”, în imposibilitatea de a-și satisface nevoile (familii nucleare), așa cum se întâmpla în secolele trecute. Tranzițiile cu transmiterea de know-how sunt, prin urmare, posibile? |
| --- | --- |

3.8.4.

Legătura de subordonare a salariaților este destabilizată de „revoluția 4.0”, prin activitățile desfășurate în rețea, prin apariția seniorilor și prin atenuarea „granițelor”; în același timp, aproximativ 10 % din e-seniori sunt conectați la internet, dar sunt săraci și ar putea redeveni „bătrâni”, în imposibilitatea de a-și satisface nevoile (familii nucleare), așa cum se întâmpla în secolele trecute. Tranzițiile cu transmiterea de know-how sunt, prin urmare, posibile?

| 3.8.5. | Pentru o economie socială digitală de piață și incluzivă (13) pentru toți, păstrarea sistemelor de pensii este vitală. Întemeierea acestor sisteme pe alte elemente decât munca salariată, evitând în același timp riscurile pe care le implică fondurile de pensii, va fi inevitabilă până în 2060, fiind necesară o reflecție aprofundată asupra bazei de impozitare a contribuțiilor și a redistribuirii bogăției, pentru a ne pregăti trăirile și mentalitățile pentru schimbări. |
| --- | --- |

3.8.5.

Pentru o economie socială digitală de piață și incluzivă (13) pentru toți, păstrarea sistemelor de pensii este vitală. Întemeierea acestor sisteme pe alte elemente decât munca salariată, evitând în același timp riscurile pe care le implică fondurile de pensii, va fi inevitabilă până în 2060, fiind necesară o reflecție aprofundată asupra bazei de impozitare a contribuțiilor și a redistribuirii bogăției, pentru a ne pregăti trăirile și mentalitățile pentru schimbări.

Bruxelles, 13 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 372, 20.12.2011, Rezoluția Consiliului privind Planul european reînnoit pentru învățarea în rândul adulților.

1

Planul european reînnoit pentru învățarea în rândul adulților

(2)  JO C 11, 15.1.2013, p. 16.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Population_structure_and_ageing/fr.

3

(4)  COM(2016) 176 final.

4

(5)  Cf. JO C 13, 15.1.2016, p. 161.

5

(6)  Directiva 2013/36/UE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

6

(7)  JO C 451, 16.12.2014, p. 25.

7

(8)  Parlamentul European, op. cit., punctul 113.

8

op. cit

(9)  Parlamentul European, op. cit., punctul 114.

9

op. cit

(10)  JO C 303, 19.8.2016, p. 103.

10

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-518_en.htm

11

(12)  JO C 21, 21.1.2011, p. 39.

12

(13)  JO C 318, 29.10.2011, p. 9.

13

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/35

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Inițiativa cetățenească europeană” (revizuire)

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 389/05)

| Raportor: | domnul Antonio LONGO |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Antonio LONGO

La 21 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Inițiativa cetățenească europeană” (revizuire)

(aviz din proprie inițiativă).

Subcomitetul însărcinat cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă și-a adoptat avizul la 17 mai 2016.

În cea de-a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 13 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 107 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | La patru ani de la intrarea în vigoare a Regulamentului privind inițiativa cetățenească (ICE), Comitetul Economic și Social European (CESE) subliniază că cetățenii se află în centrul proiectului european și că instrumentul sus-menționat are capacitatea de a contribui la reducerea deficitului democratic, prin sprijinirea cetățeniei active și a democrației participative. |
| --- | --- |

1.1.

La patru ani de la intrarea în vigoare a Regulamentului privind inițiativa cetățenească (ICE), Comitetul Economic și Social European (CESE) subliniază că cetățenii se află în centrul proiectului european și că instrumentul sus-menționat are capacitatea de a contribui la reducerea deficitului democratic, prin sprijinirea cetățeniei active și a democrației participative.

| 1.2. | Împărtășind pozițiile adoptate până în prezent de Parlamentul European, de Comitetul Regiunilor și de Ombudsmanul European, Comitetul consideră că inițiativa cetățenească europeană nu și-a realizat pe deplin potențialul din pricina unui regulament a cărui revizuire se impune. |
| --- | --- |

1.2.

Împărtășind pozițiile adoptate până în prezent de Parlamentul European, de Comitetul Regiunilor și de Ombudsmanul European, Comitetul consideră că inițiativa cetățenească europeană nu și-a realizat pe deplin potențialul din pricina unui regulament a cărui revizuire se impune.

| 1.3. | Astfel, CESE a identificat probleme semnificative cu caracter tehnic, juridic și birocratic, precum și un surplus evident de competențe acordate Comisiei Europene, care împiedică difuzarea completă, implementarea și monitorizarea, în cazul în care inițiativele au succes. |
| --- | --- |

1.3.

Astfel, CESE a identificat probleme semnificative cu caracter tehnic, juridic și birocratic, precum și un surplus evident de competențe acordate Comisiei Europene, care împiedică difuzarea completă, implementarea și monitorizarea, în cazul în care inițiativele au succes.

| 1.4. | Din perspectiva revizuirii regulamentului, Comitetul propune următoarele măsuri: |
| --- | --- |

1.4.

Din perspectiva revizuirii regulamentului, Comitetul propune următoarele măsuri:

| 1.4.1. | Să se permită comitetelor cetățenilor să înceapă colectarea declarațiilor de susținere la data pe care o aleg ele; |
| --- | --- |

1.4.1.

Să se permită comitetelor cetățenilor să înceapă colectarea declarațiilor de susținere la data pe care o aleg ele;

| 1.4.2. | Să se acorde recunoaștere juridică comitetelor cetățenilor, pentru a se limita răspunderea penală a organizatorilor în cazurile de dol sau culpă gravă, în conformitate cu modelul Directivei 2008/99/CE privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal; |
| --- | --- |

1.4.2.

Să se acorde recunoaștere juridică comitetelor cetățenilor, pentru a se limita răspunderea penală a organizatorilor în cazurile de dol sau culpă gravă, în conformitate cu modelul Directivei 2008/99/CE privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal;

| 1.4.3. | Să se creeze un „ghișeu unic” fizic și online, unde cetățenii să poată primi informații și îndrumare pentru prezentarea inițiativelor; |
| --- | --- |

1.4.3.

Să se creeze un „ghișeu unic” fizic și online, unde cetățenii să poată primi informații și îndrumare pentru prezentarea inițiativelor;

| 1.4.4. | Să se examineze propunerile vizând reducerea vârstei minime pentru sprijinirea unei ICE și participarea la aceasta, conform solicitărilor formulate de Parlamentul European și de Comitetul Regiunilor; |
| --- | --- |

1.4.4.

Să se examineze propunerile vizând reducerea vârstei minime pentru sprijinirea unei ICE și participarea la aceasta, conform solicitărilor formulate de Parlamentul European și de Comitetul Regiunilor;

| 1.4.5. | Să fie rezolvat evidentul conflict de interese din cadrul Comisiei, prin decuplarea rolurilor de „îndrumător instituțional” și „instanță decizională”. În acest context, reiterându-și disponibilitatea de a-și continua eforturile cu privire la inițiativele deja demarate, CESE poate fi candidatul firesc pentru rolul de facilitator și îndrumător instituțional; |
| --- | --- |

1.4.5.

Să fie rezolvat evidentul conflict de interese din cadrul Comisiei, prin decuplarea rolurilor de „îndrumător instituțional” și „instanță decizională”. În acest context, reiterându-și disponibilitatea de a-și continua eforturile cu privire la inițiativele deja demarate, CESE poate fi candidatul firesc pentru rolul de facilitator și îndrumător instituțional;

| 1.4.6. | Să se garanteze că se vor lua măsuri adecvate ca urmare a inițiativelor de succes, solicitându-se Comisiei să elaboreze o propunere legislativă în termen de 12 luni de la finele campaniei sau să motiveze în mod corespunzător decizia de a nu prezenta nicio propunere. În cazul în care nu urmează o propunere, Comitetul solicită ca Parlamentul European să exercite presiune asupra Comisiei, în sensul articolului 225 din TFUE. |
| --- | --- |

1.4.6.

Să se garanteze că se vor lua măsuri adecvate ca urmare a inițiativelor de succes, solicitându-se Comisiei să elaboreze o propunere legislativă în termen de 12 luni de la finele campaniei sau să motiveze în mod corespunzător decizia de a nu prezenta nicio propunere. În cazul în care nu urmează o propunere, Comitetul solicită ca Parlamentul European să exercite presiune asupra Comisiei, în sensul articolului 225 din TFUE.

| 1.5. | CESE subliniază că unele probleme nu necesită o revizuire a regulamentului și, ca atare, ar trebui soluționate rapid, spre a nu descuraja potențialii organizatori de inițiative. Pentru a spori eficacitatea și facilitatea utilizării acestui instrument, Comitetul dorește punerea în practică a următoarelor inițiative: |
| --- | --- |

1.5.

CESE subliniază că unele probleme nu necesită o revizuire a regulamentului și, ca atare, ar trebui soluționate rapid, spre a nu descuraja potențialii organizatori de inițiative. Pentru a spori eficacitatea și facilitatea utilizării acestui instrument, Comitetul dorește punerea în practică a următoarelor inițiative:

| 1.5.1. | Pentru a face procesul de înregistrare mai transparent, Comisia trebuie să adopte proceduri clare și simple și să furnizeze răspunsuri detaliate și eventuale soluții în cazul inițiativelor apreciate ca nefiind admisibile, comitetele având posibilitatea de a le reformula și de a le prezenta din nou; |
| --- | --- |

1.5.1.

Pentru a face procesul de înregistrare mai transparent, Comisia trebuie să adopte proceduri clare și simple și să furnizeze răspunsuri detaliate și eventuale soluții în cazul inițiativelor apreciate ca nefiind admisibile, comitetele având posibilitatea de a le reformula și de a le prezenta din nou;

| 1.5.2. | Comisia trebuie să continue negocierile cu statele membre, pentru a simplifica, reduce și uniformiza sistemul de norme naționale prevăzut pentru colectarea datelor. Se propune în special să se limiteze solicitările de documente personale de identitate și să li se permită tuturor cetățenilor să semneze inițiativele din țările în care își au reședința; |
| --- | --- |

1.5.2.

Comisia trebuie să continue negocierile cu statele membre, pentru a simplifica, reduce și uniformiza sistemul de norme naționale prevăzut pentru colectarea datelor. Se propune în special să se limiteze solicitările de documente personale de identitate și să li se permită tuturor cetățenilor să semneze inițiativele din țările în care își au reședința;

| 1.5.3. | Permanentizarea accesului la software-ul gratuit pentru colectarea online a declarațiilor de susținere (OCS) (1), pentru simplificarea colectării și clasificării declarațiilor, precum și a verificării lor de către autoritățile naționale. Ar fi de dorit, de asemenea, ca un astfel de instrument să fie accesibil și persoanelor cu dizabilități. |
| --- | --- |

1.5.3.

Permanentizarea accesului la software-ul gratuit pentru colectarea online a declarațiilor de susținere (OCS) (1), pentru simplificarea colectării și clasificării declarațiilor, precum și a verificării lor de către autoritățile naționale. Ar fi de dorit, de asemenea, ca un astfel de instrument să fie accesibil și persoanelor cu dizabilități.

| 1.6. | Din perspectiva mai generală a difuzării și încetățenirii ICE, Comitetul recomandă: |
| --- | --- |

1.6.

Din perspectiva mai generală a difuzării și încetățenirii ICE, Comitetul recomandă:

| 1.6.1. | Creșterea gradului de informare și sensibilizare a cetățenilor cu privire la instrumentul ICS, prin intermediul unor campanii în acest sens, care să permită comitetelor cetățenilor să-și informeze semnatarii cu privire la rezultatele obținute și, mai ales, prin intermediul unui efort mai susținut al Comisiei de a face publice acțiunile întreprinse în urma inițiativelor de succes; |
| --- | --- |

1.6.1.

Creșterea gradului de informare și sensibilizare a cetățenilor cu privire la instrumentul ICS, prin intermediul unor campanii în acest sens, care să permită comitetelor cetățenilor să-și informeze semnatarii cu privire la rezultatele obținute și, mai ales, prin intermediul unui efort mai susținut al Comisiei de a face publice acțiunile întreprinse în urma inițiativelor de succes;

| 1.6.2. | Garantarea multilingvismului și explorarea noilor modalități de îmbinare a colectării online a semnăturilor cu mijloacele de comunicare sociale și digitale, pentru a se lua legătura cu un public tot mai amplu; |
| --- | --- |

1.6.2.

Garantarea multilingvismului și explorarea noilor modalități de îmbinare a colectării online a semnăturilor cu mijloacele de comunicare sociale și digitale, pentru a se lua legătura cu un public tot mai amplu;

| 1.6.3. | Asigurarea, în principiu, a posibilității ca orice cetățean UE să devină organizator al unei ICE, garantându-se sprijinirea cheltuielilor esențiale ale unei campanii în cazul în care o ICE a fost înregistrată oficial. |
| --- | --- |

1.6.3.

Asigurarea, în principiu, a posibilității ca orice cetățean UE să devină organizator al unei ICE, garantându-se sprijinirea cheltuielilor esențiale ale unei campanii în cazul în care o ICE a fost înregistrată oficial.

| 1.7. | CESE propune crearea, sub egida sa, a unui forum instituțional privind participarea cetățenilor europeni, care să devină un spațiu permanent de discuție și dezbatere, după modelul Forumului european privind migrația, valorificând pașii deja întreprinși în cadrul Zilei inițiativei cetățenești europene. Tema ar putea face obiectul unei propuneri mai specifice și mai bine articulate din partea Comitetului, care să fie tratată în cadrul unui aviz din proprie inițiativă anume elaborat. |
| --- | --- |

1.7.

CESE propune crearea, sub egida sa, a unui forum instituțional privind participarea cetățenilor europeni, care să devină un spațiu permanent de discuție și dezbatere, după modelul Forumului european privind migrația, valorificând pașii deja întreprinși în cadrul Zilei inițiativei cetățenești europene. Tema ar putea face obiectul unei propuneri mai specifice și mai bine articulate din partea Comitetului, care să fie tratată în cadrul unui aviz din proprie inițiativă anume elaborat.

2.   Introducere

| 2.1. | Dreptul de a propune o inițiativă cetățenească europeană (ICE) a fost instituit prin Tratatul de la Lisabona (2), ca instrument inovator al democrației participative transnaționale. Acesta permite unui număr de un milion de cetățeni europeni, proveniți din cel puțin șapte țări membre, să solicite Comisiei Europene să propună un text legislativ cu privire la chestiuni care țin de competența UE. În acest mod, se dorește implicarea activă a cetățenilor în procesele de decizie de la nivel european, oferindu-li-se, în mod indirect, ocazia de a-și exercita dreptul de inițiativă legislativă. |
| --- | --- |

2.1.

Dreptul de a propune o inițiativă cetățenească europeană (ICE) a fost instituit prin Tratatul de la Lisabona (2), ca instrument inovator al democrației participative transnaționale. Acesta permite unui număr de un milion de cetățeni europeni, proveniți din cel puțin șapte țări membre, să solicite Comisiei Europene să propună un text legislativ cu privire la chestiuni care țin de competența UE. În acest mod, se dorește implicarea activă a cetățenilor în procesele de decizie de la nivel european, oferindu-li-se, în mod indirect, ocazia de a-și exercita dreptul de inițiativă legislativă.

| 2.2. | Normele și procedurile care guvernează inițiativa cetățenească europeană (ICE) sunt precizate într-un regulament al UE adoptat la 16 februarie 2011 și aflat în vigoare de la 1 aprilie 2012 (3). |
| --- | --- |

2.2.

Normele și procedurile care guvernează inițiativa cetățenească europeană (ICE) sunt precizate într-un regulament al UE adoptat la 16 februarie 2011 și aflat în vigoare de la 1 aprilie 2012 (3).

| 2.3. | O ICE poate fi organizată și/sau semnată de toți cetățenii europeni care au atins vârsta la care se dobândește dreptul de vot în cadrul alegerilor pentru Parlamentul European (4). Inițiativele nu pot să fie gestionate de organizații, care însă le pot promova sau sprijini în măsura în care o fac cu deplină transparență. |
| --- | --- |

2.3.

O ICE poate fi organizată și/sau semnată de toți cetățenii europeni care au atins vârsta la care se dobândește dreptul de vot în cadrul alegerilor pentru Parlamentul European (4). Inițiativele nu pot să fie gestionate de organizații, care însă le pot promova sau sprijini în măsura în care o fac cu deplină transparență.

| 2.4. | Procedura prevăzută pentru ICE poate fi sintetizată în trei etape: |
| --- | --- |

2.4.

Procedura prevăzută pentru ICE poate fi sintetizată în trei etape:

| 2.4.1. | Etapa de lansare presupune alcătuirea unui „comitet al cetățenilor” (5), înregistrarea oficială a inițiativei (6), sub rezerva evaluării de către Comisie (7) a admisibilității ei, și certificarea sistemului de colectare online a semnăturilor (8). |
| --- | --- |

2.4.1.

Etapa de lansare presupune alcătuirea unui „comitet al cetățenilor” (5), înregistrarea oficială a inițiativei (6), sub rezerva evaluării de către Comisie (7) a admisibilității ei, și certificarea sistemului de colectare online a semnăturilor (8).

| 2.4.2. | În etapa colectării, trebuie să se ajungă la un milion de „declarații de susținere” (semnături) provenind din cel puțin șapte state membre, într-o perioadă de maximum 12 luni (9). Acest rezultat va trebui certificat de autoritățile naționale competente (10). |
| --- | --- |

2.4.2.

În etapa colectării, trebuie să se ajungă la un milion de „declarații de susținere” (semnături) provenind din cel puțin șapte state membre, într-o perioadă de maximum 12 luni (9). Acest rezultat va trebui certificat de autoritățile naționale competente (10).

| 2.4.3. | În etapa prezentării, inițiativa este examinată de Comisie, după o întâlnire cu organizatorii și o audiere publică în cadrul Parlamentului European. Comisia dispune de un termen de trei luni pentru a răspunde cu o comunicare pe această temă și pentru a decide dacă adoptă propunerea, inițiind astfel o procedură legislativă. |
| --- | --- |

2.4.3.

În etapa prezentării, inițiativa este examinată de Comisie, după o întâlnire cu organizatorii și o audiere publică în cadrul Parlamentului European. Comisia dispune de un termen de trei luni pentru a răspunde cu o comunicare pe această temă și pentru a decide dacă adoptă propunerea, inițiind astfel o procedură legislativă.

3.   Primii patru ani de existență a inițiativei cetățenești europene

| 3.1. | Până în momentul de față, peste 6 milioane de cetățeni europeni au semnat o ICE. Deși au fost prezentate 56 de inițiative, la Comisie au fost înregistrate numai 36 dintre acestea, doar trei reușind să colecteze cel puțin un milion de semnături (11). Nicio inițiativă de succes nu a dus la elaborarea unei noi propuneri legislative, cu toate că, în anumite cazuri, Comisia Europeană a ținut seama de poziția opiniei publice cu privire la anumite aspecte. |
| --- | --- |

3.1.

Până în momentul de față, peste 6 milioane de cetățeni europeni au semnat o ICE. Deși au fost prezentate 56 de inițiative, la Comisie au fost înregistrate numai 36 dintre acestea, doar trei reușind să colecteze cel puțin un milion de semnături (11). Nicio inițiativă de succes nu a dus la elaborarea unei noi propuneri legislative, cu toate că, în anumite cazuri, Comisia Europeană a ținut seama de poziția opiniei publice cu privire la anumite aspecte.

| 3.2. | Dificultățile demne de remarcat sub aspect tehnic, juridic și birocratic cu care se confruntă organizatorii și impactul legislativ minim generat de inițiativele care au avut succes au subminat credibilitatea instrumentului ICE. Acest fenomen se reflectă clar în scăderea drastică a numărului inițiativelor înregistrate, de la 16 în 2012 la 5 în 2015 (12), precum și a numărului declarațiilor de susținere colectate, de la peste 5 milioane în 2012 la câteva mii în 2015 (13). |
| --- | --- |

3.2.

Dificultățile demne de remarcat sub aspect tehnic, juridic și birocratic cu care se confruntă organizatorii și impactul legislativ minim generat de inițiativele care au avut succes au subminat credibilitatea instrumentului ICE. Acest fenomen se reflectă clar în scăderea drastică a numărului inițiativelor înregistrate, de la 16 în 2012 la 5 în 2015 (12), precum și a numărului declarațiilor de susținere colectate, de la peste 5 milioane în 2012 la câteva mii în 2015 (13).

| 3.3. | Pe parcursul acestor patru ani, mulți organizatori și reprezentanți ai societății civile organizate (14) au denunțat defectele și rigiditatea unui instrument care, la origine, trebuia să fie clar, simplu și ușor de utilizat. Aceste opinii au fost confirmate în cadrul unei audieri publice organizate de CESE la 22 februarie 2016. |
| --- | --- |

3.3.

Pe parcursul acestor patru ani, mulți organizatori și reprezentanți ai societății civile organizate (14) au denunțat defectele și rigiditatea unui instrument care, la origine, trebuia să fie clar, simplu și ușor de utilizat. Aceste opinii au fost confirmate în cadrul unei audieri publice organizate de CESE la 22 februarie 2016.

| 3.4. | În februarie 2015, la trei ani după intrarea în vigoare a regulamentului, Parlamentul European a prezentat un studiu (15) cu privire la stadiul de punere în aplicare a acestuia, solicitând o revizuire. Concluziile acestui studiu au fost preluate, în octombrie 2015, într-o rezoluție (16) prin intermediul căreia Parlamentul a adresat oficial această solicitare Comisiei Europene, cu propuneri clare și concrete. |
| --- | --- |

3.4.

În februarie 2015, la trei ani după intrarea în vigoare a regulamentului, Parlamentul European a prezentat un studiu (15) cu privire la stadiul de punere în aplicare a acestuia, solicitând o revizuire. Concluziile acestui studiu au fost preluate, în octombrie 2015, într-o rezoluție (16) prin intermediul căreia Parlamentul a adresat oficial această solicitare Comisiei Europene, cu propuneri clare și concrete.

| 3.5. | În urma unei investigații desfășurate pentru a verifica funcționarea efectivă a procedurii care guvernează ICE, precum și rolul și responsabilitățile Comisiei, Ombudsmanul european a formulat, în martie 2015, 11 orientări menite să îmbunătățească inițiativa (17). |
| --- | --- |

3.5.

În urma unei investigații desfășurate pentru a verifica funcționarea efectivă a procedurii care guvernează ICE, precum și rolul și responsabilitățile Comisiei, Ombudsmanul european a formulat, în martie 2015, 11 orientări menite să îmbunătățească inițiativa (17).

| 3.6. | În octombrie 2015, Comitetul Regiunilor a adoptat, la rândul său, un aviz în care pleda în favoarea unei revizuiri rapide și substanțiale a regulamentului (18). |
| --- | --- |

3.6.

În octombrie 2015, Comitetul Regiunilor a adoptat, la rândul său, un aviz în care pleda în favoarea unei revizuiri rapide și substanțiale a regulamentului (18).

| 3.7. | Ca răspuns la numeroasele solicitări de modificare a regulamentului, Comisia a publicat în aprilie 2015, așa cum se prevedea în regulament, un raport (19) cu privire la rezultatele obținute până la momentul respectiv, iar apoi, în februarie 2016, un răspuns (follow-up) (20) la propunerile avansate de Parlament. În ambele documente, deși a recunoscut diversele dificultăți întâmpinate de organizatorii inițiativelor cetățenești și a acceptat posibilitatea de a se îmbunătăți aplicarea cadrului normativ în vigoare, Comisia a respins în repetate rânduri orice posibilitate de revizuire rapidă a regulamentului actual. |
| --- | --- |

3.7.

Ca răspuns la numeroasele solicitări de modificare a regulamentului, Comisia a publicat în aprilie 2015, așa cum se prevedea în regulament, un raport (19) cu privire la rezultatele obținute până la momentul respectiv, iar apoi, în februarie 2016, un răspuns (follow-up) (20) la propunerile avansate de Parlament. În ambele documente, deși a recunoscut diversele dificultăți întâmpinate de organizatorii inițiativelor cetățenești și a acceptat posibilitatea de a se îmbunătăți aplicarea cadrului normativ în vigoare, Comisia a respins în repetate rânduri orice posibilitate de revizuire rapidă a regulamentului actual.

| 3.8. | Între timp, instituțiile europene, organizatorii și reprezentanții societății civile organizate împărtășesc opinia că, în pofida obținerii câtorva rezultate pozitive, ICE este încă departe de a-și fi atins pe deplin potențialul în materie de propunere politică și de participare activă a cetățenilor. |
| --- | --- |

3.8.

Între timp, instituțiile europene, organizatorii și reprezentanții societății civile organizate împărtășesc opinia că, în pofida obținerii câtorva rezultate pozitive, ICE este încă departe de a-și fi atins pe deplin potențialul în materie de propunere politică și de participare activă a cetățenilor.

| 3.9. | Principalele deficiențe identificate, în mod uniform, de către instituții și părțile interesate sunt următoarele: |
| --- | --- |

3.9.

Principalele deficiențe identificate, în mod uniform, de către instituții și părțile interesate sunt următoarele:

| 3.9.1. | gradul redus de cunoaștere și de conștientizare cu privire la instrumentul ICE în rândul cetățenilor și al instituțiilor de la nivel național (21); |
| --- | --- |

3.9.1.

gradul redus de cunoaștere și de conștientizare cu privire la instrumentul ICE în rândul cetățenilor și al instituțiilor de la nivel național (21);

| 3.9.2. | comitetele cetățenilor s-au confruntat, în etapa înregistrării și în cea a colectării declarațiilor de susținere, cu numeroase obstacole de natură tehnică, juridică și birocratică, care riscau să compromită însuși rezultatul inițiativei; |
| --- | --- |

3.9.2.

comitetele cetățenilor s-au confruntat, în etapa înregistrării și în cea a colectării declarațiilor de susținere, cu numeroase obstacole de natură tehnică, juridică și birocratică, care riscau să compromită însuși rezultatul inițiativei;

| 3.9.3. | cetățenii care intenționau să semneze o inițiativă s-au confruntat cu numeroase dificultăți legate de legislația națională privind tratamentul datelor; |
| --- | --- |

3.9.3.

cetățenii care intenționau să semneze o inițiativă s-au confruntat cu numeroase dificultăți legate de legislația națională privind tratamentul datelor;

| 3.9.4. | puținele inițiative de succes nu au fost luate în considerare de Comisie pentru a elabora noi propuneri legislative, ci numai pentru inițiative legislative corelate indirect cu acestea. |
| --- | --- |

3.9.4.

puținele inițiative de succes nu au fost luate în considerare de Comisie pentru a elabora noi propuneri legislative, ci numai pentru inițiative legislative corelate indirect cu acestea.

| 3.10. | Printre principalele dificultăți cu care s-au confruntat comitetele cetățenilor, se semnalează: |
| --- | --- |

3.10.

Printre principalele dificultăți cu care s-au confruntat comitetele cetățenilor, se semnalează:

| 3.10.1. | absența unei recunoașteri juridice pentru comitetele cetățenilor. Acest aspect are consecințe negative asupra unor aspecte practice importante ale unei ICE, precum colectarea de fonduri sau simpla deschidere a unui cont curent. În plus, faptul că organizatorii sunt personal răspunzători „pentru orice prejudicii cauzate de ei în procesul de organizare a unei inițiative cetățenești” (22) are un efect disuasiv; |
| --- | --- |

3.10.1.

absența unei recunoașteri juridice pentru comitetele cetățenilor. Acest aspect are consecințe negative asupra unor aspecte practice importante ale unei ICE, precum colectarea de fonduri sau simpla deschidere a unui cont curent. În plus, faptul că organizatorii sunt personal răspunzători „pentru orice prejudicii cauzate de ei în procesul de organizare a unei inițiative cetățenești” (22) are un efect disuasiv;

| 3.10.2. | aplicarea excesiv de rigidă a criteriilor de admisibilitate a unei ICE. Aproximativ 40 % din inițiative au fost declarate inadmisibile de către Comisia Europeană în prima etapă a procesului, cea a înregistrării inițiativei (23). În opinia Parlamentului European, este de dorit să se analizeze atent conflictul de interese din interiorul Comisiei Europene care, pe de o parte, are sarcina de a-i informa pe organizatori și de a evalua admisibilitatea inițiativei și, de partea cealaltă, este destinatarul aceleiași inițiative (24); |
| --- | --- |

3.10.2.

aplicarea excesiv de rigidă a criteriilor de admisibilitate a unei ICE. Aproximativ 40 % din inițiative au fost declarate inadmisibile de către Comisia Europeană în prima etapă a procesului, cea a înregistrării inițiativei (23). În opinia Parlamentului European, este de dorit să se analizeze atent conflictul de interese din interiorul Comisiei Europene care, pe de o parte, are sarcina de a-i informa pe organizatori și de a evalua admisibilitatea inițiativei și, de partea cealaltă, este destinatarul aceleiași inițiative (24);

| 3.10.3. | suprapunerea activităților în calendarul unei ICE. Timpul necesar pentru certificarea, în fiecare stat membru, a sistemelor de colectare a semnăturilor pe cale electronică reduce termenul, deja prea scurt, de 12 luni, pentru obținerea declarațiilor de susținere; |
| --- | --- |

3.10.3.

suprapunerea activităților în calendarul unei ICE. Timpul necesar pentru certificarea, în fiecare stat membru, a sistemelor de colectare a semnăturilor pe cale electronică reduce termenul, deja prea scurt, de 12 luni, pentru obținerea declarațiilor de susținere;

| 3.10.4. | Absența unui sprijin adecvat din partea Comisiei, mai cu seamă în etapa lansării și în gestionarea inițiativei. Merită menționate îndeosebi serviciul de „găzduire” și OCS oferite în mod gratuit de către Comisie și dificultățile cu care se confruntă organizatorii în elaborarea și difuzarea documentației în versiuni multilingve; |
| --- | --- |

3.10.4.

Absența unui sprijin adecvat din partea Comisiei, mai cu seamă în etapa lansării și în gestionarea inițiativei. Merită menționate îndeosebi serviciul de „găzduire” și OCS oferite în mod gratuit de către Comisie și dificultățile cu care se confruntă organizatorii în elaborarea și difuzarea documentației în versiuni multilingve;

| 3.10.5. | Gestionarea unei ICE este un proces costisitor. Acest lucru este dovedit de faptul că cele trei inițiative care au avut succes au fost sprijinite de mari organizații ale societății civile care le-au susținut activitatea din punct de vedere tehnic, organizatoric și financiar. Pentru a nu denatura principiul de bază al inițiativei cetățenești europene, mulți organizatori au subliniat necesitatea de a primi un sprijin mai mare la nivelul UE pentru lansarea campaniilor; |
| --- | --- |

3.10.5.

Gestionarea unei ICE este un proces costisitor. Acest lucru este dovedit de faptul că cele trei inițiative care au avut succes au fost sprijinite de mari organizații ale societății civile care le-au susținut activitatea din punct de vedere tehnic, organizatoric și financiar. Pentru a nu denatura principiul de bază al inițiativei cetățenești europene, mulți organizatori au subliniat necesitatea de a primi un sprijin mai mare la nivelul UE pentru lansarea campaniilor;

| 3.10.6. | rigiditatea excesivă în ceea ce privește colectarea și gestionarea datelor personale. În unele state membre, normele în acest domeniu au descurajat și mai mult organizarea și participarea la noi inițiative. În plus, în unele țări, legislația privind colectarea datelor prevede faptul că se ține seama numai de semnăturile colectate de la cetățenii cu reședința pe teritoriul național, 11 milioane de persoane fiind astfel private de dreptul de a participa (25); |
| --- | --- |

3.10.6.

rigiditatea excesivă în ceea ce privește colectarea și gestionarea datelor personale. În unele state membre, normele în acest domeniu au descurajat și mai mult organizarea și participarea la noi inițiative. În plus, în unele țări, legislația privind colectarea datelor prevede faptul că se ține seama numai de semnăturile colectate de la cetățenii cu reședința pe teritoriul național, 11 milioane de persoane fiind astfel private de dreptul de a participa (25);

| 3.10.7. | implicarea redusă a organizatorilor în activitățile prin care se dă curs inițiativei. Având în vedere că inițiativele de succes au urmări atât de limitate, s-ar părea că întâlnirile și audierile sunt insuficiente pentru a anima o acțiune legislativă concretă din partea Comisiei. |
| --- | --- |

3.10.7.

implicarea redusă a organizatorilor în activitățile prin care se dă curs inițiativei. Având în vedere că inițiativele de succes au urmări atât de limitate, s-ar părea că întâlnirile și audierile sunt insuficiente pentru a anima o acțiune legislativă concretă din partea Comisiei.

| 3.11. | 2016 reprezintă un an decisiv pentru procesul care ar putea duce la revizuirea ICE. Prezentul aviz din proprie inițiativă este elaborat drept contribuție a CESE la acest proces, cunoscut fiind faptul că există un uriaș potențial neexploatat al unui instrument atât de important și inovator în procesele decizionale europene, în vederea obținerii unei cetățenii europene veritabile. |
| --- | --- |

3.11.

2016 reprezintă un an decisiv pentru procesul care ar putea duce la revizuirea ICE. Prezentul aviz din proprie inițiativă este elaborat drept contribuție a CESE la acest proces, cunoscut fiind faptul că există un uriaș potențial neexploatat al unui instrument atât de important și inovator în procesele decizionale europene, în vederea obținerii unei cetățenii europene veritabile.

4.   CESE și inițiativa cetățenească europeană

| 4.1. | În calitatea sa de punte între instituțiile europene și societatea civilă organizată, CESE a fost implicat de la bun început în dezbaterea cu privire la ICE. Stau martore în acest sens avizele adoptate până în prezent (26) și instituirea unui grup ad-hoc care urmărește sistematic evoluția și punerea în aplicare a acestui drept (27). |
| --- | --- |

4.1.

În calitatea sa de punte între instituțiile europene și societatea civilă organizată, CESE a fost implicat de la bun început în dezbaterea cu privire la ICE. Stau martore în acest sens avizele adoptate până în prezent (26) și instituirea unui grup ad-hoc care urmărește sistematic evoluția și punerea în aplicare a acestui drept (27).

| 4.2. | De asemenea, Comitetul este implicat activ în procesul ICE (28), cu rolul dublu de facilitator al inițiativelor și de îndrumător instituțional. Printre inițiativele și competențele ce revin CESE se menționează: |
| --- | --- |

4.2.

De asemenea, Comitetul este implicat activ în procesul ICE (28), cu rolul dublu de facilitator al inițiativelor și de îndrumător instituțional. Printre inițiativele și competențele ce revin CESE se menționează:

| 4.2.1. | „Ziua inițiativei cetățenești europene”, organizată anual, în vederea evaluării – alături de toți actorii implicați – a stadiului de punere în aplicare și de eficacitate a ICE. Această manifestare permite totodată schimbul de bune practici și stabilirea de contacte între organizatori și alte părți interesate; |
| --- | --- |

4.2.1.

„Ziua inițiativei cetățenești europene”, organizată anual, în vederea evaluării – alături de toți actorii implicați – a stadiului de punere în aplicare și de eficacitate a ICE. Această manifestare permite totodată schimbul de bune practici și stabilirea de contacte între organizatori și alte părți interesate;

| 4.2.2. | crearea unui birou propriu de informații, „ICE helpdesk”, care oferă, printre altele, traducerea în limbile oficiale ale UE a descrierilor inițiativelor care au fost validate de Comisie; |
| --- | --- |

4.2.2.

crearea unui birou propriu de informații, „ICE helpdesk”, care oferă, printre altele, traducerea în limbile oficiale ale UE a descrierilor inițiativelor care au fost validate de Comisie;

| 4.2.3. | punerea la dispoziție a sălilor Comitetului pentru a permite diseminarea campaniilor; |
| --- | --- |

4.2.3.

punerea la dispoziție a sălilor Comitetului pentru a permite diseminarea campaniilor;

| 4.2.4. | elaborarea unui ghid practic, ajuns la a treia ediție, vizând sensibilizarea publicului cu privire la ICE și promovarea acesteia (29). De asemenea, Comitetul atribuie ICE un rol-cheie într-o altă publicație intitulată Pașaportul european pentru o cetățenie activă
   (30), menită să informeze cetățenii europeni cu privire la drepturile lor, în ansamblu, și să stimuleze democrația participativă transnațională. |
| --- | --- |

4.2.4.

elaborarea unui ghid practic, ajuns la a treia ediție, vizând sensibilizarea publicului cu privire la ICE și promovarea acesteia (29). De asemenea, Comitetul atribuie ICE un rol-cheie într-o altă publicație intitulată Pașaportul european pentru o cetățenie activă
   (30), menită să informeze cetățenii europeni cu privire la drepturile lor, în ansamblu, și să stimuleze democrația participativă transnațională.

| 4.2.5. | crearea în 2016 a unei arhive publice a documentației academice și științifice referitoare la ICE, deschisă tuturor cetățenilor spre consultare, în mod gratuit; |
| --- | --- |

4.2.5.

crearea în 2016 a unei arhive publice a documentației academice și științifice referitoare la ICE, deschisă tuturor cetățenilor spre consultare, în mod gratuit;

| 4.2.6. | Prezentarea în sesiunea plenară sau, alternativ, în secțiune, a tuturor inițiativelor înregistrate cu un succes substanțial, care nu sunt în contradicție cu politica oficială a Comitetului, exprimată în avizele sale. Aceasta ar permite CESE să le ofere o mai mare vizibilitate, menținându-și totodată poziția neutră. |
| --- | --- |

4.2.6.

Prezentarea în sesiunea plenară sau, alternativ, în secțiune, a tuturor inițiativelor înregistrate cu un succes substanțial, care nu sunt în contradicție cu politica oficială a Comitetului, exprimată în avizele sale. Aceasta ar permite CESE să le ofere o mai mare vizibilitate, menținându-și totodată poziția neutră.

| 4.2.7. | CESE participă prin intermediul unor delegați la audierile privind inițiativele de succes, organizate la sediul Parlamentului European, contribuind la procesul de analiză și aprofundare a acestora, desfășurat de Comisie. |
| --- | --- |

4.2.7.

CESE participă prin intermediul unor delegați la audierile privind inițiativele de succes, organizate la sediul Parlamentului European, contribuind la procesul de analiză și aprofundare a acestora, desfășurat de Comisie.

5.   Observații generale

| 5.1. | CESE își reafirmă hotărât sprijinul față de inițiativa cetățenească europeană. La patru ani de la intrarea în vigoare a Regulamentului ICE se observă date încurajatoare în materie de participare, însă și un uriaș potențial nerealizat. Comitetul consideră că o aplicare corectă și completă a ICE poate contribui la reducerea distanței tot mai mari dintre cetățeni și Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

5.1.

CESE își reafirmă hotărât sprijinul față de inițiativa cetățenească europeană. La patru ani de la intrarea în vigoare a Regulamentului ICE se observă date încurajatoare în materie de participare, însă și un uriaș potențial nerealizat. Comitetul consideră că o aplicare corectă și completă a ICE poate contribui la reducerea distanței tot mai mari dintre cetățeni și Uniunea Europeană.

| 5.2. | CESE împărtășește opiniile deja exprimate de Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Ombudsmanul european, conform cărora implementarea parțială și limitată a ICE se datorează mai multor factori. Se remarcă în special limitări de natură tehnică, juridică sau birocratică, însă și un evident scurtcircuit instituțional datorat unui surplus de competențe și responsabilități ce revin Comisiei Europene. |
| --- | --- |

5.2.

CESE împărtășește opiniile deja exprimate de Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Ombudsmanul european, conform cărora implementarea parțială și limitată a ICE se datorează mai multor factori. Se remarcă în special limitări de natură tehnică, juridică sau birocratică, însă și un evident scurtcircuit instituțional datorat unui surplus de competențe și responsabilități ce revin Comisiei Europene.

| 5.3. | Pe de altă parte, CESE observă că, în parte, aceste probleme au fost rezolvate cu succes de Comisie, ca, de exemplu, în cazul punerii gratuite la dispoziție a unui sistem OCS, în vreme ce altele nu pot, din păcate, să fie soluționate decât printr-o revizuire a regulamentului propriu-zis. |
| --- | --- |

5.3.

Pe de altă parte, CESE observă că, în parte, aceste probleme au fost rezolvate cu succes de Comisie, ca, de exemplu, în cazul punerii gratuite la dispoziție a unui sistem OCS, în vreme ce altele nu pot, din păcate, să fie soluționate decât printr-o revizuire a regulamentului propriu-zis.

| 5.4. | Prin urmare, Comitetul invită Comisia să ia măsuri pe două planuri: să intervină rapid pentru rezolvarea și/sau simplificarea celor mai elementare și evidente probleme de natură tehnică și birocratică și să prezinte cât mai curând posibil o propunere de reformă a regulamentului menționat, pentru a înlătura problemele instituționale, juridice și organizatorice mai complexe. |
| --- | --- |

5.4.

Prin urmare, Comitetul invită Comisia să ia măsuri pe două planuri: să intervină rapid pentru rezolvarea și/sau simplificarea celor mai elementare și evidente probleme de natură tehnică și birocratică și să prezinte cât mai curând posibil o propunere de reformă a regulamentului menționat, pentru a înlătura problemele instituționale, juridice și organizatorice mai complexe.

6.   Observații specifice

| 6.1. | În vederea unei simplificări și eficientizări a instrumentului ICE, CESE formulează următoarele propuneri de reformare a regulamentului: |
| --- | --- |

6.1.

În vederea unei simplificări și eficientizări a instrumentului ICE, CESE formulează următoarele propuneri de reformare a regulamentului:

| 6.1.1. | să se permită comitetelor cetățenilor să înceapă colectarea declarațiilor de susținere la data la care doresc. Acest element este esențial pentru a face ca cele 12 luni pentru colectarea semnăturilor să fie utilizate eficient; |
| --- | --- |

6.1.1.

să se permită comitetelor cetățenilor să înceapă colectarea declarațiilor de susținere la data la care doresc. Acest element este esențial pentru a face ca cele 12 luni pentru colectarea semnăturilor să fie utilizate eficient;

| 6.1.2. | să se asigure recunoașterea juridică a comitetelor cetățenilor, eventual acordându-li-se un statut special, pentru a se limita răspunderea penală a organizatorilor în cazurile de dol sau culpă gravă, în conformitate cu modelul Directivei 2008/99/CE privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal; |
| --- | --- |

6.1.2.

să se asigure recunoașterea juridică a comitetelor cetățenilor, eventual acordându-li-se un statut special, pentru a se limita răspunderea penală a organizatorilor în cazurile de dol sau culpă gravă, în conformitate cu modelul Directivei 2008/99/CE privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal;

| 6.1.3. | să se creeze un „ghișeu unic” fizic și online, unde cetățenii interesați să poată primi informații și îndrumare pentru prezentarea inițiativelor. Este fundamental să se acorde comitetelor cetățenilor o asistență tehnico-juridică adecvată, pentru a facilita prezentarea de propuneri și a face să crească procentul de inițiative considerate admisibile; |
| --- | --- |

6.1.3.

să se creeze un „ghișeu unic” fizic și online, unde cetățenii interesați să poată primi informații și îndrumare pentru prezentarea inițiativelor. Este fundamental să se acorde comitetelor cetățenilor o asistență tehnico-juridică adecvată, pentru a facilita prezentarea de propuneri și a face să crească procentul de inițiative considerate admisibile;

| 6.1.4. | să fie examinate propunerile de reducere a vârstei minime pentru a lua parte la o ICE și pentru a o susține, în conformitate cu propunerile Parlamentului și ale Comitetului Regiunilor, oferindu-li-se astfel tinerilor posibilitatea de a participa în mod activ la procesul de construire a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.1.4.

să fie examinate propunerile de reducere a vârstei minime pentru a lua parte la o ICE și pentru a o susține, în conformitate cu propunerile Parlamentului și ale Comitetului Regiunilor, oferindu-li-se astfel tinerilor posibilitatea de a participa în mod activ la procesul de construire a Uniunii Europene;

| 6.1.5. | să fie decuplate rolurile de „îndrumător instituțional” și de „instanță decizională” conferite în prezent simultan Comisiei. Acest pas este esențial pentru rezolvarea conflictului de interese evident din interiorul Comisiei și pentru a favoriza implementarea deplină și eficace a instrumentului ICE. |
| --- | --- |

6.1.5.

să fie decuplate rolurile de „îndrumător instituțional” și de „instanță decizională” conferite în prezent simultan Comisiei. Acest pas este esențial pentru rezolvarea conflictului de interese evident din interiorul Comisiei și pentru a favoriza implementarea deplină și eficace a instrumentului ICE.

| 6.1.5.1. | Confirmându-și disponibilitatea de a-și continua eforturile cu privire la inițiativele deja demarate, CESE ar fi candidatul cel mai potrivit pentru rolul de facilitator și îndrumător instituțional. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

Confirmându-și disponibilitatea de a-și continua eforturile cu privire la inițiativele deja demarate, CESE ar fi candidatul cel mai potrivit pentru rolul de facilitator și îndrumător instituțional.

| 6.1.6. | să se garanteze faptul că se dă curs în mod adecvat inițiativelor de succes. Respectându-se dreptul de inițiativă ce revine Comisiei Europene, se solicită acesteia să elaboreze o propunere legislativă în termen de 12 luni de la finele campaniei sau să motiveze în mod corespunzător decizia de a nu prezenta nicio propunere. În cazul în care nu se prezintă o propunere în termenul stabilit, Comitetul solicită ca Parlamentul European să exercite presiune asupra Comisiei în sensul articolului 225 din TFUE. De asemenea, Comisia ar trebui să intre într-o relație mai strânsă cu organizatorii acestor inițiative, depășind limitele simplelor audieri desfășurate la sediul Parlamentului, astfel încât să se garanteze faptul că propunerea elaborată răspunde așteptărilor celor care au susținut-o. |
| --- | --- |

6.1.6.

să se garanteze faptul că se dă curs în mod adecvat inițiativelor de succes. Respectându-se dreptul de inițiativă ce revine Comisiei Europene, se solicită acesteia să elaboreze o propunere legislativă în termen de 12 luni de la finele campaniei sau să motiveze în mod corespunzător decizia de a nu prezenta nicio propunere. În cazul în care nu se prezintă o propunere în termenul stabilit, Comitetul solicită ca Parlamentul European să exercite presiune asupra Comisiei în sensul articolului 225 din TFUE. De asemenea, Comisia ar trebui să intre într-o relație mai strânsă cu organizatorii acestor inițiative, depășind limitele simplelor audieri desfășurate la sediul Parlamentului, astfel încât să se garanteze faptul că propunerea elaborată răspunde așteptărilor celor care au susținut-o.

| 6.2. | Pe lângă acestea, Comitetul consideră că ar trebui ca Comisia Europeană: |
| --- | --- |

6.2.

Pe lângă acestea, Comitetul consideră că ar trebui ca Comisia Europeană:

| 6.2.1. | să facă procesul de înregistrare mai transparent și mai eficient. În special Comisia ar trebui să aibă un rol mai proactiv, furnizând răspunsuri detaliate și eventuale soluții în cazul în care o inițiativă este apreciată ca nefiind admisibilă, astfel încât comitetele să o poată reformula pentru a respecta criteriile stabilite prin legislația în vigoare; |
| --- | --- |

6.2.1.

să facă procesul de înregistrare mai transparent și mai eficient. În special Comisia ar trebui să aibă un rol mai proactiv, furnizând răspunsuri detaliate și eventuale soluții în cazul în care o inițiativă este apreciată ca nefiind admisibilă, astfel încât comitetele să o poată reformula pentru a respecta criteriile stabilite prin legislația în vigoare;

| 6.2.2. | să continue negocierile cu statele membre pentru a simplifica, reduce și uniformiza sistemul de norme naționale prevăzut pentru colectarea datelor necesare pentru semnarea unei declarații de susținere. Se propune în special să se limiteze cât mai mult posibil solicitările de documente personale de identitate și să li se permită tuturor cetățenilor europeni să semneze inițiativele din țările în care își au reședința (31); |
| --- | --- |

6.2.2.

să continue negocierile cu statele membre pentru a simplifica, reduce și uniformiza sistemul de norme naționale prevăzut pentru colectarea datelor necesare pentru semnarea unei declarații de susținere. Se propune în special să se limiteze cât mai mult posibil solicitările de documente personale de identitate și să li se permită tuturor cetățenilor europeni să semneze inițiativele din țările în care își au reședința (31);

| 6.2.3. | să permanentizeze accesul la sistemul gratuit OCS, care simplifică atât colectarea și clasificarea declarațiilor de susținere, cât și verificarea lor de către autoritățile naționale. Ar fi de dorit, de asemenea, ca un astfel de instrument să fie accesibil și pentru persoanele cu dizabilități. |
| --- | --- |

6.2.3.

să permanentizeze accesul la sistemul gratuit OCS, care simplifică atât colectarea și clasificarea declarațiilor de susținere, cât și verificarea lor de către autoritățile naționale. Ar fi de dorit, de asemenea, ca un astfel de instrument să fie accesibil și pentru persoanele cu dizabilități.

| 6.3. | Se recomandă în special: |
| --- | --- |

6.3.

Se recomandă în special:

| 6.3.1. | consolidarea demersurilor de informare și sensibilizare pe tema ICE. Acest lucru trebuie să aibă loc, în primă instanță, prin campanii ad hoc promovate de Comisie și de statele membre. În același scop, se propune, de asemenea, ca susținătorii interesați să poată fi informați de către comitetele cetățenilor cu privire la evoluția campaniei și la rezultatele ei (cu condiția ca cei dintâi să-și dea acordul în acest sens). Același imperativ se aplică și Comisiei, care trebuie să popularizeze la scară mai largă răspunsurile date inițiativelor de succes, informând mai întâi comitetele cetățenilor; |
| --- | --- |

6.3.1.

consolidarea demersurilor de informare și sensibilizare pe tema ICE. Acest lucru trebuie să aibă loc, în primă instanță, prin campanii ad hoc promovate de Comisie și de statele membre. În același scop, se propune, de asemenea, ca susținătorii interesați să poată fi informați de către comitetele cetățenilor cu privire la evoluția campaniei și la rezultatele ei (cu condiția ca cei dintâi să-și dea acordul în acest sens). Același imperativ se aplică și Comisiei, care trebuie să popularizeze la scară mai largă răspunsurile date inițiativelor de succes, informând mai întâi comitetele cetățenilor;

| 6.3.2. | garantarea multilingvismului, ca cerință indispensabilă pentru obținerea unei rate ridicate de participare și explorarea noilor modalități de îmbinare a colectării pe cale electronică a semnăturilor cu mediile sociale și digitale, pentru a se lua legătura cu un public tot mai amplu; |
| --- | --- |

6.3.2.

garantarea multilingvismului, ca cerință indispensabilă pentru obținerea unei rate ridicate de participare și explorarea noilor modalități de îmbinare a colectării pe cale electronică a semnăturilor cu mediile sociale și digitale, pentru a se lua legătura cu un public tot mai amplu;

| 6.3.3. | asigurarea, în principiu, a posibilității ca orice cetățean UE să devină organizator al unei ICE, garantându-se sprijinirea cheltuielilor esențiale ale unei campanii în cazul în care o ICE a fost înregistrată oficial. |
| --- | --- |

6.3.3.

asigurarea, în principiu, a posibilității ca orice cetățean UE să devină organizator al unei ICE, garantându-se sprijinirea cheltuielilor esențiale ale unei campanii în cazul în care o ICE a fost înregistrată oficial.

| 6.4. | În sfârșit, CESE propune crearea, sub egida sa, a unui forum instituțional privind participarea cetățenilor europeni, care să devină un spațiu permanent de discuție și dezbatere, după modelul Forumului european privind migrația, valorificând pașii deja întreprinși în cadrul Zilei inițiativei cetățenești europene. În acest context, pentru a se garanta participarea părților celor mai calificate, CESE ar urma să-i invite, printre alții, pe reprezentanții instituțiilor implicate, câte un reprezentant al fiecărui comitet al cetățenilor a cărui inițiativă este înregistrată oficial, precum și toate părțile interesate. Tema ar putea face obiectul unei propuneri mai specifice și mai bine articulate din partea Comitetului, care să fie tratată în cadrul unui aviz din proprie inițiativă anume elaborat. |
| --- | --- |

6.4.

În sfârșit, CESE propune crearea, sub egida sa, a unui forum instituțional privind participarea cetățenilor europeni, care să devină un spațiu permanent de discuție și dezbatere, după modelul Forumului european privind migrația, valorificând pașii deja întreprinși în cadrul Zilei inițiativei cetățenești europene. În acest context, pentru a se garanta participarea părților celor mai calificate, CESE ar urma să-i invite, printre alții, pe reprezentanții instituțiilor implicate, câte un reprezentant al fiecărui comitet al cetățenilor a cărui inițiativă este înregistrată oficial, precum și toate părțile interesate. Tema ar putea face obiectul unei propuneri mai specifice și mai bine articulate din partea Comitetului, care să fie tratată în cadrul unui aviz din proprie inițiativă anume elaborat.

Bruxelles, 13 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  OCS este acronimul pentru Online Collection Software, și constă dintr-un instrument furnizat în mod gratuit de către Comisia Europeană pentru colectarea datelor online. Un astfel de instrument simplifică atât activitatea de colectare a datelor, cât și pe cea de verificare de către autoritățile naționale. Totodată, OCS este conform cu Regulamentul (UE) 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 1179/2011 al Comisiei. https://joinup.ec.europa.eu/software/ocs/description.

1

Online Collection Software

(2)  Articolul 11 alineatul (4) TUE și articolul 24 alineatul (1) TFUE.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome.

3

(4)  În general, vârsta minimă este de 18 ani în fiecare stat membru, în afară de Austria, unde este suficientă vârsta de 16 ani.

4

(5)  Comitetul cetățenilor trebuie să fie alcătuit din cel puțin șapte cetățeni cu reședința în tot atâtea state membre ale UE.

5

(6)  Inițiativa trebuie descrisă într-un format de maximum 800 de caractere (100 pentru titlu, 200 pentru descriere și 500 pentru detalii cu privire la obiective).

6

(7)  Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011. Înainte de înregistrarea oficială a inițiativei și de prezentarea ei pe site-ul web al Comisiei, aceasta din urmă are la dispoziție două luni pentru a verifica dacă: 1. a fost alcătuit comitetul cetățenesc și au fost desemnate persoanele de contact; 2. inițiativa nu se află în mod manifest în afara sferei de competență a Comisiei de a prezenta o propunere legislativă în scopul punerii în aplicare a tratatelor UE; 3. inițiativa nu este în mod manifest abuzivă, neserioasă sau vexatorie; 4. inițiativa nu se află în mod manifest în contradicție cu valorile consacrate prin tratatele UE. Decizia de a înregistra sau nu o propunere de inițiativă se bazează pe o motivație juridică și poate fi, prin urmare, atacată. În cazul în care refuză înregistrarea unei propuneri de inițiativă cetățenească, Comisia informează organizatorii cu privire la motivele refuzului și la toate căile de atac judiciare și extrajudiciare pe care le au la dispoziție aceștia. Printre acestea se numără posibilitatea de a sesiza Curtea de Justiție a UE sau de a depune plângere la Ombudsmanul European (plângere pentru administrare defectuoasă).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 211/2011, articolul 6. Regulamentul dispune ca acest proces să țină de responsabilitatea autorităților competente ale fiecărui stat membru din care vor fi colectate declarațiile de susținere.

8

(9)  Regulamentul impune cerința de a se atinge un plafon minim de semnături pentru fiecare țară, proporțional cu numărul de locuitori: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/signatories?lg=ro.

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 211/2011, articolul 15.

10

(11)  Propunerile care au avut succes sunt: „Apa și salubritatea reprezintă un drept al omului! Apa este un bun public, și nu o marfă!”, „Stop Vivisection!”, „Unul dintre noi”: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful.

11

„Stop Vivisection!”

(12)  Numărul inițiativelor înregistrate a scăzut progresiv în cursul anilor, de la 16 în 2012 la 9 în 2013, 5 în 2014 și 5 în 2015.

12

(13)  Datele privind semnăturile culese pentru sprijinirea unei ICE în ultimii trei ani dovedesc clar o reducere a participării și a interesului din partea cetățenilor. În 2013 au fost colectate 55 402 174 de semnături, în 2014, 628 865 și în 2015, numai 8 500.

13

(14)  C. Berg, J. Tomson, An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens’ Initiative (O ICE funcțională! Învățăminte după primii doi ani de Inițiativă cetățenească europeană), 2014 – http://ecithatworks.org/.

14

An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens’ Initiative

(15)  Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, „Punerea în aplicare a inițiativei cetățenești europene. Experiența primilor trei ani”, 2015. www.europarl.europa.eu/thinktank.

15

(16)  Rezoluția Parlamentului European din 28 octombrie 2015 referitoare la inițiativa cetățenească europeană [2014/2257(INI)] Raportor: domnul Schöpflin.

16

(17)  Cazul OI/9/2013/TN. Deschis la 18 decembrie 2013. Decizie din 4 martie 2015. http://www.ombudsman.europa.eu/fr/cases/decision.faces/fr/59205/html.bookmark.

17

(18)  Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „Inițiativa cetățenească europeană” (JO C 423, 17.12.2015, p. 1).

18

(19)  COM(2015) 145 final – Raport privind aplicarea Regulamentului (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească, 2015.

19

(20)  Follow up to the European Parliament resolution on the European Citizens’ Initiative, adoptat de Comisie la 2 februarie 2016.

20

Follow up to the European Parliament resolution on the European Citizens’ Initiative

(21)  Studiul Eurobarometru The promise of the EU, septembrie 2014, p. 51.

21

The promise of the EU

(22)  Regulamentul (UE) nr. 211/2011, articolul 13. Să ne gândim numai la riscul de eroare în ce privește gestionarea datelor personale.

22

(23)  Este considerată deosebit de restrictivă interpretarea dispoziției conform căreia propunerea de inițiativă cetățenească nu trebuie să se afle „vădit în afara sferei de competență a Comisiei în ceea ce privește prezentarea unei propuneri de act juridic al Uniunii în scopul punerii în aplicare a tratatelor”. Pe această cale, sunt excluse în mod sistematic toate inițiativele care au ca obiect modificarea tratatelor. Singura excepție este „Let me vote”, inițiativă care avea ca obiectiv integrarea între drepturile cetățenilor europeni enumerate la articolul 20 alineatul (2) din TFUE a dreptului de a lua parte la orice proces electoral politic din statul membru de reședință, în aceleași condiții ca cetățenii statului respectiv.

23

(24)  SCPE, „Punerea în aplicare a inițiativei cetățenești europene. Experiența primilor trei ani”, 2015, punctul 3.1.4.

24

(25)  SCPE, „Punerea în aplicare a inițiativei cetățenești europene. Experiența primilor trei ani”, 2015, capitolul 6.

25

SCPE, „Privarea de drepturi a cetățenilor UE cu reședința în alt stat”, sinteză.

(26)  Avizul CESE privind „Inițiativa cetățenilor” (JO C 44, 11.2.2011, p. 182).

26

Avizul CESE pe tema „Punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona: democrația participativă și inițiativa cetățenească europeană (articolul 11)” (JO C 354, 28.12.2010, p. 59).

(27)  Grupul ad-hoc privind ICE a fost creat în octombrie 2013, mandatul său fiind reînnoit în 2015.

27

(28)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.members-former-eesc-presidents-henri-malosse-speeches-statements&itemCode=35383.

28

(29)  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/ro_15_438-citizens-initiative.pdf.

29

(30)  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/15_85-citizenship-passport-ro.pdf.

30

(31)  Cetățenii britanici și irlandezi cu reședința în Bulgaria, Franța, Austria, Republica Cehă și Portugalia sunt, până în prezent, privați de acest drept.

31

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 518-a sesiune plenară a CESE din 13 și 14 iulie 2016

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/43

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European referitoare la un plan de acțiune privind TVA: Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul deciziei”

[COM(2016) 148 final]

(2016/C 389/06)

| Raportor: | domnul Daniel MAREELS |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Giuseppe GUERINI |

Raportor:

domnul Daniel MAREELS

Coraportor:

domnul Giuseppe GUERINI

La 2 mai 2016, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European referitoare la un plan de acțiune privind TVA: Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul deciziei

[COM(2016) 148 final].

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 29 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 13 iulie 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 113 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută planul de acțiune privind TVA destinat instituirii unui regim definitiv al TVA în UE și este de acord atât cu obiectivele, cât și cu abordarea pe baza a patru piloni, în cadrul unei perspective pe termen scurt și mediu. Este vorba în acest punct de a face un salt calitativ, pentru a sprijini astfel piața unică și a contribui la crearea de locuri de muncă, la creștere, investiții și competitivitate. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută planul de acțiune privind TVA destinat instituirii unui regim definitiv al TVA în UE și este de acord atât cu obiectivele, cât și cu abordarea pe baza a patru piloni, în cadrul unei perspective pe termen scurt și mediu. Este vorba în acest punct de a face un salt calitativ, pentru a sprijini astfel piața unică și a contribui la crearea de locuri de muncă, la creștere, investiții și competitivitate.

| 1.2. | Pentru Comitet, este important ca realizarea tuturor componentelor planului de acțiune să fie urmărită ca tot unitar și indivizibil. Acest lucru este îndeosebi relevant pentru pasul către un regim de TVA definitiv. Realizarea efectivă a acestui pas, care este prevăzută în planul de acțiune abia pentru o a doua fază și depinde de evaluarea independentă de către statele membre, trebuie să fie în orice caz dorită și avută în vedere într-un termen rezonabil, în caz contrar fiind posibil ca obiectivele urmărite să fie compromise. |
| --- | --- |

1.2.

Pentru Comitet, este important ca realizarea tuturor componentelor planului de acțiune să fie urmărită ca tot unitar și indivizibil. Acest lucru este îndeosebi relevant pentru pasul către un regim de TVA definitiv. Realizarea efectivă a acestui pas, care este prevăzută în planul de acțiune abia pentru o a doua fază și depinde de evaluarea independentă de către statele membre, trebuie să fie în orice caz dorită și avută în vedere într-un termen rezonabil, în caz contrar fiind posibil ca obiectivele urmărite să fie compromise.

| 1.3. | În ce privește prima etapă prevăzută în planul de acțiune, care este limitată la anumite livrări de bunuri, Comitetul încurajează toate părțile implicate să analizeze în ce mod pot fi adăugate mai rapid și serviciile la noul regim, astfel încât să se reducă și problemele aferente acestei etape (de tranziție). De asemenea, s-ar putea concepe metode pentru a introduce serviciile financiare într-o formulă mai de ansamblu în regimul de TVA. |
| --- | --- |

1.3.

În ce privește prima etapă prevăzută în planul de acțiune, care este limitată la anumite livrări de bunuri, Comitetul încurajează toate părțile implicate să analizeze în ce mod pot fi adăugate mai rapid și serviciile la noul regim, astfel încât să se reducă și problemele aferente acestei etape (de tranziție). De asemenea, s-ar putea concepe metode pentru a introduce serviciile financiare într-o formulă mai de ansamblu în regimul de TVA.

| 1.4. | În opinia Comitetului, reformarea regimului actual ar trebui să ducă la un regim definitiv de TVA, clar, coerent, robust și cuprinzător, dar și proporțional și adaptat exigențelor viitorului („future-proof”). În acest context, Comitetul este de acord cu opțiunea propusă, vizând determinarea regimului de TVA aplicabil în temeiul principiului țării de destinație, întrucât pe această cale se creează condiții echitabile de concurență pentru toți furnizorii de pe aceeași piață națională și vor apărea mai puține distorsiuni ale pieței. |
| --- | --- |

1.4.

În opinia Comitetului, reformarea regimului actual ar trebui să ducă la un regim definitiv de TVA, clar, coerent, robust și cuprinzător, dar și proporțional și adaptat exigențelor viitorului („future-proof”). În acest context, Comitetul este de acord cu opțiunea propusă, vizând determinarea regimului de TVA aplicabil în temeiul principiului țării de destinație, întrucât pe această cale se creează condiții echitabile de concurență pentru toți furnizorii de pe aceeași piață națională și vor apărea mai puține distorsiuni ale pieței.

| 1.5. | În opinia Comitetului, trebuie acordată multă atenție și adaptării la exigențele întreprinderilor în general și în special la nevoile IMM-urilor. În pofida noutăților și simplificărilor propuse în planul de acțiune, există în continuare preocupări substanțiale cu privire la caracterul complex și dificil al reglementării viitoare și la sarcina administrativă care ar putea fi introdusă prin aplicarea ei. |
| --- | --- |

1.5.

În opinia Comitetului, trebuie acordată multă atenție și adaptării la exigențele întreprinderilor în general și în special la nevoile IMM-urilor. În pofida noutăților și simplificărilor propuse în planul de acțiune, există în continuare preocupări substanțiale cu privire la caracterul complex și dificil al reglementării viitoare și la sarcina administrativă care ar putea fi introdusă prin aplicarea ei.

| 1.6. | Fără a se aduce atingere clarității și securității juridice, care trebuie să fie prioritare în definitivarea regimului de TVA, Comitetul pledează în favoarea unei reflecții privind o mai mare simplificare și reducere a sarcinii administrative, în cadrul căreia se poate avea în vedere o abordare proporțională pentru IMM-uri, fără însă a afecta caracterul neechivoc și celelalte caracteristici esențiale ale regimului definitiv de TVA. IMM-urile ar trebui implicate de la bun început în detalierea acestor propuneri. |
| --- | --- |

1.6.

Fără a se aduce atingere clarității și securității juridice, care trebuie să fie prioritare în definitivarea regimului de TVA, Comitetul pledează în favoarea unei reflecții privind o mai mare simplificare și reducere a sarcinii administrative, în cadrul căreia se poate avea în vedere o abordare proporțională pentru IMM-uri, fără însă a afecta caracterul neechivoc și celelalte caracteristici esențiale ale regimului definitiv de TVA. IMM-urile ar trebui implicate de la bun început în detalierea acestor propuneri.

| 1.7. | De asemenea, ar trebui avut în vedere un sistem modern și cuprinzător de punere a informațiilor utile la dispoziția întreprinderilor, de exemplu prin intermediul unui portal web. Acesta ar trebui să ajute în special întreprinderile mici să concureze pe picior de egalitate cu alte întreprinderi și cu furnizori din sectorul public. La nivel mai general, scopul este să se faciliteze și să devină mai atractiv pentru toate întreprinderile, și în special pentru IMM-uri, să desfășoare activități transfrontaliere în UE. |
| --- | --- |

1.7.

De asemenea, ar trebui avut în vedere un sistem modern și cuprinzător de punere a informațiilor utile la dispoziția întreprinderilor, de exemplu prin intermediul unui portal web. Acesta ar trebui să ajute în special întreprinderile mici să concureze pe picior de egalitate cu alte întreprinderi și cu furnizori din sectorul public. La nivel mai general, scopul este să se faciliteze și să devină mai atractiv pentru toate întreprinderile, și în special pentru IMM-uri, să desfășoare activități transfrontaliere în UE.

| 1.8. | CESE este satisfăcut de atenția substanțială acordată reducerii deficitului de încasări de TVA și a vulnerabilității față de frauda care vizează această taxă, mai ales în momentul de față, când sumele sunt ridicate, de până la 170 de miliarde EUR pe an. Este important ca acestui obiectiv să i se acorde atenție în mod prioritar și să se obțină rapid rezultate, printre altele printr-o mai bună colaborare între serviciile fiscale, precum și cu administrațiile vamale din interiorul UE și pentru țări terțe, prin asigurarea unor administrații fiscale mai eficiente și a unui rol mai solid al Eurofisc, prin consolidarea respectului voluntar față de reguli și printr-o mai bună recuperare a impozitelor datorate. |
| --- | --- |

1.8.

CESE este satisfăcut de atenția substanțială acordată reducerii deficitului de încasări de TVA și a vulnerabilității față de frauda care vizează această taxă, mai ales în momentul de față, când sumele sunt ridicate, de până la 170 de miliarde EUR pe an. Este important ca acestui obiectiv să i se acorde atenție în mod prioritar și să se obțină rapid rezultate, printre altele printr-o mai bună colaborare între serviciile fiscale, precum și cu administrațiile vamale din interiorul UE și pentru țări terțe, prin asigurarea unor administrații fiscale mai eficiente și a unui rol mai solid al Eurofisc, prin consolidarea respectului voluntar față de reguli și printr-o mai bună recuperare a impozitelor datorate.

| 1.8.1. | În opinia Comitetului, statele membre trebuie să consolideze capacitatea serviciilor lor fiscale sub toate aspectele, atât ca resurse umane, cât și din punct de vedere financiar și tehnic. Aceasta le-ar permite să garanteze funcționarea adecvată și corectă a noului regim, astfel încât să scadă și nivelul fraudei. |
| --- | --- |

1.8.1.

În opinia Comitetului, statele membre trebuie să consolideze capacitatea serviciilor lor fiscale sub toate aspectele, atât ca resurse umane, cât și din punct de vedere financiar și tehnic. Aceasta le-ar permite să garanteze funcționarea adecvată și corectă a noului regim, astfel încât să scadă și nivelul fraudei.

| 1.8.2. | În afara acțiunilor prevăzute de planul de acțiune în acest sens, Comitetul se întreabă dacă nu ar trebui să se recurgă la mai multe, eventual alte mijloace în acest scop, urmând exemplul recentelor acorduri internaționale privind schimbul automat de date cu privire la impozitele directe. |
| --- | --- |

1.8.2.

În afara acțiunilor prevăzute de planul de acțiune în acest sens, Comitetul se întreabă dacă nu ar trebui să se recurgă la mai multe, eventual alte mijloace în acest scop, urmând exemplul recentelor acorduri internaționale privind schimbul automat de date cu privire la impozitele directe.

| 1.8.3. | În aceeași ordine de idei, CESE consideră că ar trebui să se acorde deosebită atenție caracteristicilor și proprietăților intrinseci ale noului regim de TVA în ce privește vulnerabilitatea față de fraudă. Noile norme, o supraveghere adecvată și un control mai extins, dispunând de mijloacele necesare, inclusiv juridice, pentru asigurarea punerii în aplicare, ar trebui să ducă de manieră coerentă la un regim de TVA mai lipsit de echivoc și mai corect aplicat. În acest cadru, trebuie studiată și scutirea existentă pentru importurile de loturi mici care se aplică furnizorilor din afara UE, însă Comitetul pledează pentru o abordare nuanțată a acestui aspect. |
| --- | --- |

1.8.3.

În aceeași ordine de idei, CESE consideră că ar trebui să se acorde deosebită atenție caracteristicilor și proprietăților intrinseci ale noului regim de TVA în ce privește vulnerabilitatea față de fraudă. Noile norme, o supraveghere adecvată și un control mai extins, dispunând de mijloacele necesare, inclusiv juridice, pentru asigurarea punerii în aplicare, ar trebui să ducă de manieră coerentă la un regim de TVA mai lipsit de echivoc și mai corect aplicat. În acest cadru, trebuie studiată și scutirea existentă pentru importurile de loturi mici care se aplică furnizorilor din afara UE, însă Comitetul pledează pentru o abordare nuanțată a acestui aspect.

| 1.9. | Dacă scopul urmărit este structurarea concretă a efortului de combatere a fraudei, Comitetul consideră că trebuie acționat în mod țintit și proporțional. Întreprinderile de bună-credință trebuie protejate: acestora nu trebuie să li se impună niciun fel de noi măsuri disproporționate. |
| --- | --- |

1.9.

Dacă scopul urmărit este structurarea concretă a efortului de combatere a fraudei, Comitetul consideră că trebuie acționat în mod țintit și proporțional. Întreprinderile de bună-credință trebuie protejate: acestora nu trebuie să li se impună niciun fel de noi măsuri disproporționate.

| 1.10. | Comitetul este satisfăcut de atenția acordată noilor evoluții în materie de e-comerț și forme de organizare a întreprinderilor. Este important ca mediul să asigure claritate și certitudine pentru toate părțile implicate, veghindu-se totodată la obținerea unui tratament echitabil pentru toți furnizorii, indiferent dacă aceștia urmează evoluțiile sau rămân în structuri și forme clasice, și pentru toate activitățile lor, fie ele transfrontaliere sau nu. |
| --- | --- |

1.10.

Comitetul este satisfăcut de atenția acordată noilor evoluții în materie de e-comerț și forme de organizare a întreprinderilor. Este important ca mediul să asigure claritate și certitudine pentru toate părțile implicate, veghindu-se totodată la obținerea unui tratament echitabil pentru toți furnizorii, indiferent dacă aceștia urmează evoluțiile sau rămân în structuri și forme clasice, și pentru toate activitățile lor, fie ele transfrontaliere sau nu.

| 1.11. | În ce privește sporirea flexibilității de care dispun statele membre cu privire la aplicarea cotelor reduse și referitor la cele două opțiuni în acest sens prevăzute în planul de acțiune, Comitetul se exprimă cu anumite rezerve, întrucât are nevoie de mai multe informații cu privire la posibilitățile propuse, modul în care funcționează și normele care li se aplică. De aceea, Comitetul ar prefera prezentarea unui set de criterii pentru viitorul regim. Flexibilitatea și securitatea juridică trebuie să fie urmărite simultan, reglementarea trebuie să fie transparentă și, din motive de simplificare, numărul cotelor reduse și al scutirilor ar trebui să fie limitat. În condițiile actuale și pe baza informațiilor disponibile, Comitetul își exprimă preferința pentru opțiunea 1, întrucât aceasta este coerentă în mai mare măsură cu criteriile menționate anterior. |
| --- | --- |

1.11.

În ce privește sporirea flexibilității de care dispun statele membre cu privire la aplicarea cotelor reduse și referitor la cele două opțiuni în acest sens prevăzute în planul de acțiune, Comitetul se exprimă cu anumite rezerve, întrucât are nevoie de mai multe informații cu privire la posibilitățile propuse, modul în care funcționează și normele care li se aplică. De aceea, Comitetul ar prefera prezentarea unui set de criterii pentru viitorul regim. Flexibilitatea și securitatea juridică trebuie să fie urmărite simultan, reglementarea trebuie să fie transparentă și, din motive de simplificare, numărul cotelor reduse și al scutirilor ar trebui să fie limitat. În condițiile actuale și pe baza informațiilor disponibile, Comitetul își exprimă preferința pentru opțiunea 1, întrucât aceasta este coerentă în mai mare măsură cu criteriile menționate anterior.

2.   Context
   (1)

| 2.1. | Planul de acțiune privind TVA stabilește o traiectorie în vederea creării unui spațiu unic pentru TVA în UE. Acest spațiu trebuie să contribuie la sprijinirea pieței unice, să ajute la impulsionarea ocupării forței de muncă, a creșterii economice, a investițiilor și a competitivității și să fie adaptat exigențelor secolului al XXI-lea. Noul sistem trebuie să fie mai simplu, mai puțin vulnerabil față de fraudă și mai favorabil întreprinderilor. |
| --- | --- |

2.1.

Planul de acțiune privind TVA stabilește o traiectorie în vederea creării unui spațiu unic pentru TVA în UE. Acest spațiu trebuie să contribuie la sprijinirea pieței unice, să ajute la impulsionarea ocupării forței de muncă, a creșterii economice, a investițiilor și a competitivității și să fie adaptat exigențelor secolului al XXI-lea. Noul sistem trebuie să fie mai simplu, mai puțin vulnerabil față de fraudă și mai favorabil întreprinderilor.

| 2.2. | Sistemul de TVA actual este extrem de fragmentat și complex, mai ales în context transfrontalier. El nu a fost în măsură să țină pasul cu provocările economiei globale, digitale și mobile din prezent. Există o diferență semnificativă între veniturile preconizate din TVA și veniturile TVA efectiv colectate de autoritățile naționale (deficitul de încasări de TVA), iar sistemul este vulnerabil la fraudă. |
| --- | --- |

2.2.

Sistemul de TVA actual este extrem de fragmentat și complex, mai ales în context transfrontalier. El nu a fost în măsură să țină pasul cu provocările economiei globale, digitale și mobile din prezent. Există o diferență semnificativă între veniturile preconizate din TVA și veniturile TVA efectiv colectate de autoritățile naționale (deficitul de încasări de TVA), iar sistemul este vulnerabil la fraudă.

| 2.3. | Abordarea propusă vizează modernizarea și relansarea sistemului de TVA. Se consideră că alte abordări nu constituie opțiuni valabile. Pentru modificarea sistemului este nevoie de unanimitate în rândul statelor membre. |
| --- | --- |

2.3.

Abordarea propusă vizează modernizarea și relansarea sistemului de TVA. Se consideră că alte abordări nu constituie opțiuni valabile. Pentru modificarea sistemului este nevoie de unanimitate în rândul statelor membre.

| 2.4. | Planul de acțiune cuprinde patru componente și cel puțin 27 de măsuri (2). Unele dintre acestea sunt elaborate în conformitate cu orientările pentru o mai bună legiferare (REFIT). |
| --- | --- |

2.4.

Planul de acțiune cuprinde patru componente și cel puțin 27 de măsuri (2). Unele dintre acestea sunt elaborate în conformitate cu orientările pentru o mai bună legiferare (REFIT).

| 2.4.1. | Nucleul planului de acțiune și principala sa componentă vizează, fără îndoială, principiile de bază pentru instituirea unui viitor spațiu unic de TVA. Intenția este prezentarea în 2017 a unei propuneri de norme definitive. |
| --- | --- |

2.4.1.

Nucleul planului de acțiune și principala sa componentă vizează, fără îndoială, principiile de bază pentru instituirea unui viitor spațiu unic de TVA. Intenția este prezentarea în 2017 a unei propuneri de norme definitive.

| 2.4.1.1. | Sistemul definitiv al TVA se va baza pe principiul impozitării în țara de destinație a bunurilor și serviciilor (3), întrucât principiul impozitării în statul membru de origine s-a dovedit a nu fi fezabil. Acest principiu se aplică tuturor tranzacțiilor, inclusiv celor transfrontaliere. Modalitatea de încasare va evolua treptat în direcția unui sistem mai puțin vulnerabil la fraudă. Aceste propuneri ar urma să fie realizate în două etape. |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Sistemul definitiv al TVA se va baza pe principiul impozitării în țara de destinație a bunurilor și serviciilor (3), întrucât principiul impozitării în statul membru de origine s-a dovedit a nu fi fezabil. Acest principiu se aplică tuturor tranzacțiilor, inclusiv celor transfrontaliere. Modalitatea de încasare va evolua treptat în direcția unui sistem mai puțin vulnerabil la fraudă. Aceste propuneri ar urma să fie realizate în două etape.

| 2.4.2. | La acestea se adaugă câteva inițiative recente, deja în curs de implementare. Acestea vizează:






  — | pe de o parte, eliminarea obstacolelor care stau în calea comerțului electronic pe piața unică. Comisia preconizează prezentarea la finele lui 2016 a unei propuneri de modernizare și de simplificare a TVA, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

La acestea se adaugă câteva inițiative recente, deja în curs de implementare. Acestea vizează:

—

pe de o parte, eliminarea obstacolelor care stau în calea comerțului electronic pe piața unică. Comisia preconizează prezentarea la finele lui 2016 a unei propuneri de modernizare și de simplificare a TVA, în special pentru IMM-uri;

| — | de cealaltă parte, lansarea în 2017 a unui pachet de măsuri pentru IMM-uri. Acesta va cuprinde măsuri de simplificare care au un impact asupra costurilor de asigurare a conformității în materie de TVA, fiind favorabile întreprinderilor mici. |
| --- | --- |

—

de cealaltă parte, lansarea în 2017 a unui pachet de măsuri pentru IMM-uri. Acesta va cuprinde măsuri de simplificare care au un impact asupra costurilor de asigurare a conformității în materie de TVA, fiind favorabile întreprinderilor mici.

| 2.4.3. | Pachetul cel mai substanțial privește măsuri urgente pentru combaterea deficitului de încasări de TVA și a fraudei privind TVA. În cazul acestuia, se pune accentul pe:






  — | îmbunătățirea colaborării dintre serviciile fiscale, precum și cu autoritățile vamale din UE și din țări terțe; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Pachetul cel mai substanțial privește măsuri urgente pentru combaterea deficitului de încasări de TVA și a fraudei privind TVA. În cazul acestuia, se pune accentul pe:

—

îmbunătățirea colaborării dintre serviciile fiscale, precum și cu autoritățile vamale din UE și din țări terțe;

| — | urmărirea unor administrații fiscale mai eficiente și consolidarea rolului Eurofisc; |
| --- | --- |

—

urmărirea unor administrații fiscale mai eficiente și consolidarea rolului Eurofisc;

| — | consolidarea respectării în mod voluntar a normelor; |
| --- | --- |

—

consolidarea respectării în mod voluntar a normelor;

| — | încasarea impozitelor; |
| --- | --- |

—

încasarea impozitelor;

| — | în plus, urmează să fie elaborat un raport de evaluare a Directivei privind asistența reciprocă în materie de recuperare a datoriilor fiscale. |
| --- | --- |

—

în plus, urmează să fie elaborat un raport de evaluare a Directivei privind asistența reciprocă în materie de recuperare a datoriilor fiscale.

| 2.4.4. | În ultimul rând, se vizează efortul, pe termen mai lung, de realizare a unei politici modernizate în domeniul cotelor. Intenția este de a se acorda statelor membre mai multă libertate și flexibilitate în ce privește cotele, și mai ales cotele reduse. Urmează inițiative în acest sens în 2017. |
| --- | --- |

2.4.4.

În ultimul rând, se vizează efortul, pe termen mai lung, de realizare a unei politici modernizate în domeniul cotelor. Intenția este de a se acorda statelor membre mai multă libertate și flexibilitate în ce privește cotele, și mai ales cotele reduse. Urmează inițiative în acest sens în 2017.

3.   Observații și comentarii

3.1.   Planul de acțiune

| 3.1.1. | CESE salută planul de acțiune vizând realizarea unui spațiu unic de TVA în UE. Este un plan de acțiune ambițios, urgent și necesar, coerent cu efortul de realizare a unei piețe unice mai moderne și mai competitive. |
| --- | --- |

3.1.1.

CESE salută planul de acțiune vizând realizarea unui spațiu unic de TVA în UE. Este un plan de acțiune ambițios, urgent și necesar, coerent cu efortul de realizare a unei piețe unice mai moderne și mai competitive.

| 3.1.2. | CESE este de acord cu o abordare bazată pe patru componente (4), care să beneficieze de un tratament diferit pe axa temporală, pe termen scurt și mediu. Scopul este eliminarea insuficiențelor și lacunelor actualului regim tranzitoriu și asumarea unui salt calitativ, răspunzând nevoilor unei piețe unice. |
| --- | --- |

3.1.2.

CESE este de acord cu o abordare bazată pe patru componente (4), care să beneficieze de un tratament diferit pe axa temporală, pe termen scurt și mediu. Scopul este eliminarea insuficiențelor și lacunelor actualului regim tranzitoriu și asumarea unui salt calitativ, răspunzând nevoilor unei piețe unice.

| 3.1.3. | Comitetul se regăsește în abordarea propusă, în care regimul definitiv de TVA se bazează pe principiul țării de destinație. În același timp, premisa este că noul sistem trebuie să fie clar, coerent, robust și cuprinzător, dar și proporțional și adaptat exigențelor viitoare („future-proof”). În acest context, CESE solicită Comisiei Europene să analizeze, ca precauție, posibilitatea introducerii unui sistem general de taxare inversă (5) a tuturor tranzacțiilor transfrontaliere între întreprinderi (B2B). Deși mecanismul de „taxare inversă” este deja utilizat în unele state membre pentru reducerea fraudei în materie de TVA în ce privește anumite sectoare economice, o aplicare generală a acestui principiu ar putea duce la transferarea riscului de fraudă TVA către sectorul comerțului cu amănuntul. |
| --- | --- |

3.1.3.

Comitetul se regăsește în abordarea propusă, în care regimul definitiv de TVA se bazează pe principiul țării de destinație. În același timp, premisa este că noul sistem trebuie să fie clar, coerent, robust și cuprinzător, dar și proporțional și adaptat exigențelor viitoare („future-proof”). În acest context, CESE solicită Comisiei Europene să analizeze, ca precauție, posibilitatea introducerii unui sistem general de taxare inversă (5) a tuturor tranzacțiilor transfrontaliere între întreprinderi (B2B). Deși mecanismul de „taxare inversă” este deja utilizat în unele state membre pentru reducerea fraudei în materie de TVA în ce privește anumite sectoare economice, o aplicare generală a acestui principiu ar putea duce la transferarea riscului de fraudă TVA către sectorul comerțului cu amănuntul.

| 3.1.4. | Este important ca tranziția către un regim definitiv să aibă loc într-un cadru bine definit. În plus, este foarte important să fie îmbunătățite performanțele serviciilor fiscale naționale și colaborarea lor transfrontalieră și să fie găsite soluții pentru vulnerabilitatea sistemului față de fraudă. În scopul ameliorării ratei de încasare a TVA și al combaterii fraudei, este important să fie încurajate dezvoltarea și schimbul de „bune practici” pe întreg teritoriul UE. Astfel s-ar putea avea de asemenea în vedere introducerea unor termene-limită pentru decontul reciproc al TVA între statele membre. Trebuie depuse toate eforturile pentru reducerea cât mai mult posibil a deficitului de încasări de TVA. Acțiunile întreprinse trebuie să permită atât satisfacerea intereselor administrațiilor naționale (venituri corecte din TVA!), cât și ameliorarea condițiilor echitabile de concurență pentru toți furnizorii. |
| --- | --- |

3.1.4.

Este important ca tranziția către un regim definitiv să aibă loc într-un cadru bine definit. În plus, este foarte important să fie îmbunătățite performanțele serviciilor fiscale naționale și colaborarea lor transfrontalieră și să fie găsite soluții pentru vulnerabilitatea sistemului față de fraudă. În scopul ameliorării ratei de încasare a TVA și al combaterii fraudei, este important să fie încurajate dezvoltarea și schimbul de „bune practici” pe întreg teritoriul UE. Astfel s-ar putea avea de asemenea în vedere introducerea unor termene-limită pentru decontul reciproc al TVA între statele membre. Trebuie depuse toate eforturile pentru reducerea cât mai mult posibil a deficitului de încasări de TVA. Acțiunile întreprinse trebuie să permită atât satisfacerea intereselor administrațiilor naționale (venituri corecte din TVA!), cât și ameliorarea condițiilor echitabile de concurență pentru toți furnizorii.

| 3.1.5. | În același timp, este deosebit de important ca sistemul să devină mai ușor de utilizat pentru întreprinderi. În centrul acestui deziderat se află claritatea și securitatea juridică. În același timp, este important să fie limitată sarcina administrativă, în special pentru IMM-uri, fără a fi afectat caracterul neechivoc și celelalte caracteristici esențiale (6) ale regimului definitiv de TVA. În acest scop trebuie să se lucreze la elaborarea unor formulare standard în vederea recuperării TVA, la asigurarea la timp a plăților și la un sistem accesibil de cote de TVA. |
| --- | --- |

3.1.5.

În același timp, este deosebit de important ca sistemul să devină mai ușor de utilizat pentru întreprinderi. În centrul acestui deziderat se află claritatea și securitatea juridică. În același timp, este important să fie limitată sarcina administrativă, în special pentru IMM-uri, fără a fi afectat caracterul neechivoc și celelalte caracteristici esențiale (6) ale regimului definitiv de TVA. În acest scop trebuie să se lucreze la elaborarea unor formulare standard în vederea recuperării TVA, la asigurarea la timp a plăților și la un sistem accesibil de cote de TVA.

| 3.1.6. | Aplicarea principiului țării de destinație le oferă statelor membre libertatea de a-și stabili cotele, însă acest lucru nu ar trebui să ducă la fragmentare și la o complexitate exagerată. Este recomandabilă o abordare proporțională, care să favorizeze IMM-urile. Trebuie totodată să se țină seama atât de noile evoluții în materie de comerț transfrontalier, economie digitală și mobilă, cât și de toate structurile de întreprindere – existente sau moderne. |
| --- | --- |

3.1.6.

Aplicarea principiului țării de destinație le oferă statelor membre libertatea de a-și stabili cotele, însă acest lucru nu ar trebui să ducă la fragmentare și la o complexitate exagerată. Este recomandabilă o abordare proporțională, care să favorizeze IMM-urile. Trebuie totodată să se țină seama atât de noile evoluții în materie de comerț transfrontalier, economie digitală și mobilă, cât și de toate structurile de întreprindere – existente sau moderne.

| 3.1.7. | Pentru CESE, efortul de a se ajunge la o politică modernizată în privința cotelor, care să le asigure statelor membre mai multă flexibilitate în ce privește cotele reduse (7), trebuie să se înscrie în principiu în obiectivul aplicării principiului „țării de destinație”, având în vedere că în această situație ar trebui să apară în mod normal mai puține distorsiuni ale pieței. Numărul scutirilor trebuie să fie limitat și, pentru îmbunătățirea eficienței economice, bunurile și serviciile furnizate în regim privat și în regim public ar trebui să facă obiectul aceluiași tratament (8) din punctul de vedere al taxei pe valoarea adăugată. Cu cât baza pe care se aplică TVA este mai amplă, cu atât cota poate să fie mai mică pentru a se ajunge la același nivel de venituri din impozitare. În același timp, pe această cale se pot evita distorsiunile economice. |
| --- | --- |

3.1.7.

Pentru CESE, efortul de a se ajunge la o politică modernizată în privința cotelor, care să le asigure statelor membre mai multă flexibilitate în ce privește cotele reduse (7), trebuie să se înscrie în principiu în obiectivul aplicării principiului „țării de destinație”, având în vedere că în această situație ar trebui să apară în mod normal mai puține distorsiuni ale pieței. Numărul scutirilor trebuie să fie limitat și, pentru îmbunătățirea eficienței economice, bunurile și serviciile furnizate în regim privat și în regim public ar trebui să facă obiectul aceluiași tratament (8) din punctul de vedere al taxei pe valoarea adăugată. Cu cât baza pe care se aplică TVA este mai amplă, cu atât cota poate să fie mai mică pentru a se ajunge la același nivel de venituri din impozitare. În același timp, pe această cale se pot evita distorsiunile economice.

| 3.1.8. | Pentru CESE, este important ca realizarea planului de acțiune în întregime, cu toate componentele lui, să fie urmărită ca tot unitar și indivizibil. Posibilitatea ca asupra acestui aspect să plutească nesiguranță nu este coerentă cu scopul unui regim de TVA pentru piața unică și are potențialul de a pune în pericol obiectivele urmărite. În opinia CESE, toate garanțiile necesare pentru realizarea acestui obiectiv trebuie integrate în planul de acțiune, mai ales în ce privește trecerea la regimul definitiv de TVA în două etape, din care cea de a doua este în momentul de față (9) dependentă de evaluarea independentă de către statele membre și de decizia acestora. Realizarea efectivă a sistemului definitiv de TVA, prin intermediul celei de a doua etape, ar trebui în orice caz avută în vedere într-un termen rezonabil. |
| --- | --- |

3.1.8.

Pentru CESE, este important ca realizarea planului de acțiune în întregime, cu toate componentele lui, să fie urmărită ca tot unitar și indivizibil. Posibilitatea ca asupra acestui aspect să plutească nesiguranță nu este coerentă cu scopul unui regim de TVA pentru piața unică și are potențialul de a pune în pericol obiectivele urmărite. În opinia CESE, toate garanțiile necesare pentru realizarea acestui obiectiv trebuie integrate în planul de acțiune, mai ales în ce privește trecerea la regimul definitiv de TVA în două etape, din care cea de a doua este în momentul de față (9) dependentă de evaluarea independentă de către statele membre și de decizia acestora. Realizarea efectivă a sistemului definitiv de TVA, prin intermediul celei de a doua etape, ar trebui în orice caz avută în vedere într-un termen rezonabil.

| 3.1.9. | Din perspectiva realizării complete a planului de acțiune, Comitetul solicită statelor membre să intensifice și să aprofundeze colaborarea în vederea schimbului de date și să consolideze încrederea în eforturile întreprinse pentru punerea în aplicare a textelor și pentru creșterea veniturilor provenite din TVA. În opinia Comitetului, statele membre trebuie să consolideze în acest scop capacitatea serviciilor lor fiscale, care trebuie să dispună de mijloace suficiente atât din punctul de vedere al resurselor umane, cât și din perspectiva posibilităților financiare și tehnice (TIC, printre altele). Comitetul insistă ca această solicitare să fie sprijinită de Comisie. |
| --- | --- |

3.1.9.

Din perspectiva realizării complete a planului de acțiune, Comitetul solicită statelor membre să intensifice și să aprofundeze colaborarea în vederea schimbului de date și să consolideze încrederea în eforturile întreprinse pentru punerea în aplicare a textelor și pentru creșterea veniturilor provenite din TVA. În opinia Comitetului, statele membre trebuie să consolideze în acest scop capacitatea serviciilor lor fiscale, care trebuie să dispună de mijloace suficiente atât din punctul de vedere al resurselor umane, cât și din perspectiva posibilităților financiare și tehnice (TIC, printre altele). Comitetul insistă ca această solicitare să fie sprijinită de Comisie.

| 3.1.10. | Comitetul așteaptă din partea Comisiei, la momentul potrivit, o evaluare amplă și profundă a impactului măsurilor propuse și a planului de acțiune în ansamblul său. Nu pot lipsi din această evaluare consecințele pentru IMM-uri, în cazul cărora complexitatea și sarcina administrativă constituie provocări importante. |
| --- | --- |

3.1.10.

Comitetul așteaptă din partea Comisiei, la momentul potrivit, o evaluare amplă și profundă a impactului măsurilor propuse și a planului de acțiune în ansamblul său. Nu pot lipsi din această evaluare consecințele pentru IMM-uri, în cazul cărora complexitatea și sarcina administrativă constituie provocări importante.

3.2.   Obiectivul cel mai important: către un spațiu unic solid de TVA în Europa – calea către regimul definitiv de TVA

| 3.2.1. | CESE este de acord cu opțiunea pentru principiul țării de destinație, având în vedere că astfel se creează condiții de concurență echitabile între toți furnizorii de pe aceeași piață națională, oriunde își au ei sediul. |
| --- | --- |

3.2.1.

CESE este de acord cu opțiunea pentru principiul țării de destinație, având în vedere că astfel se creează condiții de concurență echitabile între toți furnizorii de pe aceeași piață națională, oriunde își au ei sediul.

| 3.2.2. | Conform planului de acțiune, principiul țării de destinație va fi aplicat numai bunurilor în prima etapă a tranziției către un regim definitiv de TVA. Pentru simplitate și pentru preîntâmpinarea unor complicații suplimentare, Comitetul îndeamnă Comisia și statele membre să studieze posibilitatea integrării mai rapide a serviciilor în noul regim și să exploreze metodele posibile pentru integrarea mai generală a serviciilor financiare în regimul de TVA. |
| --- | --- |

3.2.2.

Conform planului de acțiune, principiul țării de destinație va fi aplicat numai bunurilor în prima etapă a tranziției către un regim definitiv de TVA. Pentru simplitate și pentru preîntâmpinarea unor complicații suplimentare, Comitetul îndeamnă Comisia și statele membre să studieze posibilitatea integrării mai rapide a serviciilor în noul regim și să exploreze metodele posibile pentru integrarea mai generală a serviciilor financiare în regimul de TVA.

| 3.2.3. | Aplicarea noului sistem implică riscuri de sarcină administrativă suplimentară pentru întreprinderi; ca atare, Comitetul subliniază necesitatea unor norme simplificate privind TVA, mai ales pentru IMM-uri, fără a fi afectat însă caracterul neechivoc al sistemului. Totodată, trebuie să se acorde multă atenție clarității normelor și securității juridice. |
| --- | --- |

3.2.3.

Aplicarea noului sistem implică riscuri de sarcină administrativă suplimentară pentru întreprinderi; ca atare, Comitetul subliniază necesitatea unor norme simplificate privind TVA, mai ales pentru IMM-uri, fără a fi afectat însă caracterul neechivoc al sistemului. Totodată, trebuie să se acorde multă atenție clarității normelor și securității juridice.

| 3.2.4. | Pentru întreprinderi trebuie să fie ușor și interesant să își extindă activitățile la nivel transfrontalier în interiorul UE. În cazul tranzacțiilor transfrontaliere, principiul țării de destinație presupune ca furnizorii să aplice cota de TVA a statului de proveniență al clienților lor, ceea ce poate duce la complicații și la sarcini suplimentare. Într-adevăr, ei se pot afla astfel în situația de a opera cu sistemele din celelalte 27 de state. Pentru a menține sarcinile care decurg de aici la un nivel rezonabil, trebuie să fie prevăzute sisteme publice de informare, cum ar fi un portal web, unde să fie disponibile, printre alte informații, cotele în vigoare în toate statele membre. Este la fel de important faptul că întreprinderile nu trebuie să se înregistreze decât în țara în care își au sediul. CESE salută de aceea propunerea Comisiei, care are ca scop solicitarea „obligației de înregistrare TVA” numai în țara în care își are sediul întreprinderea, ceea ce le permite întreprinderilor respective să economisească o sumă estimată la aproximativ 1 miliard EUR. |
| --- | --- |

3.2.4.

Pentru întreprinderi trebuie să fie ușor și interesant să își extindă activitățile la nivel transfrontalier în interiorul UE. În cazul tranzacțiilor transfrontaliere, principiul țării de destinație presupune ca furnizorii să aplice cota de TVA a statului de proveniență al clienților lor, ceea ce poate duce la complicații și la sarcini suplimentare. Într-adevăr, ei se pot afla astfel în situația de a opera cu sistemele din celelalte 27 de state. Pentru a menține sarcinile care decurg de aici la un nivel rezonabil, trebuie să fie prevăzute sisteme publice de informare, cum ar fi un portal web, unde să fie disponibile, printre alte informații, cotele în vigoare în toate statele membre. Este la fel de important faptul că întreprinderile nu trebuie să se înregistreze decât în țara în care își au sediul. CESE salută de aceea propunerea Comisiei, care are ca scop solicitarea „obligației de înregistrare TVA” numai în țara în care își are sediul întreprinderea, ceea ce le permite întreprinderilor respective să economisească o sumă estimată la aproximativ 1 miliard EUR.

3.3.   Măsurile pentru combaterea deficitului de încasări de TVA și a fraudei.

| 3.3.1. | CESE este satisfăcut de atenția substanțială acordată eliminării deficitului de încasări de TVA și vulnerabilității față de fraudă a sistemului actual, mai ales în momentul de față, când pierderile ajung până la 170 de miliarde EUR pe an, nu mai puțin de 15,2 % din totalul veniturilor din TVA. Numai frauda transfrontalieră de ridică la 50 de miliarde EUR anual. |
| --- | --- |

3.3.1.

CESE este satisfăcut de atenția substanțială acordată eliminării deficitului de încasări de TVA și vulnerabilității față de fraudă a sistemului actual, mai ales în momentul de față, când pierderile ajung până la 170 de miliarde EUR pe an, nu mai puțin de 15,2 % din totalul veniturilor din TVA. Numai frauda transfrontalieră de ridică la 50 de miliarde EUR anual.

| 3.3.2. | Este important să se acorde în mod prioritar atenție acestui obiectiv și să se obțină rapid rezultate. În afara acțiunilor prevăzute de planul de acțiune în acest sens, Comitetul se întreabă dacă nu ar trebui să se recurgă la mai multe, eventual alte mijloace în acest scop, urmând exemplul recentelor acorduri internaționale privind schimbul automat de date cu privire la impozitele directe și al planurilor (10) Comisiei de a combate evaziunea fiscală. |
| --- | --- |

3.3.2.

Este important să se acorde în mod prioritar atenție acestui obiectiv și să se obțină rapid rezultate. În afara acțiunilor prevăzute de planul de acțiune în acest sens, Comitetul se întreabă dacă nu ar trebui să se recurgă la mai multe, eventual alte mijloace în acest scop, urmând exemplul recentelor acorduri internaționale privind schimbul automat de date cu privire la impozitele directe și al planurilor (10) Comisiei de a combate evaziunea fiscală.

| 3.3.3. | În aceeași ordine de idei, CESE consideră că ar trebui să se acorde deosebită atenție caracteristicilor și proprietăților intrinseci ale noului regim de TVA în ce privește vulnerabilitatea față de fraudă. Faptul că frauda poate scădea sensibil (11) prin aplicarea sistemului de plăți în rate în cazul tranzacțiilor transfrontaliere nu trebuie să fie de natură să încetinească eforturile de încasare. |
| --- | --- |

3.3.3.

În aceeași ordine de idei, CESE consideră că ar trebui să se acorde deosebită atenție caracteristicilor și proprietăților intrinseci ale noului regim de TVA în ce privește vulnerabilitatea față de fraudă. Faptul că frauda poate scădea sensibil (11) prin aplicarea sistemului de plăți în rate în cazul tranzacțiilor transfrontaliere nu trebuie să fie de natură să încetinească eforturile de încasare.

| 3.3.4. | Noile norme, o supraveghere adecvată și un control mai extins, dispunând de mijloacele necesare, inclusiv juridice, pentru asigurarea punerii în aplicare, ar trebui să ducă de manieră coerentă la un regim de TVA mai lipsit de echivoc și mai corect aplicat. |
| --- | --- |

3.3.4.

Noile norme, o supraveghere adecvată și un control mai extins, dispunând de mijloacele necesare, inclusiv juridice, pentru asigurarea punerii în aplicare, ar trebui să ducă de manieră coerentă la un regim de TVA mai lipsit de echivoc și mai corect aplicat.

| 3.3.5. | CESE consideră că este important ca eliminarea deficitului de încasări de TVA încasate și combaterea fraudei să se desfășoare de manieră țintită. Măsurile vizând reducerea acestei diferențe trebuie să respecte principiul proporționalității și să îmbunătățească funcționarea pieței unice. Întreprinderile de bună-credință trebuie protejate: acestora nu trebuie să li se impună niciun fel de noi măsuri disproporționate. |
| --- | --- |

3.3.5.

CESE consideră că este important ca eliminarea deficitului de încasări de TVA încasate și combaterea fraudei să se desfășoare de manieră țintită. Măsurile vizând reducerea acestei diferențe trebuie să respecte principiul proporționalității și să îmbunătățească funcționarea pieței unice. Întreprinderile de bună-credință trebuie protejate: acestora nu trebuie să li se impună niciun fel de noi măsuri disproporționate.

| 3.3.6. | Slăbiciunile și lacunele sistemului actual, precum scutirea furnizorilor din afara UE pentru importul de loturi mici creează condiții de concurență inechitabile, distorsionează piața și duc la pierderi substanțiale de venituri pentru autorități (estimate la 3 miliarde EUR anual). Având în vedere că o astfel de reglementare nu se potrivește, de principiu, într-un sistem european modern de TVA, Comitetul pledează pentru o abordare nuanțată din punctul de vedere al costurilor, în care eventual să nu sufere modificări de regim tranzacțiile care nu distorsionează concurența, cum ar fi trimiterile mici și sporadice de valoare redusă, cu scopuri pur private. |
| --- | --- |

3.3.6.

Slăbiciunile și lacunele sistemului actual, precum scutirea furnizorilor din afara UE pentru importul de loturi mici creează condiții de concurență inechitabile, distorsionează piața și duc la pierderi substanțiale de venituri pentru autorități (estimate la 3 miliarde EUR anual). Având în vedere că o astfel de reglementare nu se potrivește, de principiu, într-un sistem european modern de TVA, Comitetul pledează pentru o abordare nuanțată din punctul de vedere al costurilor, în care eventual să nu sufere modificări de regim tranzacțiile care nu distorsionează concurența, cum ar fi trimiterile mici și sporadice de valoare redusă, cu scopuri pur private.

| 3.3.7. | S-ar putea trage și învățăminte din abordările din trecut. Astfel, s-ar putea studia oportunitatea, în viitor, a unei evaluări ample a sistemului de TVA, vizând nu numai normele și funcționarea lor, ci și, în sens mai larg, măsura în care sistemul se potrivește cu nevoile economiei și ale autorităților, precum și contribuția lui la proiectul european. O astfel de evaluare ar putea avea loc la intervale regulate. |
| --- | --- |

3.3.7.

S-ar putea trage și învățăminte din abordările din trecut. Astfel, s-ar putea studia oportunitatea, în viitor, a unei evaluări ample a sistemului de TVA, vizând nu numai normele și funcționarea lor, ci și, în sens mai larg, măsura în care sistemul se potrivește cu nevoile economiei și ale autorităților, precum și contribuția lui la proiectul european. O astfel de evaluare ar putea avea loc la intervale regulate.

3.4.   A se ține seama de o serie de noi evoluții în materie de e-comerț și forme de organizare a întreprinderilor

| 3.4.1. | CESE este satisfăcut de atenția acordată în planul de acțiune modelelor de întreprindere inovatoare și progresului tehnologic, într-un mediu care se digitalizează din ce în ce mai mult. În sens mai amplu, este necesar să se țină seama de toate evoluțiile importante și care au în vedere situația din viitor. Această abordare ar avea efecte pozitive și pentru reziliența în viitor (caracterul „future-proof”) a sistemului de TVA. |
| --- | --- |

3.4.1.

CESE este satisfăcut de atenția acordată în planul de acțiune modelelor de întreprindere inovatoare și progresului tehnologic, într-un mediu care se digitalizează din ce în ce mai mult. În sens mai amplu, este necesar să se țină seama de toate evoluțiile importante și care au în vedere situația din viitor. Această abordare ar avea efecte pozitive și pentru reziliența în viitor (caracterul „future-proof”) a sistemului de TVA.

| 3.4.2. | În opinia CESE, obiectivul este stabilirea unor norme TVA în acest mediu care să asigure claritate și siguranță pentru toate părțile implicate. |
| --- | --- |

3.4.2.

În opinia CESE, obiectivul este stabilirea unor norme TVA în acest mediu care să asigure claritate și siguranță pentru toate părțile implicate.

| 3.4.3. | În același timp, trebuie să se vegheze la egalitatea de tratament între toți furnizorii care oferă (transfrontalier sau nu) aceleași bunuri sau servicii, indiferent dacă urmează noile evoluții (ofertă în format digital) sau dacă rămân la canale și forme de afacere clasice (în format fizic). CESE încurajează implementarea unor măsuri de simplificare, precum un prag universal de TVA în UE, pentru a facilita activitatea întreprinderilor nou-înființate (start-up) în domeniul comerțului electronic, și consideră că acest prag ar trebui să fie deschis tuturor IMM-urilor. |
| --- | --- |

3.4.3.

În același timp, trebuie să se vegheze la egalitatea de tratament între toți furnizorii care oferă (transfrontalier sau nu) aceleași bunuri sau servicii, indiferent dacă urmează noile evoluții (ofertă în format digital) sau dacă rămân la canale și forme de afacere clasice (în format fizic). CESE încurajează implementarea unor măsuri de simplificare, precum un prag universal de TVA în UE, pentru a facilita activitatea întreprinderilor nou-înființate (start-up) în domeniul comerțului electronic, și consideră că acest prag ar trebui să fie deschis tuturor IMM-urilor.

3.5.   A se ține seama de nevoile IMM-urilor

| 3.5.1. | CESE salută și subliniază atenția acordată IMM-urilor în planul de acțiune. Este important și necesar ca planul de acțiune să prevadă realizarea unor măsuri specifice, cu norme proporționale și adecvate pentru IMM-uri, așa cum s-a arătat în alte secțiuni ale prezentului aviz. |
| --- | --- |

3.5.1.

CESE salută și subliniază atenția acordată IMM-urilor în planul de acțiune. Este important și necesar ca planul de acțiune să prevadă realizarea unor măsuri specifice, cu norme proporționale și adecvate pentru IMM-uri, așa cum s-a arătat în alte secțiuni ale prezentului aviz.

| 3.5.2. | Se salută intenția de a elabora un amplu pachet de măsuri de simplificare în favoarea acestor întreprinderi. Intențiile exprimate în planul de acțiune necesită însă clarificări și precizări suplimentare. În opinia CESE, este esențial ca IMM-urile să fie implicate în proces de la bun început. |
| --- | --- |

3.5.2.

Se salută intenția de a elabora un amplu pachet de măsuri de simplificare în favoarea acestor întreprinderi. Intențiile exprimate în planul de acțiune necesită însă clarificări și precizări suplimentare. În opinia CESE, este esențial ca IMM-urile să fie implicate în proces de la bun început.

| 3.5.3. | Pentru întreprinderile din sectorul agricol, ar fi de dorit ca posibilitatea, în prezent facultativă, de a prevedea compensații pentru TVA-ul plătit în contextul anumitor achiziții să devină o obligație pentru toate statele membre. În același timp, ar trebui ca activitățile de prelucrare a produselor agricole desfășurate de organizațiile de producători agricoli și de alte entități similare să fie asimilate producției agricole. |
| --- | --- |

3.5.3.

Pentru întreprinderile din sectorul agricol, ar fi de dorit ca posibilitatea, în prezent facultativă, de a prevedea compensații pentru TVA-ul plătit în contextul anumitor achiziții să devină o obligație pentru toate statele membre. În același timp, ar trebui ca activitățile de prelucrare a produselor agricole desfășurate de organizațiile de producători agricoli și de alte entități similare să fie asimilate producției agricole.

3.6.   Măsurile privind cota redusă

| 3.6.1. | În ce privește flexibilitatea sporită în materie de cote reduse, Comitetul își exprimă preocuparea că aceasta ar putea duce la o și mai mare fragmentare a cotelor de TVA între statele membre, ceea ce ar avea un efect negativ asupra clarității și aplicabilității sistemului, mai ales pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

3.6.1.

În ce privește flexibilitatea sporită în materie de cote reduse, Comitetul își exprimă preocuparea că aceasta ar putea duce la o și mai mare fragmentare a cotelor de TVA între statele membre, ceea ce ar avea un efect negativ asupra clarității și aplicabilității sistemului, mai ales pentru IMM-uri.

| 3.6.2. | În ce privește opțiunile în acest sens prevăzute în planul de acțiune, Comitetul se exprimă cu anumite rezerve, întrucât are nevoie de mai multe informații cu privire la posibilitățile propuse, modul în care funcționează și normele care li se aplică. De aceea, Comitetul ar prefera prezentarea unui set de caracteristici ale viitorului regim. Flexibilitatea și securitatea juridică trebuie să fie urmărite simultan, reglementarea trebuie să fie transparentă, iar numărul cotelor reduse și al scutirilor ar trebui să fie limitat. În condițiile actuale și pe baza informațiilor disponibile, Comitetul își exprimă preferința pentru opțiunea 1 (12), întrucât aceasta este coerentă în mai mare măsură cu criteriile menționate anterior. |
| --- | --- |

3.6.2.

În ce privește opțiunile în acest sens prevăzute în planul de acțiune, Comitetul se exprimă cu anumite rezerve, întrucât are nevoie de mai multe informații cu privire la posibilitățile propuse, modul în care funcționează și normele care li se aplică. De aceea, Comitetul ar prefera prezentarea unui set de caracteristici ale viitorului regim. Flexibilitatea și securitatea juridică trebuie să fie urmărite simultan, reglementarea trebuie să fie transparentă, iar numărul cotelor reduse și al scutirilor ar trebui să fie limitat. În condițiile actuale și pe baza informațiilor disponibile, Comitetul își exprimă preferința pentru opțiunea 1 (12), întrucât aceasta este coerentă în mai mare măsură cu criteriile menționate anterior.

| 3.6.3. | CESE solicită ca rolul și relevanța strategică a întreprinderilor sociale (13) să fie luate în considerare în cadrul viitorului regim definitiv de TVA. În acest sens, s-ar putea avea în vedere o revizuire a punctului 155 din anexa III la Directiva 2006/112/CE sau o nouă prevedere care să dispună aplicarea cotei reduse pentru servicii sociale, de sănătate și educative furnizate persoanelor defavorizate de către instituții al căror caracter social este certificat. Ar trebui să se aibă în vedere, în particular, ca în noul regim TVA să se aplice scutiri sau cote reduse pentru produsele și serviciile destinate persoanelor cu dizabilități și persoanelor defavorizate. |
| --- | --- |

3.6.3.

CESE solicită ca rolul și relevanța strategică a întreprinderilor sociale (13) să fie luate în considerare în cadrul viitorului regim definitiv de TVA. În acest sens, s-ar putea avea în vedere o revizuire a punctului 155 din anexa III la Directiva 2006/112/CE sau o nouă prevedere care să dispună aplicarea cotei reduse pentru servicii sociale, de sănătate și educative furnizate persoanelor defavorizate de către instituții al căror caracter social este certificat. Ar trebui să se aibă în vedere, în particular, ca în noul regim TVA să se aplice scutiri sau cote reduse pentru produsele și serviciile destinate persoanelor cu dizabilități și persoanelor defavorizate.

| 3.6.4. | De asemenea, este important să fie menținute scutirile de TVA acordate în prezent într-o serie de state membre organizațiilor de voluntari, în virtutea caracterului specific al organizațiilor respective și a absenței relevanței transfrontaliere. |
| --- | --- |

3.6.4.

De asemenea, este important să fie menținute scutirile de TVA acordate în prezent într-o serie de state membre organizațiilor de voluntari, în virtutea caracterului specific al organizațiilor respective și a absenței relevanței transfrontaliere.

| 3.6.5. | În cadrul Directivei revizuite privind TVA, ar putea fi analizată posibilitatea ca fiecare stat membru să poată aplica produselor de lux cote mai ridicate de TVA decât cota standard și ar trebui să se cerceteze care sunt normele aplicabile într-un astfel de caz. |
| --- | --- |

3.6.5.

În cadrul Directivei revizuite privind TVA, ar putea fi analizată posibilitatea ca fiecare stat membru să poată aplica produselor de lux cote mai ridicate de TVA decât cota standard și ar trebui să se cerceteze care sunt normele aplicabile într-un astfel de caz.

| 3.6.6. | În conformitate cu Directiva 2006/112/CE a Consiliului, anumitor insule europene li s-a acordat un regim special de TVA și anumite derogări pentru a compensa handicapurile fizice, economice și demografice permanente ale acestora. Având în vedere importanța acestor regimuri pentru întreprinderile și economiile locale din insule, CESE solicită menținerea lor. |
| --- | --- |

3.6.6.

În conformitate cu Directiva 2006/112/CE a Consiliului, anumitor insule europene li s-a acordat un regim special de TVA și anumite derogări pentru a compensa handicapurile fizice, economice și demografice permanente ale acestora. Având în vedere importanța acestor regimuri pentru întreprinderile și economiile locale din insule, CESE solicită menținerea lor.

Bruxelles, 13 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Textul care urmează se bazează în mare măsură pe textul planului de acțiune.

1

(2)  Șapte măsuri sunt menționate în plan, iar alte 20 în documentul „20 measures to tackle the VAT gap” (20 de măsuri pentru a combate deficitul de încasări de TVA). A se vedea http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/tax_cooperation/vat_gap/2016-03_20_measures_en.pdf

2

(3)  Principiul „țării de destinație”.

3

(4)  A se vedea punctul 2.4 de mai sus.

4

(5)  Cunoscut și sub termenul în limba engleză „reversed charge”.

5

(6)  A se vedea punctul 3.1.3.

6

(7)  A se vedea punctul 2.4.4 de mai sus.

7

(8)  De exemplu, în sectorul îngrijirii, întreprinderile particulare trebuie în general să aplice TVA, spre deosebire de furnizorii publici, care beneficiază adesea de scutiri.

8

(9)  În versiunea actuală a planului de acțiune. A se vedea punctul 4, ultimul paragraf.

9

(10)  A se vedea Propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care afectează în mod direct funcționarea pieței interne, anunțată de Comisie la 28 ianuarie 2016 (așa-numita Directivă anti-BEPS). http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?qid=1465293669136&uri=CELEX:52016PC0026 și http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-159_ro.htm. A se vedea în acest sens și Avizul CESE ECO/405, Pachetul antievaziune, din 28 aprilie 2016 (JO C 264, 20.7.2016, p. 93).

10

Pachetul antievaziune

(11)  Cu circa 40 de miliarde EUR, respectiv 80 %.

11

(12)  Opțiunea 1 vizează „extinderea și revizuirea periodică a listei de bunuri și servicii eligibile pentru cote reduse”.

12

(13)  Cu privire la economia socială, a se vedea Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” [COM(2011) 682 final].

13

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/50

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Industria 4.0 și transformarea digitală: calea de urmat”

[COM(2016) 180 final]

(2016/C 389/07)

Raportor:

domnul Joost VAN IERSEL

Coraportor:

domnul Nicola KONSTANTINOU

La 19 aprilie 2016, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Industria 4.0 și transformarea digitală: calea de urmat

[COM(2016) 180 final].

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 22 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 14 iulie 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 98 de voturi pentru și fără abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută cu entuziasm comunicarea privind „Digitalizarea industriei europene” (1). Comitetul consideră că întregul pachet (2) reprezintă primul pas dintr-un vast program european de lucru care urmează să fie realizat în strânsă cooperare între toate părțile interesate publice și private. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută cu entuziasm comunicarea privind „Digitalizarea industriei europene” (1). Comitetul consideră că întregul pachet (2) reprezintă primul pas dintr-un vast program european de lucru care urmează să fie realizat în strânsă cooperare între toate părțile interesate publice și private.

| 1.2. | CESE își exprimă aprecierea pentru viziunea strategică coerentă și ambițioasă cu privire la politica industrială de care dă dovadă comunicarea, precum și pentru faptul că ea se concentrează asupra a patru chestiuni centrale: (1) tehnologiile și platformele; (2) standardele și arhitecturile de referință; (3) coeziunea geografică, tradusă printr-o rețea de centre de inovare regionale; (4) competențe la toate nivelurile. |
| --- | --- |

1.2.

CESE își exprimă aprecierea pentru viziunea strategică coerentă și ambițioasă cu privire la politica industrială de care dă dovadă comunicarea, precum și pentru faptul că ea se concentrează asupra a patru chestiuni centrale: (1) tehnologiile și platformele; (2) standardele și arhitecturile de referință; (3) coeziunea geografică, tradusă printr-o rețea de centre de inovare regionale; (4) competențe la toate nivelurile.

| 1.3. | Urgența reiese din analiza efectuată de Comisia Europeană. Comisia subliniază punctele forte ale industriei digitale europene, însă exprimă totodată temerea că valoarea adăugată ar putea să migreze masiv dinspre actorii industriali către proprietarii de platforme digitale specializate și subliniază absența unor standarde comune și a unor soluții interoperabile. De asemenea, este mare nevoie de competențe digitale. |
| --- | --- |

1.3.

Urgența reiese din analiza efectuată de Comisia Europeană. Comisia subliniază punctele forte ale industriei digitale europene, însă exprimă totodată temerea că valoarea adăugată ar putea să migreze masiv dinspre actorii industriali către proprietarii de platforme digitale specializate și subliniază absența unor standarde comune și a unor soluții interoperabile. De asemenea, este mare nevoie de competențe digitale.

| 1.4. | Industria 4.0 (cea de a patra revoluție industrială) este, prin esența sa, un proces ascendent. Însă sectorul public ar trebui să elaboreze orientări strategice și are un rol decisiv în calitate de autoritate de reglementare, facilitator și susținător financiar. |
| --- | --- |

1.4.

Industria 4.0 (cea de a patra revoluție industrială) este, prin esența sa, un proces ascendent. Însă sectorul public ar trebui să elaboreze orientări strategice și are un rol decisiv în calitate de autoritate de reglementare, facilitator și susținător financiar.

| 1.5. | Digitalizarea și Industria 4.0 afectează profund modelele de afaceri și întregul context în care funcționează întreprinderile în prezent. Sensibilizarea și existența unui scop comun în rândul tuturor părților interesate sunt aspecte extrem de importante: pe lângă întreprinderi, ele privesc partenerii sociali de la toate nivelurile, mediul academic, institutele de cercetare, actorii publici regionali și locali, sectorul educației și consumatorii. |
| --- | --- |

1.5.

Digitalizarea și Industria 4.0 afectează profund modelele de afaceri și întregul context în care funcționează întreprinderile în prezent. Sensibilizarea și existența unui scop comun în rândul tuturor părților interesate sunt aspecte extrem de importante: pe lângă întreprinderi, ele privesc partenerii sociali de la toate nivelurile, mediul academic, institutele de cercetare, actorii publici regionali și locali, sectorul educației și consumatorii.

| 1.6. | Nicio țară europeană nu este capabilă să valorifice cu succes pe cont propriu toate oportunitățile aduse de era digitală. Europa, în ansamblu, reprezintă dimensiunea critică, fiind comparabilă cu marile piețe, cum ar fi SUA și China. Digitalizarea industriei necesită o strategie industrială comună pentru UE și statele membre. Acest lucru ar trebui să contribuie la consolidarea bazei industriale a Europei, să atragă noi investiții și să determine repatrierea investițiilor și a locurilor de muncă. Această strategie va menține atenția Europei asupra obiectivului de a obține o cotă a producției industriale de 20 % din PIB până în 2020. |
| --- | --- |

1.6.

Nicio țară europeană nu este capabilă să valorifice cu succes pe cont propriu toate oportunitățile aduse de era digitală. Europa, în ansamblu, reprezintă dimensiunea critică, fiind comparabilă cu marile piețe, cum ar fi SUA și China. Digitalizarea industriei necesită o strategie industrială comună pentru UE și statele membre. Acest lucru ar trebui să contribuie la consolidarea bazei industriale a Europei, să atragă noi investiții și să determine repatrierea investițiilor și a locurilor de muncă. Această strategie va menține atenția Europei asupra obiectivului de a obține o cotă a producției industriale de 20 % din PIB până în 2020.

| 1.7. | Este esențial să existe un mediu sigur și predictibil. Întreprinderile nou-înființate (start-ups) și cele aflate în proces de extindere (scaled-ups) merită o atenție deosebită. Consiliul, în special Consiliul Competitivitate, ar trebui, la inițiativa Comisiei Europene, să decidă de urgență cu privire la o strategie industrială 4.0 a UE și o piață unică digitală (DSM), care să înlocuiască fragmentarea actuală ce rezultă din 28 de politici digitale. DSM ar trebui să fie o parte integrantă a pieței unice restructurate, pentru a se evita fragmentarea mediului digital european. |
| --- | --- |

1.7.

Este esențial să existe un mediu sigur și predictibil. Întreprinderile nou-înființate (start-ups) și cele aflate în proces de extindere (scaled-ups) merită o atenție deosebită. Consiliul, în special Consiliul Competitivitate, ar trebui, la inițiativa Comisiei Europene, să decidă de urgență cu privire la o strategie industrială 4.0 a UE și o piață unică digitală (DSM), care să înlocuiască fragmentarea actuală ce rezultă din 28 de politici digitale. DSM ar trebui să fie o parte integrantă a pieței unice restructurate, pentru a se evita fragmentarea mediului digital european.

| 1.8. | Cooperarea este esențială. Platformele 4.0 naționale și regionale trebuie să reunească toți actorii relevanți. Fiecare ar trebui să își dezvolte propriile caracteristici într-un cadru comun al UE. Ar trebui promovate parteneriatele de orice tip, sinergiile și formarea de clustere, acordurile transfrontaliere și ar trebui stabilit un nivel de referință european. |
| --- | --- |

1.8.

Cooperarea este esențială. Platformele 4.0 naționale și regionale trebuie să reunească toți actorii relevanți. Fiecare ar trebui să își dezvolte propriile caracteristici într-un cadru comun al UE. Ar trebui promovate parteneriatele de orice tip, sinergiile și formarea de clustere, acordurile transfrontaliere și ar trebui stabilit un nivel de referință european.

| 1.9. | În aceeași ordine de idei, trebuie promovate parteneriatele public-privat și proiectele importante de interes european comun (3), precum și inițiativele privind guvernarea electronică. |
| --- | --- |

1.9.

În aceeași ordine de idei, trebuie promovate parteneriatele public-privat și proiectele importante de interes european comun (3), precum și inițiativele privind guvernarea electronică.

| 1.10. | Amplificarea discrepanțelor dintre statele membre în ceea ce privește producția industrială și performanțele tehnologice este îngrijorătoare. CESE solicită ca, printr-o cooperare bine concepută, să se promoveze convergența. |
| --- | --- |

1.10.

Amplificarea discrepanțelor dintre statele membre în ceea ce privește producția industrială și performanțele tehnologice este îngrijorătoare. CESE solicită ca, printr-o cooperare bine concepută, să se promoveze convergența.

| 1.11. | CESE salută finanțarea planificată în valoare de 5 miliarde EUR pentru cercetare și dezvoltare în domeniul TIC prevăzută de programul Orizont 2020, precum și finanțarea dintr-o serie de alte fonduri europene, inclusiv Planul de investiții Juncker. Comisia Europeană trebuie să clarifice modul în care vor fi puse în aplicare aceste intenții politice. |
| --- | --- |

1.11.

CESE salută finanțarea planificată în valoare de 5 miliarde EUR pentru cercetare și dezvoltare în domeniul TIC prevăzută de programul Orizont 2020, precum și finanțarea dintr-o serie de alte fonduri europene, inclusiv Planul de investiții Juncker. Comisia Europeană trebuie să clarifice modul în care vor fi puse în aplicare aceste intenții politice.

| 1.12. | Aparent, sunt necesare resurse financiare suplimentare substanțiale. Comisia Europeană vorbește despre o sumă de 50 de miliarde EUR numai pentru investiții în domeniul TIC. Acest lucru înseamnă o implicare financiară serioasă a sectoarelor public și privat în Europa. Este încă neclar cum vor fi puse în aplicare aceste dispoziții financiare într-un interval de timp rezonabil. |
| --- | --- |

1.12.

Aparent, sunt necesare resurse financiare suplimentare substanțiale. Comisia Europeană vorbește despre o sumă de 50 de miliarde EUR numai pentru investiții în domeniul TIC. Acest lucru înseamnă o implicare financiară serioasă a sectoarelor public și privat în Europa. Este încă neclar cum vor fi puse în aplicare aceste dispoziții financiare într-un interval de timp rezonabil.

| 1.13. | Capitalul privat deține un rol central în finanțare. Băncile trebuie încurajate să contribuie la Industria 4.0. O piață de capital europeană pe deplin funcțională ar oferi un sprijin adecvat. |
| --- | --- |

1.13.

Capitalul privat deține un rol central în finanțare. Băncile trebuie încurajate să contribuie la Industria 4.0. O piață de capital europeană pe deplin funcțională ar oferi un sprijin adecvat.

| 1.14. | Oferta de produse personalizate la prețuri specifice producției de masă va aduce beneficii considerabile utilizatorilor și consumatorilor. Cele mai multe domenii ale consumului personal vor beneficia de performanțe mai bune și de o calitate mai înaltă. |
| --- | --- |

1.14.

Oferta de produse personalizate la prețuri specifice producției de masă va aduce beneficii considerabile utilizatorilor și consumatorilor. Cele mai multe domenii ale consumului personal vor beneficia de performanțe mai bune și de o calitate mai înaltă.

| 1.15. | În privința consecințelor sociale considerabile ale digitalizării în industrie, comunicarea dezamăgește prin concizie. Efectele nete sunt imprevizibile. Pentru a se evita o ruptură a societății este nevoie să se acorde o atenție specială generațiilor și grupurilor de venituri care ar putea fi grav afectate. Pentru mulți alții, vor exista noi oportunități. |
| --- | --- |

1.15.

În privința consecințelor sociale considerabile ale digitalizării în industrie, comunicarea dezamăgește prin concizie. Efectele nete sunt imprevizibile. Pentru a se evita o ruptură a societății este nevoie să se acorde o atenție specială generațiilor și grupurilor de venituri care ar putea fi grav afectate. Pentru mulți alții, vor exista noi oportunități.

| 1.16. | Digitalizarea va avea efecte semnificative asupra pieței forței de muncă și a organizării muncii, cum ar fi creșterea inegalităților în materie de venituri și reducerea accesului la sistemele de securitate socială, ceea ce se poate dovedi o evoluție negativă în cazul în care nu este contracarată în mod corespunzător (4). |
| --- | --- |

1.16.

Digitalizarea va avea efecte semnificative asupra pieței forței de muncă și a organizării muncii, cum ar fi creșterea inegalităților în materie de venituri și reducerea accesului la sistemele de securitate socială, ceea ce se poate dovedi o evoluție negativă în cazul în care nu este contracarată în mod corespunzător (4).

| 1.17. | Asigurarea unor relații sociale stabile, a unei societăți coezive și a unei forțe de muncă bine educate și motivate, cu venituri decente și locuri de muncă de calitate, presupune o implicare activă a tuturor părților implicate. Este nevoie de dialog social și cuprinzător la toate nivelurile – UE, național, regional și la nivelul întreprinderilor – pentru a asigura o adaptare echitabilă a salariaților afectați de digitalizare, cu o anticipare din timp și sprijin suficient pentru adaptarea profesională. |
| --- | --- |

1.17.

Asigurarea unor relații sociale stabile, a unei societăți coezive și a unei forțe de muncă bine educate și motivate, cu venituri decente și locuri de muncă de calitate, presupune o implicare activă a tuturor părților implicate. Este nevoie de dialog social și cuprinzător la toate nivelurile – UE, național, regional și la nivelul întreprinderilor – pentru a asigura o adaptare echitabilă a salariaților afectați de digitalizare, cu o anticipare din timp și sprijin suficient pentru adaptarea profesională.

| 1.18. | Există o legătură directă între programele și facilitățile educaționale și coeziunea socială. Printre aspectele principale se numără actualizarea competențelor și a calificărilor pentru utilizatorii tehnologiei digitale, precum și recalificarea. Întreprinderile și partenerii sociali ar trebui să fie implicați îndeaproape în elaborarea programelor școlare pentru toate nivelurile și formele de învățământ. |
| --- | --- |

1.18.

Există o legătură directă între programele și facilitățile educaționale și coeziunea socială. Printre aspectele principale se numără actualizarea competențelor și a calificărilor pentru utilizatorii tehnologiei digitale, precum și recalificarea. Întreprinderile și partenerii sociali ar trebui să fie implicați îndeaproape în elaborarea programelor școlare pentru toate nivelurile și formele de învățământ.

| 1.19. | CESE se așteaptă din partea Comisiei la o asumare a rolului de catalizator prin implementarea eficientă a planului strategic. Aceasta presupune în speță coordonarea eficientă a unor abordări concurente, evitarea incertitudinii și a fragmentării pieței. Piața unică digitală este esențială. Accelerarea procesului de standardizare europeană va avea un rol decisiv. |
| --- | --- |

1.19.

CESE se așteaptă din partea Comisiei la o asumare a rolului de catalizator prin implementarea eficientă a planului strategic. Aceasta presupune în speță coordonarea eficientă a unor abordări concurente, evitarea incertitudinii și a fragmentării pieței. Piața unică digitală este esențială. Accelerarea procesului de standardizare europeană va avea un rol decisiv.

| 1.20. | În plus, CESE așteaptă ca Comisia să își asume un rol activ în:






  — | sensibilizarea tuturor porțiunilor societății, în special cu scopul de a promova dobândirea de competențe digitale; |
| --- | --- | --- |

1.20.

În plus, CESE așteaptă ca Comisia să își asume un rol activ în:

—

sensibilizarea tuturor porțiunilor societății, în special cu scopul de a promova dobândirea de competențe digitale;

| — | analizarea situației mondiale și furnizarea de date statistice îmbunătățite privind serviciile; |
| --- | --- |

—

analizarea situației mondiale și furnizarea de date statistice îmbunătățite privind serviciile;

| — | prezentarea unei coordonări eficiente la nivelul UE ca exemplu pentru guvernele naționale; |
| --- | --- |

—

prezentarea unei coordonări eficiente la nivelul UE ca exemplu pentru guvernele naționale;

| — | creșterea presiunii asupra investițiilor în infrastructură (telecomunicații, bandă largă); |
| --- | --- |

—

creșterea presiunii asupra investițiilor în infrastructură (telecomunicații, bandă largă);

| — | asigurarea menținerii coerenței pe piața UE odată cu implementarea GDPR (5); |
| --- | --- |

—

asigurarea menținerii coerenței pe piața UE odată cu implementarea GDPR (5);

| — | promovarea transparenței structurilor financiare publice și private; |
| --- | --- |

—

promovarea transparenței structurilor financiare publice și private;

| — | monitorizarea, analiza comparativă și evaluarea, inclusiv formularea de recomandări specifice fiecărei țări în contextul ciclului anual al semestrului european; |
| --- | --- |

—

monitorizarea, analiza comparativă și evaluarea, inclusiv formularea de recomandări specifice fiecărei țări în contextul ciclului anual al semestrului european;

| — | promovarea platformelor 4.0 și a PPP-urilor, precum și a cooperării între părțile interesate, inclusiv prin reunirea lor la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

promovarea platformelor 4.0 și a PPP-urilor, precum și a cooperării între părțile interesate, inclusiv prin reunirea lor la nivelul UE;

| — | promovarea platformelor de inovare digitală ca centre pentru formarea avansată a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

promovarea platformelor de inovare digitală ca centre pentru formarea avansată a forței de muncă;

| — | aprofundarea dialogului social în UE la toate nivelurile, cu scopul de a discuta consecințele pentru piața forței de muncă și ajustările în domeniul legislației sociale și al legislației muncii, în special în ce privește măsurile economice și politice care ar trebui să asigure protecția întregii forțe de muncă (6). |
| --- | --- |

—

aprofundarea dialogului social în UE la toate nivelurile, cu scopul de a discuta consecințele pentru piața forței de muncă și ajustările în domeniul legislației sociale și al legislației muncii, în special în ce privește măsurile economice și politice care ar trebui să asigure protecția întregii forțe de muncă (6).

2.   Introducere

| 2.1. | Digitalizarea în industrie reprezintă o parte esențială a unei mutații mai ample în economie, care cuprinde robotizarea, știința materialelor și noi procese de producție, supranumită Industria 4.0. Această schimbare de paradigmă va modifica în mod radical mediul de afaceri și societatea. În 2014, UE nu avea încă o viziune clară a aspectelor economice, tehnologice, sociale și societale ale proiectului Industria 4.0. CESE a prezentat o listă de măsuri dorite (7). |
| --- | --- |

2.1.

Digitalizarea în industrie reprezintă o parte esențială a unei mutații mai ample în economie, care cuprinde robotizarea, știința materialelor și noi procese de producție, supranumită Industria 4.0. Această schimbare de paradigmă va modifica în mod radical mediul de afaceri și societatea. În 2014, UE nu avea încă o viziune clară a aspectelor economice, tehnologice, sociale și societale ale proiectului Industria 4.0. CESE a prezentat o listă de măsuri dorite (7).

| 2.2. | În luna septembrie 2015, CESE a adoptat un aviz în care a analizat consecințele socioeconomice ale procesului de digitalizare a industriei și ale piețelor disruptive ale forței de muncă (8). |
| --- | --- |

2.2.

În luna septembrie 2015, CESE a adoptat un aviz în care a analizat consecințele socioeconomice ale procesului de digitalizare a industriei și ale piețelor disruptive ale forței de muncă (8).

A.   
  Evoluțiile globale

| 2.3. | Evoluții intersectoriale au loc în special în SUA, China, UE, Japonia și Coreea. Vor urma și altele. Volumele mari de date, ca materie primă nouă, reprezintă un catalizator pentru schimbarea modelelor de produse și servicii. Domenii anterior fără legătură între ele (9) interacționează acum, în timp ce serviciile (mai ales digitale) integrate în lanțurile valorice generează o valoare adăugată substanțială pentru procesele de producție. |
| --- | --- |

2.3.

Evoluții intersectoriale au loc în special în SUA, China, UE, Japonia și Coreea. Vor urma și altele. Volumele mari de date, ca materie primă nouă, reprezintă un catalizator pentru schimbarea modelelor de produse și servicii. Domenii anterior fără legătură între ele (9) interacționează acum, în timp ce serviciile (mai ales digitale) integrate în lanțurile valorice generează o valoare adăugată substanțială pentru procesele de producție.

| 2.4. | În prezent, nicio întreprindere nu poate funcționa fără o strategie digitală. Această strategie afectează atât produsele, serviciile, cât și procesele la nivelul industriei în ansamblul său. În vederea dezvoltării unor noi piețe, digitalizarea industriei generează o concurență acerbă între întreprinderi și între blocurile economice. Și cooperarea preconcurențială la nivel mondial este un lucru obișnuit în mediul de afaceri. |
| --- | --- |

2.4.

În prezent, nicio întreprindere nu poate funcționa fără o strategie digitală. Această strategie afectează atât produsele, serviciile, cât și procesele la nivelul industriei în ansamblul său. În vederea dezvoltării unor noi piețe, digitalizarea industriei generează o concurență acerbă între întreprinderi și între blocurile economice. Și cooperarea preconcurențială la nivel mondial este un lucru obișnuit în mediul de afaceri.

| 2.5. | Măsurile sunt determinate de o strategie industrială orientată, în special în SUA și China, unde întreprinderile sunt avantajate de piețele interne mari. Aceasta înseamnă politică la nivel înalt. În 2011, administrația Obama a lansat un program amplu, aflat în curs desfășurare, cu privire la noile tehnologii, în special în domeniul TIC, care implică mediul de afaceri, institute de cercetare și universități din întreaga țară. |
| --- | --- |

2.5.

Măsurile sunt determinate de o strategie industrială orientată, în special în SUA și China, unde întreprinderile sunt avantajate de piețele interne mari. Aceasta înseamnă politică la nivel înalt. În 2011, administrația Obama a lansat un program amplu, aflat în curs desfășurare, cu privire la noile tehnologii, în special în domeniul TIC, care implică mediul de afaceri, institute de cercetare și universități din întreaga țară.

| 2.6. | Ca de obicei, proiectele private vor beneficia substanțial de pe urma noilor programe tehnologice care au fost recent anunțate de agențiile federale. |
| --- | --- |

2.6.

Ca de obicei, proiectele private vor beneficia substanțial de pe urma noilor programe tehnologice care au fost recent anunțate de agențiile federale.

| 2.7. | SUA intenționează să folosească transformarea digitală pentru a recâștiga terenul pierdut pe piețele industriale, profitând în același timp de libertatea de funcționare americană și de dominația actorilor la nivel mondial în domeniul TIC și a volumelor mari de date, cum ar fi Google, Amazon, Microsoft, Cisco și alții (10). |
| --- | --- |

2.7.

SUA intenționează să folosească transformarea digitală pentru a recâștiga terenul pierdut pe piețele industriale, profitând în același timp de libertatea de funcționare americană și de dominația actorilor la nivel mondial în domeniul TIC și a volumelor mari de date, cum ar fi Google, Amazon, Microsoft, Cisco și alții (10).

| 2.8. | Un consorțiu al marilor companii industriale urmărește același scop. O listă a celor mai inovatoare 50 de întreprinderi din 2014 arată că șapte din zece întreprinderi mari au sediul în SUA (11). |
| --- | --- |

2.8.

Un consorțiu al marilor companii industriale urmărește același scop. O listă a celor mai inovatoare 50 de întreprinderi din 2014 arată că șapte din zece întreprinderi mari au sediul în SUA (11).

| 2.9. | Autoritățile chineze folosesc transformarea digitală pentru a consolida poziția Chinei la nivel mondial. În documentele oficiale se subliniază obiectivul de a ajunge la nivelul SUA. |
| --- | --- |

2.9.

Autoritățile chineze folosesc transformarea digitală pentru a consolida poziția Chinei la nivel mondial. În documentele oficiale se subliniază obiectivul de a ajunge la nivelul SUA.

| 2.10. | Ambiția explicită a Chinei este evidențiată într-un program de stat interdisciplinar intitulat Made in China 2025, bazat pe obiectivele inițiativei germane Industrie 4.0. Acesta este un concept complet nou în cadrul proceselor economice și de producție ale Chinei, cu un grad înalt de coordonare între factorii de decizie, actorii economici și forțele inovatoare. |
| --- | --- |

2.10.

Ambiția explicită a Chinei este evidențiată într-un program de stat interdisciplinar intitulat Made in China 2025, bazat pe obiectivele inițiativei germane Industrie 4.0. Acesta este un concept complet nou în cadrul proceselor economice și de producție ale Chinei, cu un grad înalt de coordonare între factorii de decizie, actorii economici și forțele inovatoare.

| 2.11. | S-au alocat în acest scop resurse financiare ample. În pofida recesiunii economice, aceste programe specifice nu sunt afectate. |
| --- | --- |

2.11.

S-au alocat în acest scop resurse financiare ample. În pofida recesiunii economice, aceste programe specifice nu sunt afectate.

B.   
  Situația actuală în Europa

| 2.12. | Interesul față de Industria 4.0 a crescut semnificativ. În paralel, digitalizarea reprezintă o prioritate majoră pentru Comisia Juncker. Aceasta va necesita o coordonare optimă între serviciile Comisiei Europene. |
| --- | --- |

2.12.

Interesul față de Industria 4.0 a crescut semnificativ. În paralel, digitalizarea reprezintă o prioritate majoră pentru Comisia Juncker. Aceasta va necesita o coordonare optimă între serviciile Comisiei Europene.

| 2.13. | O orientare clară în cadrul Consiliului Competitivitate este esențială pentru stabilirea unui scop comun în rândul factorilor de decizie CE, naționali și regionali. Digitalizarea industriei și volumele mari de date din sectorul european de producție trebuie să asigure o poziție puternică pentru viitor. Acesta este prin însăși esența sa un proces ascendent, care implică toate părțile interesate. Sectorul public acționează în calitate de autoritate de reglementare, de facilitator și de susținător financiar. |
| --- | --- |

2.13.

O orientare clară în cadrul Consiliului Competitivitate este esențială pentru stabilirea unui scop comun în rândul factorilor de decizie CE, naționali și regionali. Digitalizarea industriei și volumele mari de date din sectorul european de producție trebuie să asigure o poziție puternică pentru viitor. Acesta este prin însăși esența sa un proces ascendent, care implică toate părțile interesate. Sectorul public acționează în calitate de autoritate de reglementare, de facilitator și de susținător financiar.

| 2.14. | Din 2011, inițiativa a venit din partea Germaniei, prin eforturile combinate ale guvernului federal, ale mediului academic și de afaceri. În urma lansării inițiativei Industrie 4.0 în 2013, procesul a fost integrat în Plattform 4.0 și într-un acord de cooperare între guvern, întreprinderi și sindicate. Mediul de afaceri este tot mai implicat în inițiative interdisciplinare, de multe ori în cooperare cu autoritățile regionale. |
| --- | --- |

2.14.

Din 2011, inițiativa a venit din partea Germaniei, prin eforturile combinate ale guvernului federal, ale mediului academic și de afaceri. În urma lansării inițiativei Industrie 4.0 în 2013, procesul a fost integrat în Plattform 4.0 și într-un acord de cooperare între guvern, întreprinderi și sindicate. Mediul de afaceri este tot mai implicat în inițiative interdisciplinare, de multe ori în cooperare cu autoritățile regionale.

| 2.15. | În același timp, există Industrie 4.0 în Austria, Industrie du futur în Franța, Catapult în Regatul Unit, Smart Industry în Țările de Jos și altele. Este un peisaj divers, fiecare țară dezvoltându-și propria viziune asupra revoluției industriale 4.0 și a viitorului industriei. Totuși, intensitatea cooperării și gradul de urgență diferă foarte mult de la o țară la alta. |
| --- | --- |

2.15.

În același timp, există Industrie 4.0 în Austria, Industrie du futur în Franța, Catapult în Regatul Unit, Smart Industry în Țările de Jos și altele. Este un peisaj divers, fiecare țară dezvoltându-și propria viziune asupra revoluției industriale 4.0 și a viitorului industriei. Totuși, intensitatea cooperării și gradul de urgență diferă foarte mult de la o țară la alta.

| 2.16. | Inițiativele naționale, regionale și locale (la nivel de orașe!) sunt complementare. CE preconizează în mod corect acorduri și parteneriate transfrontaliere, precum și realizarea unui schimb de bune practici. |
| --- | --- |

2.16.

Inițiativele naționale, regionale și locale (la nivel de orașe!) sunt complementare. CE preconizează în mod corect acorduri și parteneriate transfrontaliere, precum și realizarea unui schimb de bune practici.

| 2.17. | Întreprinderile mari și întreprinderile medii specializate preiau conducerea. Principalele preocupări se referă la discrepanțele semnificative dintre țări, la activitățile restante sau la sensibilizarea insuficientă la nivelul IMM-urilor și la întârzierea implicării publice. O problemă foarte dificilă este aceea a fragmentării pieței europene și obișnuita imagine europeană deprimantă a 28 de politici industriale și digitale diferite. |
| --- | --- |

2.17.

Întreprinderile mari și întreprinderile medii specializate preiau conducerea. Principalele preocupări se referă la discrepanțele semnificative dintre țări, la activitățile restante sau la sensibilizarea insuficientă la nivelul IMM-urilor și la întârzierea implicării publice. O problemă foarte dificilă este aceea a fragmentării pieței europene și obișnuita imagine europeană deprimantă a 28 de politici industriale și digitale diferite.

| 2.18. | Digitalizarea industriei și Industria 4.0 nu vizează numai tehnologia. Mediul de afaceri trebuie să se pregătească pentru schimbări radicale generate de o serie de factori: viteza, volumul și imprevizibilitatea producției, precum și fragmentarea suplimentară și reorientarea lanțurilor valorice, noile relații între institutele de cercetare, învățământul superior și sectorul privat, noile modele de afaceri, noile legături între întreprinderile mari și mai mici, noile modalități de cooperare între toate nivelurile de afaceri (proiectare, producție, vânzări, logistică, întreținere), nevoia de competențe actualizate și noi, alături de noi modalități de lucru, precum și legături mai strânse între mediul de afaceri și utilizator. În special industriile tradiționale se confruntă cu provocările aferente acestor concepte absolut noi (12). |
| --- | --- |

2.18.

Digitalizarea industriei și Industria 4.0 nu vizează numai tehnologia. Mediul de afaceri trebuie să se pregătească pentru schimbări radicale generate de o serie de factori: viteza, volumul și imprevizibilitatea producției, precum și fragmentarea suplimentară și reorientarea lanțurilor valorice, noile relații între institutele de cercetare, învățământul superior și sectorul privat, noile modele de afaceri, noile legături între întreprinderile mari și mai mici, noile modalități de cooperare între toate nivelurile de afaceri (proiectare, producție, vânzări, logistică, întreținere), nevoia de competențe actualizate și noi, alături de noi modalități de lucru, precum și legături mai strânse între mediul de afaceri și utilizator. În special industriile tradiționale se confruntă cu provocările aferente acestor concepte absolut noi (12).

| 2.19. | Consumatorul își va putea asuma rolul principal mai mult decât oricând. Combinând producția cu serviciile, digitalizarea atrage după sine personalizarea și o producție adaptată la costuri similare sau mai mici decât costurile producției de serie, de multe ori într-un nou cadru. În același timp, trebuie să se facă posibilă obținerea de către consumatori a unor informații adecvate cu privire la efectele sociale și de mediu ale produselor, care să le faciliteze formarea opiniei în mod informat în ce privește achizițiile pe care intenționează să le facă. |
| --- | --- |

2.19.

Consumatorul își va putea asuma rolul principal mai mult decât oricând. Combinând producția cu serviciile, digitalizarea atrage după sine personalizarea și o producție adaptată la costuri similare sau mai mici decât costurile producției de serie, de multe ori într-un nou cadru. În același timp, trebuie să se facă posibilă obținerea de către consumatori a unor informații adecvate cu privire la efectele sociale și de mediu ale produselor, care să le faciliteze formarea opiniei în mod informat în ce privește achizițiile pe care intenționează să le facă.

3.   Politica industrială și acțiunile actuale și dorite

| 3.1. | În sprijinirea inițiativei Industria 4.0 și a părților interesate – întreprinzători, personal, parteneri sociali, furnizori și clienți, furnizori de educație – UE are nevoie de o strategie industrială cu o diviziune adecvată a muncii între toate părțile implicate. Rolul Consiliului Competitivitate este crucial. La fel ca toate politicile industriale, și aceasta este o chestiune de competențe partajate. |
| --- | --- |

3.1.

În sprijinirea inițiativei Industria 4.0 și a părților interesate – întreprinzători, personal, parteneri sociali, furnizori și clienți, furnizori de educație – UE are nevoie de o strategie industrială cu o diviziune adecvată a muncii între toate părțile implicate. Rolul Consiliului Competitivitate este crucial. La fel ca toate politicile industriale, și aceasta este o chestiune de competențe partajate.

| 3.2. | Consiliul European (13) a stabilit obiectivul ca, până în 2020, industria europeană să constituie 20 % din PIB-ul european, în loc de 12 % cât reprezintă în prezent. Însă ezitarea în rândul investitorilor și lipsa de direcție (europeană) conduc, în schimb, la scăderea sectorului producției. |
| --- | --- |

3.2.

Consiliul European (13) a stabilit obiectivul ca, până în 2020, industria europeană să constituie 20 % din PIB-ul european, în loc de 12 % cât reprezintă în prezent. Însă ezitarea în rândul investitorilor și lipsa de direcție (europeană) conduc, în schimb, la scăderea sectorului producției.

| 3.3. | Evidențiind necesitatea unor politici coerente, serviciile Comisiei pregătesc în prezent un program de lucru impresionant – reglementări, standardizare, C&D și resurse financiare – în strânsă cooperare cu statele membre și cu mediul de afaceri. |
| --- | --- |

3.3.

Evidențiind necesitatea unor politici coerente, serviciile Comisiei pregătesc în prezent un program de lucru impresionant – reglementări, standardizare, C&D și resurse financiare – în strânsă cooperare cu statele membre și cu mediul de afaceri.

| 3.4. | CESE constată cu satisfacție că în prezent sunt analizate cele mai multe dintre cele șaptesprezece recomandări pe care le-a prezentat în avizul său din 2014 (14). |
| --- | --- |

3.4.

CESE constată cu satisfacție că în prezent sunt analizate cele mai multe dintre cele șaptesprezece recomandări pe care le-a prezentat în avizul său din 2014 (14).

| 3.5. | CE, guvernele, întreprinderile și părțile interesate vor participa simultan în cadrul reuniunilor de politică privind Industria 4.0. Ar trebui încurajate PPP-urile la nivel european (15), la fel ca și importantul proiect de interes european comun avut în vedere privind componentele electronice cu consum scăzut de energie pentru internetul obiectelor. Este nevoie de o foaie de parcurs detaliată pentru întreprinderi și guverne. |
| --- | --- |

3.5.

CE, guvernele, întreprinderile și părțile interesate vor participa simultan în cadrul reuniunilor de politică privind Industria 4.0. Ar trebui încurajate PPP-urile la nivel european (15), la fel ca și importantul proiect de interes european comun avut în vedere privind componentele electronice cu consum scăzut de energie pentru internetul obiectelor. Este nevoie de o foaie de parcurs detaliată pentru întreprinderi și guverne.

| 3.6. | O preocupare majoră o reprezintă existența în prezent a 28 de politici digitale. Acest aspect este absolut contraproductiv pentru nevoia de extindere și un argument major pentru accelerarea DSM. |
| --- | --- |

3.6.

O preocupare majoră o reprezintă existența în prezent a 28 de politici digitale. Acest aspect este absolut contraproductiv pentru nevoia de extindere și un argument major pentru accelerarea DSM.

| 3.7. | Piața unică digitală (DSM) ar trebui să devină o parte integrantă a pieței unice restructurate. Reglementarea inteligentă trebuie accelerată. Ordinea de zi cuprinde:






  — | îndepărtarea barierelor comerciale interne și înnoirea legislației învechite; |
| --- | --- | --- |

3.7.

Piața unică digitală (DSM) ar trebui să devină o parte integrantă a pieței unice restructurate. Reglementarea inteligentă trebuie accelerată. Ordinea de zi cuprinde:

—

îndepărtarea barierelor comerciale interne și înnoirea legislației învechite;

| — | prelucrarea uniformă a volumelor mari de date în Europa; |
| --- | --- |

—

prelucrarea uniformă a volumelor mari de date în Europa;

| — | infrastructura digitală (telecomunicații, bandă largă); |
| --- | --- |

—

infrastructura digitală (telecomunicații, bandă largă);

| — | standardizarea deschisă, prin utilizarea brevetelor esențiale pentru standarde puse la dispoziție în condiții economice și juridice corecte, rezonabile și nediscriminatorii (FRAND); |
| --- | --- |

—

standardizarea deschisă, prin utilizarea brevetelor esențiale pentru standarde puse la dispoziție în condiții economice și juridice corecte, rezonabile și nediscriminatorii (FRAND);

| — | un regim juridic pentru autorizarea și protecția datelor, inclusiv a datelor referitoare la lucrători; |
| --- | --- |

—

un regim juridic pentru autorizarea și protecția datelor, inclusiv a datelor referitoare la lucrători;

| — | importanța protecției datelor pentru utilizarea actuală și viitoare și accesul la date „din lumea reală”; |
| --- | --- |

—

importanța protecției datelor pentru utilizarea actuală și viitoare și accesul la date „din lumea reală”;

| — | răspunderea pentru siguranța dispozitivelor, a mașinilor și vehiculelor conectate și autonome; |
| --- | --- |

—

răspunderea pentru siguranța dispozitivelor, a mașinilor și vehiculelor conectate și autonome;

| — | tehnologii „cloud computing” și standarde privind platformele de prelucrare în „cloud”; |
| --- | --- |

—

tehnologii „cloud computing” și standarde privind platformele de prelucrare în „cloud”;

| — | securitatea informatică și confidențialitatea; |
| --- | --- |

—

securitatea informatică și confidențialitatea;

| — | drepturile de autor; |
| --- | --- |

—

drepturile de autor;

| — | punerea în aplicare a reglementărilor sociale și fiscale în „economia gig” și în cadrul relațiilor de muncă online (de exemplu, „activitățile participative”); |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a reglementărilor sociale și fiscale în „economia gig” și în cadrul relațiilor de muncă online (de exemplu, „activitățile participative”);

| — | statistici actualizate, detaliate privind serviciile. |
| --- | --- |

—

statistici actualizate, detaliate privind serviciile.

| 3.8. | CESE solicită consultări pentru a găsi echilibrul adecvat între dispozițiile legislative și marja de manevră a actorilor economici. |
| --- | --- |

3.8.

CESE solicită consultări pentru a găsi echilibrul adecvat între dispozițiile legislative și marja de manevră a actorilor economici.

| 3.9. | Europa trebuie să depună eforturi pentru a stabili standarde la nivel mondial, în strânsă cooperare cu actorii din afara Europei. |
| --- | --- |

3.9.

Europa trebuie să depună eforturi pentru a stabili standarde la nivel mondial, în strânsă cooperare cu actorii din afara Europei.

| 3.10. | Regulamentul general privind protecția datelor (GDPR) conține posibilități flexibile pentru statele membre. Este important ca GDPR să nu ducă la rezultate care să restrângă accesul la date și posibilitățile de reutilizare a acestora, făcând să crească incoerențele de pe piața UE. |
| --- | --- |

3.10.

Regulamentul general privind protecția datelor (GDPR) conține posibilități flexibile pentru statele membre. Este important ca GDPR să nu ducă la rezultate care să restrângă accesul la date și posibilitățile de reutilizare a acestora, făcând să crească incoerențele de pe piața UE.

| 3.11. | Securitatea cibernetică este încă subestimată în mare măsură la nivelul mediului de afaceri și al statelor. Criminalitatea cibernetică se răspândește peste tot în lume. În mod evident, UE trebuie să se implice în acest sens. |
| --- | --- |

3.11.

Securitatea cibernetică este încă subestimată în mare măsură la nivelul mediului de afaceri și al statelor. Criminalitatea cibernetică se răspândește peste tot în lume. În mod evident, UE trebuie să se implice în acest sens.

| 3.12. | CESE îndeamnă CE să acorde o atenție deosebită statisticilor, care încă sunt trecute cu vederea în mod sistematic. Pentru mediul de afaceri și factorii de decizie este esențial să existe elemente de probă statistice mai detaliate privind serviciile. |
| --- | --- |

3.12.

CESE îndeamnă CE să acorde o atenție deosebită statisticilor, care încă sunt trecute cu vederea în mod sistematic. Pentru mediul de afaceri și factorii de decizie este esențial să existe elemente de probă statistice mai detaliate privind serviciile.

4.   Măsuri naționale și regionale

| 4.1. | Tot mai multe țări și regiuni depun în prezent eforturi semnificative în vederea digitalizării. |
| --- | --- |

4.1.

Tot mai multe țări și regiuni depun în prezent eforturi semnificative în vederea digitalizării.

| 4.2. | Cu toate acestea, discrepanțele tot mai mari dintre țări și gradul inegal de conștientizare la nivelul întreprinderilor din diferite țări reprezintă o preocupare majoră. O problemă majoră este interoperabilitatea dintre întreprinderi și furnizori. |
| --- | --- |

4.2.

Cu toate acestea, discrepanțele tot mai mari dintre țări și gradul inegal de conștientizare la nivelul întreprinderilor din diferite țări reprezintă o preocupare majoră. O problemă majoră este interoperabilitatea dintre întreprinderi și furnizori.

| 4.3. | Există programe de sensibilizare create pentru întreprinderi și părțile interesate. Fiecare țară își găsește propriile metode. Platformele, de multe ori la nivel regional, sunt foarte importante pentru consolidarea cooperării între întreprinderile mari și mici, precum și între acestea și institutele de cercetare și universități. |
| --- | --- |

4.3.

Există programe de sensibilizare create pentru întreprinderi și părțile interesate. Fiecare țară își găsește propriile metode. Platformele, de multe ori la nivel regional, sunt foarte importante pentru consolidarea cooperării între întreprinderile mari și mici, precum și între acestea și institutele de cercetare și universități.

| 4.4. | Trebuie încurajată extinderea PPP-urilor regionale și naționale. Acestea reunesc parteneri din diverse medii și promovează „fertilizarea încrucișată”. De asemenea, ele promovează cooperarea și pot fi o binevenită sursă de sprijin financiar extrem de necesar. |
| --- | --- |

4.4.

Trebuie încurajată extinderea PPP-urilor regionale și naționale. Acestea reunesc parteneri din diverse medii și promovează „fertilizarea încrucișată”. De asemenea, ele promovează cooperarea și pot fi o binevenită sursă de sprijin financiar extrem de necesar.

| 4.5. | Platformele, centrele de excelență și piloții se concentrează adesea pe anumite părți ale procesului de digitalizare, de exemplu, pe modificarea lanțurilor valorice, pe noi modele de afaceri și pe inovarea socială și la locul de muncă (16), cu participarea activă a salariaților și a sindicatelor. Trebuie să se încurajeze crearea de ghișee unice. Organizațiile din sector își asumă un rol în abordarea problemelor specifice sectorului. |
| --- | --- |

4.5.

Platformele, centrele de excelență și piloții se concentrează adesea pe anumite părți ale procesului de digitalizare, de exemplu, pe modificarea lanțurilor valorice, pe noi modele de afaceri și pe inovarea socială și la locul de muncă (16), cu participarea activă a salariaților și a sindicatelor. Trebuie să se încurajeze crearea de ghișee unice. Organizațiile din sector își asumă un rol în abordarea problemelor specifice sectorului.

| 4.6. | Universitățile (tehnice) în jurul cărora s-au creat incubatoare – campusuri de afaceri – joacă, de asemenea, un rol proactiv. Conceptul de universitate antreprenorială, care se extinde pe tot continentul, este deosebit de util (17). |
| --- | --- |

4.6.

Universitățile (tehnice) în jurul cărora s-au creat incubatoare – campusuri de afaceri – joacă, de asemenea, un rol proactiv. Conceptul de universitate antreprenorială, care se extinde pe tot continentul, este deosebit de util (17).

| 4.7. | Rețele de întreprinderi, platforme, organizații sectoriale și universități contribuie la intensificarea tendințelor dorite. DSM ar trebui să îmbunătățească condițiile de cooperare transfrontalieră. Este posibil să fie nevoie de anumite condiții economice și juridice pentru partajarea procesului de creare a valorii adăugate prin digitalizare la nivel de industrie și pentru a încuraja cooperarea între actorii de dimensiuni (foarte) diferite. Este necesar să se acorde o atenție deosebită IMM-urilor și start-upurilor. Cele mai multe dintre acestea nu dețin informații specifice și, în multe cazuri, nu dispun de instrumentele necesare îmbunătățirii. |
| --- | --- |

4.7.

Rețele de întreprinderi, platforme, organizații sectoriale și universități contribuie la intensificarea tendințelor dorite. DSM ar trebui să îmbunătățească condițiile de cooperare transfrontalieră. Este posibil să fie nevoie de anumite condiții economice și juridice pentru partajarea procesului de creare a valorii adăugate prin digitalizare la nivel de industrie și pentru a încuraja cooperarea între actorii de dimensiuni (foarte) diferite. Este necesar să se acorde o atenție deosebită IMM-urilor și start-upurilor. Cele mai multe dintre acestea nu dețin informații specifice și, în multe cazuri, nu dispun de instrumentele necesare îmbunătățirii.

| 4.8. | În comparație cu SUA, întreprinderile de tip start-up și scaled-up sunt mai degrabă un punct slab în Europa. Fertilizarea încrucișată între rețelele mari și mici de incubatoare (transfrontaliere) dă rezultate. Formatorii, cum ar fi antreprenorii și mentorii pensionari și cu experiență, angajați cu fracțiune de normă, pot aduce un sprijin deosebit de util. |
| --- | --- |

4.8.

În comparație cu SUA, întreprinderile de tip start-up și scaled-up sunt mai degrabă un punct slab în Europa. Fertilizarea încrucișată între rețelele mari și mici de incubatoare (transfrontaliere) dă rezultate. Formatorii, cum ar fi antreprenorii și mentorii pensionari și cu experiență, angajați cu fracțiune de normă, pot aduce un sprijin deosebit de util.

5.   Finanțarea

| 5.1. | Digitalizarea devine o prioritate pentru fondurile europene (Orizont 2020, fonduri regionale și altele). Centrul Comun de Cercetare de la Sevilla și viitoarele centre de inovare cu experiență la nivel mondial pot avea efecte foarte benefice. |
| --- | --- |

5.1.

Digitalizarea devine o prioritate pentru fondurile europene (Orizont 2020, fonduri regionale și altele). Centrul Comun de Cercetare de la Sevilla și viitoarele centre de inovare cu experiență la nivel mondial pot avea efecte foarte benefice.

| 5.2. | Din punctul de vedere al CESE, problema finanțării tuturor investițiilor necesare este mult mai complexă decât lasă să se înțeleagă comunicarea. Evident, sunt necesare resurse financiare suplimentare substanțiale. CE vorbește de o sumă de 35 de miliarde EUR numai pentru investiții în domeniul TIC. Aceasta presupune o cooperare strânsă între finanțarea UE, națională și regională, precum și implicarea activă a industriei prin intermediul platformelor și al PPP-urilor. Este necesară o clarificare cu privire la modul în care vor fi puse în aplicare aceste dispoziții financiare într-un interval de timp rezonabil. Apare întrebarea obișnuită: cine trebuie să plătească și în ce scop? |
| --- | --- |

5.2.

Din punctul de vedere al CESE, problema finanțării tuturor investițiilor necesare este mult mai complexă decât lasă să se înțeleagă comunicarea. Evident, sunt necesare resurse financiare suplimentare substanțiale. CE vorbește de o sumă de 35 de miliarde EUR numai pentru investiții în domeniul TIC. Aceasta presupune o cooperare strânsă între finanțarea UE, națională și regională, precum și implicarea activă a industriei prin intermediul platformelor și al PPP-urilor. Este necesară o clarificare cu privire la modul în care vor fi puse în aplicare aceste dispoziții financiare într-un interval de timp rezonabil. Apare întrebarea obișnuită: cine trebuie să plătească și în ce scop?

| 5.3. | Finanțarea europeană este de multe ori criticată, și pe bună dreptate, întrucât este prea lentă și prea birocratică, ceea ce, de obicei, generează costuri mari și descurajează întreprinderile mici. Să privim exemplul SUA! Este absolut necesar să existe proceduri adaptate și mai puțină birocrație, menținându-se în același timp corectitudinea. Ar putea fi util să se reducă numărul de parteneri obligatorii în consorțiile de cercetare și dezvoltare (18). |
| --- | --- |

5.3.

Finanțarea europeană este de multe ori criticată, și pe bună dreptate, întrucât este prea lentă și prea birocratică, ceea ce, de obicei, generează costuri mari și descurajează întreprinderile mici. Să privim exemplul SUA! Este absolut necesar să existe proceduri adaptate și mai puțină birocrație, menținându-se în același timp corectitudinea. Ar putea fi util să se reducă numărul de parteneri obligatorii în consorțiile de cercetare și dezvoltare (18).

| 5.4. | Clasamentele incubatoarelor de afaceri din cadrul universităților pentru întreprinderile mici ar putea fi un instrument util pentru măsurarea start-upurilor promițătoare și accelerarea procedurilor birocratice ale UE. |
| --- | --- |

5.4.

Clasamentele incubatoarelor de afaceri din cadrul universităților pentru întreprinderile mici ar putea fi un instrument util pentru măsurarea start-upurilor promițătoare și accelerarea procedurilor birocratice ale UE.

| 5.5. | Întreprinderile de tip start-up și scaled-up, cum ar fi cele de tip „unicorn” (19), conduc procese digitale inovatoare. Americanii ocupă locurile fruntașe în această categorie. În plus, observatorii americani în domeniul inovării sunt foarte activi în Europa și sunt mereu în căutarea unor preluări profitabile. |
| --- | --- |

5.5.

Întreprinderile de tip start-up și scaled-up, cum ar fi cele de tip „unicorn” (19), conduc procese digitale inovatoare. Americanii ocupă locurile fruntașe în această categorie. În plus, observatorii americani în domeniul inovării sunt foarte activi în Europa și sunt mereu în căutarea unor preluări profitabile.

| 5.6. | Pe lângă sectorul bancar, este implicat activ și capitalul privat. Chiar și sistemul bancar privat este în proces de digitalizare. FinTech funcționează în paralel cu acesta. Fiind o ramură a lumii digitale, acesta promovează viteza, eficiența și transparența sporită, precum și schimbarea atitudinii față de clienți. Mai multe hotspot-uri FinTech în Europa, pe lângă cel de la Londra, ar fi de ajutor. |
| --- | --- |

5.6.

Pe lângă sectorul bancar, este implicat activ și capitalul privat. Chiar și sistemul bancar privat este în proces de digitalizare. FinTech funcționează în paralel cu acesta. Fiind o ramură a lumii digitale, acesta promovează viteza, eficiența și transparența sporită, precum și schimbarea atitudinii față de clienți. Mai multe hotspot-uri FinTech în Europa, pe lângă cel de la Londra, ar fi de ajutor.

| 5.7. | Băncile și FinTech ar trebui să fie un partener principal în cadrul DSM, cu un nivel mai ridicat de performanță și creare de valoare adăugată. Acestea ar trebui să fie încurajate să acționeze ca partener strategic pentru industrie, având sarcina de a evalua din punct de vedere profesional beneficiul economic, social și de mediu al proiectelor. Formele complet noi ale platformelor care asigură interconectarea și serviciile cu valoare adăugată pot fi utile în acest sens. |
| --- | --- |

5.7.

Băncile și FinTech ar trebui să fie un partener principal în cadrul DSM, cu un nivel mai ridicat de performanță și creare de valoare adăugată. Acestea ar trebui să fie încurajate să acționeze ca partener strategic pentru industrie, având sarcina de a evalua din punct de vedere profesional beneficiul economic, social și de mediu al proiectelor. Formele complet noi ale platformelor care asigură interconectarea și serviciile cu valoare adăugată pot fi utile în acest sens.

| 5.8. | Regulamentele financiare (sau revizuirea acestora) nu ar trebui să împiedice sectorul bancar să își asume riscuri calculate în investiții în Industria 4.0. |
| --- | --- |

5.8.

Regulamentele financiare (sau revizuirea acestora) nu ar trebui să împiedice sectorul bancar să își asume riscuri calculate în investiții în Industria 4.0.

| 5.9. | Este nevoie de o piață europeană de capital de sine stătătoare pentru a crea condiții financiare echitabile comparabile cu cele din SUA. |
| --- | --- |

5.9.

Este nevoie de o piață europeană de capital de sine stătătoare pentru a crea condiții financiare echitabile comparabile cu cele din SUA.

6.   Societatea și piața forței de muncă

A.   
  Societatea

| 6.1. | Industria 4.0 și societatea digitală vor avea consecințe pentru toată lumea. Trebuie sensibilizată opinia publică. Sunt în dezbatere riscurile și incertitudinile privind viitorul, precum și șansele și oportunitățile, condițiile sociale și acceptarea. |
| --- | --- |

6.1.

Industria 4.0 și societatea digitală vor avea consecințe pentru toată lumea. Trebuie sensibilizată opinia publică. Sunt în dezbatere riscurile și incertitudinile privind viitorul, precum și șansele și oportunitățile, condițiile sociale și acceptarea.

| 6.2. | În nord-vestul Europei, revoluția digitală este deja prezentă zi de zi în mass-media (TV, presă, platforme de comunicare socială). În unele țări, opinia publică este destul de bine informată, dar informațiile trebuie să fie îmbunătățite considerabil în toată Europa. |
| --- | --- |

6.2.

În nord-vestul Europei, revoluția digitală este deja prezentă zi de zi în mass-media (TV, presă, platforme de comunicare socială). În unele țări, opinia publică este destul de bine informată, dar informațiile trebuie să fie îmbunătățite considerabil în toată Europa.

| 6.3. | Oferta de produse personalizate la prețuri specifice producției de masă va aduce beneficii considerabile utilizatorilor și consumatorilor. Se așteaptă performanțe semnificativ mai mari în următoarele domenii:






  — | agricultură și industrie alimentară; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Oferta de produse personalizate la prețuri specifice producției de masă va aduce beneficii considerabile utilizatorilor și consumatorilor. Se așteaptă performanțe semnificativ mai mari în următoarele domenii:

—

agricultură și industrie alimentară;

| — | economie circulară, COP 21; |
| --- | --- |

—

economie circulară, COP 21;

| — | testarea și diagnosticarea automată, reparații și întreținere, dezasamblare; |
| --- | --- |

—

testarea și diagnosticarea automată, reparații și întreținere, dezasamblare;

| — | e-sănătate, m-sănătate și e-îngrijire; |
| --- | --- |

—

e-sănătate, m-sănătate și e-îngrijire;

| — | robotică medicală (proximitate și interacțiune); |
| --- | --- |

—

robotică medicală (proximitate și interacțiune);

| — | construcțiile în general și construcțiile civile (20); |
| --- | --- |

—

construcțiile în general și construcțiile civile (20);

| — | consum redus de energie; |
| --- | --- |

—

consum redus de energie;

| — | transport și mobilitate; |
| --- | --- |

—

transport și mobilitate;

| — | e-guvernare; |
| --- | --- |

—

e-guvernare;

| — | orașe inteligente; |
| --- | --- |

—

orașe inteligente;

| — | dezvoltarea zonelor îndepărtate; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea zonelor îndepărtate;

| — | țări subdezvoltate. |
| --- | --- |

—

țări subdezvoltate.

B.   
  Piața forței de muncă

| 6.4. | Industria 4.0 afectează semnificativ toate profesiile de pe piața forței de muncă. Acest lucru plasează politicile privind piața forței de muncă în centrul evoluțiilor viitoare. Pe această temă, argumentația din comunicare dezamăgește prin lipsa de detalii și profunzime. |
| --- | --- |

6.4.

Industria 4.0 afectează semnificativ toate profesiile de pe piața forței de muncă. Acest lucru plasează politicile privind piața forței de muncă în centrul evoluțiilor viitoare. Pe această temă, argumentația din comunicare dezamăgește prin lipsa de detalii și profunzime.

| 6.5. | În 2015, CESE a analizat efectele digitalizării asupra sectorului serviciilor și a ocupării forței de muncă (21). S-au observat modificări în fișele posturilor, la nivelul competențelor și al calificărilor, în educație și formare, în mediile de lucru și organizarea proceselor, la nivelul relațiilor contractuale dintre întreprinderi și angajați, al metodelor de lucru, al planificării carierei etc. |
| --- | --- |

6.5.

În 2015, CESE a analizat efectele digitalizării asupra sectorului serviciilor și a ocupării forței de muncă (21). S-au observat modificări în fișele posturilor, la nivelul competențelor și al calificărilor, în educație și formare, în mediile de lucru și organizarea proceselor, la nivelul relațiilor contractuale dintre întreprinderi și angajați, al metodelor de lucru, al planificării carierei etc.

| 6.6. | Una dintre cele mai mari provocări contemporane este găsirea unei modalități de a face față unei tehnologii care va avansa în continuare, dar care ar putea deveni inaccesibilă pentru anumite persoane (posibil, multe) (22). Este nevoie de o angajare a politicii și a societății în ansamblu, a sectorului afacerilor, a sindicatelor, a organizațiilor nonprofit și a sectorului public, a organizațiilor sectoriale și a ONG-urilor. |
| --- | --- |

6.6.

Una dintre cele mai mari provocări contemporane este găsirea unei modalități de a face față unei tehnologii care va avansa în continuare, dar care ar putea deveni inaccesibilă pentru anumite persoane (posibil, multe) (22). Este nevoie de o angajare a politicii și a societății în ansamblu, a sectorului afacerilor, a sindicatelor, a organizațiilor nonprofit și a sectorului public, a organizațiilor sectoriale și a ONG-urilor.

| 6.7. | În epoca digitală, coeziunea socială va depinde în mare măsură de educație. Educația la toate nivelurile și sistemele de formare profesională din întreaga Europă necesită urgent competențe și calificări actualizate, dacă se dorește ca populația să țină pasul cu evoluțiile și cu nevoia de mobilitate (internațională). Ar trebui promovate creativitatea și spiritul antreprenorial (23). |
| --- | --- |

6.7.

În epoca digitală, coeziunea socială va depinde în mare măsură de educație. Educația la toate nivelurile și sistemele de formare profesională din întreaga Europă necesită urgent competențe și calificări actualizate, dacă se dorește ca populația să țină pasul cu evoluțiile și cu nevoia de mobilitate (internațională). Ar trebui promovate creativitatea și spiritul antreprenorial (23).

| 6.8. | Pentru a asigura forței de muncă din UE competențele de care are nevoie în era digitală, trebuie să fie promovate investiții publice și private în formarea profesională și să fie evaluată necesitatea de a institui măsuri la nivel european care să generalizeze experiențele pozitive din statele membre în materie de concediu de studiu (24). |
| --- | --- |

6.8.

Pentru a asigura forței de muncă din UE competențele de care are nevoie în era digitală, trebuie să fie promovate investiții publice și private în formarea profesională și să fie evaluată necesitatea de a institui măsuri la nivel european care să generalizeze experiențele pozitive din statele membre în materie de concediu de studiu (24).

| 6.9. | UE are nevoie de o agendă privind competențele bazată pe o listă de competențe-cheie. Crearea unui forum UE al învățământului și mediului de afaceri, cu includerea partenerilor sociali, va oferi un sprijin excelent în acest sens. Partenerii sociali din sectoarele utilizatoare ar trebui, de asemenea, să fie implicați în definirea competențelor digitale pentru industrie. Marea coaliție UE pentru locuri de muncă în sectorul digital și coalițiile naționale aferente ar trebui să fie bine coordonate. |
| --- | --- |

6.9.

UE are nevoie de o agendă privind competențele bazată pe o listă de competențe-cheie. Crearea unui forum UE al învățământului și mediului de afaceri, cu includerea partenerilor sociali, va oferi un sprijin excelent în acest sens. Partenerii sociali din sectoarele utilizatoare ar trebui, de asemenea, să fie implicați în definirea competențelor digitale pentru industrie. Marea coaliție UE pentru locuri de muncă în sectorul digital și coalițiile naționale aferente ar trebui să fie bine coordonate.

| 6.10. | Digitalizarea deschide oportunități și generează mai multe opțiuni pentru cetățeni în ceea ce privește responsabilitatea și libertatea personală (de exemplu, programul și locul de muncă). Foarte multe persoane beneficiază deja de aceste avantaje, fie în cadrul întreprinderilor existente, fie prin trecerea la noi întreprinderi sau la activități independente. Ar trebui să se analizeze în ce mod ar trebui puse în aplicare diverse forme de flexibilitate de către partenerii sociali de la nivel național, în conformitate cu practicile naționale și legislația de la acest nivel, pentru a se crea un echilibru echitabil între interesele lucrătorilor și cele ale angajatorilor (25). |
| --- | --- |

6.10.

Digitalizarea deschide oportunități și generează mai multe opțiuni pentru cetățeni în ceea ce privește responsabilitatea și libertatea personală (de exemplu, programul și locul de muncă). Foarte multe persoane beneficiază deja de aceste avantaje, fie în cadrul întreprinderilor existente, fie prin trecerea la noi întreprinderi sau la activități independente. Ar trebui să se analizeze în ce mod ar trebui puse în aplicare diverse forme de flexibilitate de către partenerii sociali de la nivel național, în conformitate cu practicile naționale și legislația de la acest nivel, pentru a se crea un echilibru echitabil între interesele lucrătorilor și cele ale angajatorilor (25).

| 6.11. | În principal din cauza robotizării, numeroși lucrători, inclusiv la nivel de manageri, sunt concediați în prezent. Clasa de mijloc inferioară este grav afectată, ca și generația mai în vârstă. Societatea are o responsabilitate clară față de cei care, din cauza vârstei sau a calificărilor insuficiente, nu mai sunt în măsură să participe la piața muncii. |
| --- | --- |

6.11.

În principal din cauza robotizării, numeroși lucrători, inclusiv la nivel de manageri, sunt concediați în prezent. Clasa de mijloc inferioară este grav afectată, ca și generația mai în vârstă. Societatea are o responsabilitate clară față de cei care, din cauza vârstei sau a calificărilor insuficiente, nu mai sunt în măsură să participe la piața muncii.

| 6.12. | Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă, în pofida scăderii cererii de forță de muncă, trebuie identificate eventualele probleme, în dialog cu toate părțile interesate, și în funcție de necesități trebuie elaborate soluții strategice corespunzătoare în fiecare stat membru (de exemplu, și în domeniul investițiilor publice, inovării creatoare de locuri de muncă, precum și alocării muncii și reducerii timpului de lucru) (26). |
| --- | --- |

6.12.

Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă, în pofida scăderii cererii de forță de muncă, trebuie identificate eventualele probleme, în dialog cu toate părțile interesate, și în funcție de necesități trebuie elaborate soluții strategice corespunzătoare în fiecare stat membru (de exemplu, și în domeniul investițiilor publice, inovării creatoare de locuri de muncă, precum și alocării muncii și reducerii timpului de lucru) (26).

| 6.13. | În paralel, nepotrivirile de pe piața forței de muncă trebuie remediate. Trebuie facilitată perfecționarea competențelor tuturor celor considerați capabili în acest sens. În Europa există sute de mii de locuri de muncă în sectorul tehnic și sectorul TIC. Este necesară o comunicare adecvată. |
| --- | --- |

6.13.

În paralel, nepotrivirile de pe piața forței de muncă trebuie remediate. Trebuie facilitată perfecționarea competențelor tuturor celor considerați capabili în acest sens. În Europa există sute de mii de locuri de muncă în sectorul tehnic și sectorul TIC. Este necesară o comunicare adecvată.

| 6.14. | Întreprinderile și sindicatele se confruntă cu aceleași provocări. Este în interesul tuturor să existe o forță de muncă bine educată și motivată, cu un venit decent și locuri de muncă de calitate. Dacă nu este bine gestionată, rezistența la nivelul opiniei publice și în rândul lucrătorilor poate provoca tensiuni dăunătoare. |
| --- | --- |

6.14.

Întreprinderile și sindicatele se confruntă cu aceleași provocări. Este în interesul tuturor să existe o forță de muncă bine educată și motivată, cu un venit decent și locuri de muncă de calitate. Dacă nu este bine gestionată, rezistența la nivelul opiniei publice și în rândul lucrătorilor poate provoca tensiuni dăunătoare.

| 6.15. | Este necesar un dialog social la toate nivelurile – UE, național, regional și al întreprinderilor. Starea economiei și mediul social, tradițiile și cultura variază de la o țară la alta. Este esențial ca toate părțile interesate să își asume responsabilitatea comună. |
| --- | --- |

6.15.

Este necesar un dialog social la toate nivelurile – UE, național, regional și al întreprinderilor. Starea economiei și mediul social, tradițiile și cultura variază de la o țară la alta. Este esențial ca toate părțile interesate să își asume responsabilitatea comună.

| 6.16. | La nivelul UE, dialogul social cu privire la inițiativa Industria 4.0 ar trebui să vizeze:






  — | analize ale dimensiunilor economice și sociale complexe, precum și anticiparea schimbărilor la nivel sectorial, promovând o înțelegere comună; |
| --- | --- | --- |

6.16.

La nivelul UE, dialogul social cu privire la inițiativa Industria 4.0 ar trebui să vizeze:

—

analize ale dimensiunilor economice și sociale complexe, precum și anticiparea schimbărilor la nivel sectorial, promovând o înțelegere comună;

| — | cartografierea consecințelor pentru diverse segmente – inferior, mediu și superior – ale pieței muncii, precum și pentru grupurile vulnerabile; |
| --- | --- |

—

cartografierea consecințelor pentru diverse segmente – inferior, mediu și superior – ale pieței muncii, precum și pentru grupurile vulnerabile;

| — | transformarea relației angajator-angajat; |
| --- | --- |

—

transformarea relației angajator-angajat;

| — | sănătatea la locul de muncă și răspunderea pentru siguranță, având în vedere prezența mașinilor și a vehiculelor automatizate și conectate; |
| --- | --- |

—

sănătatea la locul de muncă și răspunderea pentru siguranță, având în vedere prezența mașinilor și a vehiculelor automatizate și conectate;

| — | fișele posturilor; |
| --- | --- |

—

fișele posturilor;

| — | „flexicuritatea” și mobilitatea cauzate de fragmentarea suplimentară a lanțurilor valorice; |
| --- | --- |

—

„flexicuritatea” și mobilitatea cauzate de fragmentarea suplimentară a lanțurilor valorice;

| — | competențele și calificările axate pe nevoile utilizatorilor tehnologiei digitale și recalificarea sunt, prin urmare, aspecte-cheie; |
| --- | --- |

—

competențele și calificările axate pe nevoile utilizatorilor tehnologiei digitale și recalificarea sunt, prin urmare, aspecte-cheie;

| — | educația și școlarizarea, de la școala primară până la universitate; |
| --- | --- |

—

educația și școlarizarea, de la școala primară până la universitate;

| — | recalificarea și perfecționarea continuă; |
| --- | --- |

—

recalificarea și perfecționarea continuă;

| — | atenția acordată echilibrului de gen; |
| --- | --- |

—

atenția acordată echilibrului de gen;

| — | cele mai bune practici, concentrare asupra promovării convergenței între statele membre; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici, concentrare asupra promovării convergenței între statele membre;

| — | mobilitatea (Schengen); |
| --- | --- |

—

mobilitatea (Schengen);

| — | comunicarea și informațiile. |
| --- | --- |

—

comunicarea și informațiile.

| 6.17. | În paralel, dialogul social are loc la nivel de sector. Un exemplu în acest sens este dialogul dintre Ceemet și industriAll în industria metalurgică, industria construcțiilor de mașini și industria bazată pe tehnologie. Federația Bancară Europeană (FBE), sectorul asigurărilor și băncile centrale poartă un dialog similar cu Uni-Europa Finance. În plus, FBE și Uni-Europa lucrează la un proiect de reconversie profesională la nivel european care implică 40 000 de angajați. |
| --- | --- |

6.17.

În paralel, dialogul social are loc la nivel de sector. Un exemplu în acest sens este dialogul dintre Ceemet și industriAll în industria metalurgică, industria construcțiilor de mașini și industria bazată pe tehnologie. Federația Bancară Europeană (FBE), sectorul asigurărilor și băncile centrale poartă un dialog similar cu Uni-Europa Finance. În plus, FBE și Uni-Europa lucrează la un proiect de reconversie profesională la nivel european care implică 40 000 de angajați.

| 6.18. | Aceleași abordări sunt sau ar trebui să fie aplicate la nivel național, ținându-se seama de discrepanțele uriașe dintre țări în ceea ce privește cultura, agenda și practicile și de disparitățile în ceea ce privește dialogul social însuși și implicarea guvernului în calitate de legiuitor și facilitator. |
| --- | --- |

6.18.

Aceleași abordări sunt sau ar trebui să fie aplicate la nivel național, ținându-se seama de discrepanțele uriașe dintre țări în ceea ce privește cultura, agenda și practicile și de disparitățile în ceea ce privește dialogul social însuși și implicarea guvernului în calitate de legiuitor și facilitator.

| 6.19. | La nivel regional și de întreprindere, dialogul social se va concentra asupra transformărilor modelelor de afaceri și asupra situațiilor specifice pentru persoane fizice, a specializărilor regionale și a fertilizării încrucișate între întreprinderi, școli și campusuri universitare și de afaceri. Platformele naționale și regionale pot fi, de asemenea, de mare ajutor în toate aceste domenii (27). |
| --- | --- |

6.19.

La nivel regional și de întreprindere, dialogul social se va concentra asupra transformărilor modelelor de afaceri și asupra situațiilor specifice pentru persoane fizice, a specializărilor regionale și a fertilizării încrucișate între întreprinderi, școli și campusuri universitare și de afaceri. Platformele naționale și regionale pot fi, de asemenea, de mare ajutor în toate aceste domenii (27).

| 6.20. | În concluzie, un dialog social bine gestionat este esențial pentru a genera o mentalitate comună și obiective comune pentru societate, întreprinderi și părțile direct interesate într-un domeniu care este încă plin de capcane economice și sociale. |
| --- | --- |

6.20.

În concluzie, un dialog social bine gestionat este esențial pentru a genera o mentalitate comună și obiective comune pentru societate, întreprinderi și părțile direct interesate într-un domeniu care este încă plin de capcane economice și sociale.

Bruxelles, 14 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2016) 180 final.

1

(2)  A se vedea celelalte părți ale pachetului, Inițiativa în domeniul cloud computingului și altele.

2

(3)  Așa cum sunt acestea definite la articolul 107 alineatul (3) litera (b) TFUE și precizate în Comunicarea Comisiei Europene (2014/C 188/02).

3

(4)  A se vedea avizul CESE privind efectele digitalizării asupra sectorului serviciilor și ocupării forței de muncă, JO C 13, 15.1.2016, p. 161, punctul 1.2.

4

(5)  Regulamentul general privind protecția datelor.

5

(6)  A se vedea Avizul CESE, JO C 13, 15.1.2016, p. 161, punctul 6.3.

6

(7)  A se vedea Avizul CESE privind impactul serviciilor pentru întreprinderi în industrie, JO C 12, 15.1.2015, p. 23, în special punctul 1.15.

7

(8)  A se vedea Avizul CESE, JO C 13, 15.1.2016, p. 161.

8

(9)  Inteligența artificială și învățarea automatizată, robotica, nanotehnologia, imprimarea 3D, genetica și biotehnologia.

9

(10)  Capitalizarea bursieră a „Digital Big Five” din SUA o depășește pe cea a tuturor membrilor DAX30 din Germania.

10

(11)  Analiză realizată de Boston Consulting Group.

11

(12)  A se vedea, de exemplu, cazul apariției mașinii autonome în industria automobilelor sau cazul FinTech, în sectorul bancar.

12

(13)  Consiliul European, 11 decembrie 2013.

13

(14)  A se vedea nota de subsol 7, în special capitolul 1, Concluzii și recomandări.

14

(15)  De exemplu, inițiativa FoF („Fabricile viitorului”), SPIRE.

15

(16)  Astfel cum sunt acestea ilustrate de Rețeaua europeană pentru inovare în cadrul forței de muncă (EUWIN).

16

(17)  A se vedea, de asemenea, avizul CESE privind implicarea universităților în modelarea Europei, JO C 71, 24.2.2016, p. 11.

17

(18)  Această măsură s-a pus deja în aplicare în unele părți ale programului Orizont 2020.

18

(19)  O întreprindere de tip „unicorn” este un start-up ajuns la maturitate care valorează cel puțin 1 miliard de dolari (USD).

19

(20)  A se vedea inițiativa neerlandeză BIM, un model 3D al informațiilor pentru construcții, în care diversele discipline – arhitectul, inginerul constructor, instalatorul și firma de construcții – colaborează pe baza unei baze de date unice.

20

(21)  A se vedea avizul CESE menționat în nota de subsol 4.

21

(22)  A se vedea, printre multe alte studii și analize, Digitalizarea economiei și impactul acesteia asupra piețelor forței de muncă.

22

Digitalizarea economiei și impactul acesteia asupra piețelor forței de muncă

(23)  A se vedea, printre altele, avizul CESE privind implicarea universităților în modelarea Europei, JO C 71, 24.2.2016, p. 11.

23

(24)  A se vedea Avizul CESE, JO C 13, 15.1.2016, p. 161, punctul 1.5.1.

24

(25)  A se vedea Avizul CESE menționat la nota de subsol 4, JO C 13, 15.1.2016, p. 161, în special punctele 1.5.6, 1.5.8 și 1.5.9.

25

(26)  A se vedea Avizul CESE, JO C 13, 15.1.2016, p. 161, punctul 1.5.9.

26

(27)  Un exemplu interesant este cel al unui pilot neerlandez pentru inovare socială, aflat la Ypenburg, Țările de Jos.

27

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/60

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții — Industria siderurgică: conservarea unor locuri de muncă și a unei creșteri durabile în Europa

[COM(2016) 155 final]

(2016/C 389/08)

| Raportor: | domnul Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Enrico GIBELLIERI |

Raportor:

domnul Andrés BARCELÓ DELGADO

Coraportor:

domnul Enrico GIBELLIERI

La 4 aprilie 2016, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Industria siderurgică: conservarea unor locuri de muncă și a unei creșteri durabile în Europa

[COM(2016) 155 final].

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 22 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 14 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 194 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European: |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul Economic și Social European:

| 1.1.1. | invită instituțiile UE să asigure, ca prioritate-cheie, condiții de concurență echitabile pentru industria siderurgică; |
| --- | --- |

1.1.1.

invită instituțiile UE să asigure, ca prioritate-cheie, condiții de concurență echitabile pentru industria siderurgică;

| 1.1.2. | salută comunicarea Comisiei destinată să răspundă provocărilor cu care se confruntă industria siderurgică a UE în criza actuală și să mențină creșterea și locurile de muncă durabile în Europa; |
| --- | --- |

1.1.2.

salută comunicarea Comisiei destinată să răspundă provocărilor cu care se confruntă industria siderurgică a UE în criza actuală și să mențină creșterea și locurile de muncă durabile în Europa;

| 1.1.3. | solicită reinstituirea imediată a Grupului la nivel înalt privind oțelul, deoarece există chestiuni specifice care nu pot fi abordate în Grupul pentru industriile energointensive; |
| --- | --- |

1.1.3.

solicită reinstituirea imediată a Grupului la nivel înalt privind oțelul, deoarece există chestiuni specifice care nu pot fi abordate în Grupul pentru industriile energointensive;

| 1.1.4. | face apel la Comisie pentru ca Grupul la nivel înalt privind oțelul, după ce va fi restabilit, să includă reprezentanți ai Comisiei, ai statelor membre, ai BEI, ai partenerilor sociali, ai industriei și ai sindicatelor, ai platformei tehnologice pentru cercetare și dezvoltare și ai centrelor de competență; |
| --- | --- |

1.1.4.

face apel la Comisie pentru ca Grupul la nivel înalt privind oțelul, după ce va fi restabilit, să includă reprezentanți ai Comisiei, ai statelor membre, ai BEI, ai partenerilor sociali, ai industriei și ai sindicatelor, ai platformei tehnologice pentru cercetare și dezvoltare și ai centrelor de competență;

| 1.1.5. | îndeamnă Consiliul și Comisia Europeană să elaboreze o foaie de parcurs care să precizeze obligații privind punerea în aplicare, resurse și valori-țintă specifice, care să facă posibil un răspuns corespunzător la amenințările și provocările descrise în analiză; |
| --- | --- |

1.1.5.

îndeamnă Consiliul și Comisia Europeană să elaboreze o foaie de parcurs care să precizeze obligații privind punerea în aplicare, resurse și valori-țintă specifice, care să facă posibil un răspuns corespunzător la amenințările și provocările descrise în analiză;

| 1.1.6. | încurajează Comisia să elaboreze, în termen de un an, un raport de monitorizare referitor la modul în care au fost puse în aplicare măsurile prevăzute în comunicare; |
| --- | --- |

1.1.6.

încurajează Comisia să elaboreze, în termen de un an, un raport de monitorizare referitor la modul în care au fost puse în aplicare măsurile prevăzute în comunicare;

| 1.1.7. | încurajează Comisia să consolideze eficacitatea și eficiența și să accelereze funcționarea instrumentelor de apărare comercială existente, astfel încât ele să fie în măsură să reacționeze imediat la practicile comerciale neloiale ale țărilor exportatoare și să restabilească condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

1.1.7.

încurajează Comisia să consolideze eficacitatea și eficiența și să accelereze funcționarea instrumentelor de apărare comercială existente, astfel încât ele să fie în măsură să reacționeze imediat la practicile comerciale neloiale ale țărilor exportatoare și să restabilească condiții de concurență echitabile;

| 1.1.8. | solicită instituțiilor UE ca, atât timp cât China nu îndeplinește cele cinci criterii (1) ale UE pentru a se califica drept economie de piață, să utilizeze o metodologie fără caracter standard în cazul anchetelor antidumping și antisubvenții privind importurile din China, în conformitate cu secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC; |
| --- | --- |

1.1.8.

solicită instituțiilor UE ca, atât timp cât China nu îndeplinește cele cinci criterii (1) ale UE pentru a se califica drept economie de piață, să utilizeze o metodologie fără caracter standard în cazul anchetelor antidumping și antisubvenții privind importurile din China, în conformitate cu secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC;

| 1.1.9. | solicită ca orice schimbare a regimului importurilor din China să fie însoțită de măsuri adecvate, care să împiedice prejudicierea industriei UE prin practici comerciale neloiale; |
| --- | --- |

1.1.9.

solicită ca orice schimbare a regimului importurilor din China să fie însoțită de măsuri adecvate, care să împiedice prejudicierea industriei UE prin practici comerciale neloiale;

| 1.1.10. | subliniază, adresându-se îndeosebi statelor membre, că este important să se finalizeze pachetul de modernizare a instrumentelor de apărare comercială, întrucât acest lucru va accelera procesul și va elimina așa-numitele „elemente OMC +” din sistemul UE, în special „regula taxei celei mai mici”; |
| --- | --- |

1.1.10.

subliniază, adresându-se îndeosebi statelor membre, că este important să se finalizeze pachetul de modernizare a instrumentelor de apărare comercială, întrucât acest lucru va accelera procesul și va elimina așa-numitele „elemente OMC +” din sistemul UE, în special „regula taxei celei mai mici”;

| 1.1.11. | subliniază faptul că, deoarece taxa la import pentru produsele siderurgice este zero în temeiul Codului vamal comunitar, este imperios necesar să se elimine regula taxei celei mai mici pentru produse siderurgice; |
| --- | --- |

1.1.11.

subliniază faptul că, deoarece taxa la import pentru produsele siderurgice este zero în temeiul Codului vamal comunitar, este imperios necesar să se elimine regula taxei celei mai mici pentru produse siderurgice;

| 1.1.12. | salută angajamentul Comisiei de a accelera în continuare adoptarea măsurilor provizorii; în ceea ce privește calculul marjei de prejudiciu, trebuie să fie mai bine definită practica actuală de stabilire a profitului-țintă, în mod transparent, pentru a se asigura realismul cifrelor propuse, promovarea cercetării și a dezvoltării în Europa și eliminarea în mod corespunzător a prejudiciului; |
| --- | --- |

1.1.12.

salută angajamentul Comisiei de a accelera în continuare adoptarea măsurilor provizorii; în ceea ce privește calculul marjei de prejudiciu, trebuie să fie mai bine definită practica actuală de stabilire a profitului-țintă, în mod transparent, pentru a se asigura realismul cifrelor propuse, promovarea cercetării și a dezvoltării în Europa și eliminarea în mod corespunzător a prejudiciului;

| 1.1.13. | recunoaște faptul că reintroducerea sistemului de supraveghere prealabil pentru anumite produse siderurgice va ajuta Comisia să abordeze în mod corespunzător importurile neloiale, cu posibilitatea introducerii de acțiuni în justiție pentru motivul că pericolul de prejudiciu devine o practică generalizată; |
| --- | --- |

1.1.13.

recunoaște faptul că reintroducerea sistemului de supraveghere prealabil pentru anumite produse siderurgice va ajuta Comisia să abordeze în mod corespunzător importurile neloiale, cu posibilitatea introducerii de acțiuni în justiție pentru motivul că pericolul de prejudiciu devine o practică generalizată;

| 1.1.14. | îndeamnă Comisia să înregistreze importurile înainte de adoptarea măsurilor provizorii și să aplice retroactiv taxele antidumping și/sau compensatorii definitive cu trei luni înainte de adoptarea măsurilor provizorii, în conformitate cu regulamentul de bază; |
| --- | --- |

1.1.14.

îndeamnă Comisia să înregistreze importurile înainte de adoptarea măsurilor provizorii și să aplice retroactiv taxele antidumping și/sau compensatorii definitive cu trei luni înainte de adoptarea măsurilor provizorii, în conformitate cu regulamentul de bază;

| 1.1.15. | încurajează Comisia să solicite celorlalți parteneri comerciali să dea dovadă de o transparență totală cu privire la ajutorul de stat și la ajutoarele publice indirecte pentru industria siderurgică, solicitându-le să se angajeze că vor evita intervențiile de stat în sprijinirea combinatelor siderurgice care nu pot supraviețui sub acțiunea forțelor pieței; |
| --- | --- |

1.1.15.

încurajează Comisia să solicite celorlalți parteneri comerciali să dea dovadă de o transparență totală cu privire la ajutorul de stat și la ajutoarele publice indirecte pentru industria siderurgică, solicitându-le să se angajeze că vor evita intervențiile de stat în sprijinirea combinatelor siderurgice care nu pot supraviețui sub acțiunea forțelor pieței;

| 1.1.16. | invită Comisia și statele membre să definească o metodologie clară și eficientă de gestionare a procesului de restructurare într-un mod durabil din punct de vedere social, prin actualizarea adecvată a tuturor instrumentelor disponibile, astfel încât să țină cont de situația economică mondială actuală, și prin împiedicarea consolidării iminente a industriei siderurgice din UE în mod unilateral, în detrimentul angajaților; |
| --- | --- |

1.1.16.

invită Comisia și statele membre să definească o metodologie clară și eficientă de gestionare a procesului de restructurare într-un mod durabil din punct de vedere social, prin actualizarea adecvată a tuturor instrumentelor disponibile, astfel încât să țină cont de situația economică mondială actuală, și prin împiedicarea consolidării iminente a industriei siderurgice din UE în mod unilateral, în detrimentul angajaților;

| 1.1.17. | reiterează importanța promovării dialogului social în scopul îmbunătățirii abilității lucrătorilor de a se adapta la noile provocări; acest lucru va presupune o foaie de parcurs specifică și un calendar detaliat care urmează să fie convenit de Comisie și de partenerii sociali; |
| --- | --- |

1.1.17.

reiterează importanța promovării dialogului social în scopul îmbunătățirii abilității lucrătorilor de a se adapta la noile provocări; acest lucru va presupune o foaie de parcurs specifică și un calendar detaliat care urmează să fie convenit de Comisie și de partenerii sociali;

| 1.1.18. | solicită Comisiei să revizuiască normele actuale specifice privind ajutoarele de stat, în scopul de a evalua posibila includere a industriei siderurgice în cadrul general; |
| --- | --- |

1.1.18.

solicită Comisiei să revizuiască normele actuale specifice privind ajutoarele de stat, în scopul de a evalua posibila includere a industriei siderurgice în cadrul general;

| 1.1.19. | ținând cont de particularitățile Fondului de Cercetare pentru Cărbune și Oțel (FCCO), îndeamnă Comisia:






  — | să mențină același nivel de participare din partea industriei, întrucât în acest mod sprijină Comisia în gestionarea programului FCCO, prin conservarea caracteristicilor specifice inițiale, a căror eficiență și eficacitate au fost identificate în Raportul de monitorizare și de evaluare; |
| --- | --- | --- |

1.1.19.

ținând cont de particularitățile Fondului de Cercetare pentru Cărbune și Oțel (FCCO), îndeamnă Comisia:

—

să mențină același nivel de participare din partea industriei, întrucât în acest mod sprijină Comisia în gestionarea programului FCCO, prin conservarea caracteristicilor specifice inițiale, a căror eficiență și eficacitate au fost identificate în Raportul de monitorizare și de evaluare;

| — | să mențină rețeaua de experți, care s-a implicat activ timp de peste 60 de ani în cercetarea colaborativă, și să asigure implicarea lor deplină în procesul de selecție a propunerilor FCCO și în monitorizarea proiectelor în curs; |
| --- | --- |

—

să mențină rețeaua de experți, care s-a implicat activ timp de peste 60 de ani în cercetarea colaborativă, și să asigure implicarea lor deplină în procesul de selecție a propunerilor FCCO și în monitorizarea proiectelor în curs;

| — | să prevină subminarea FCCO de către alte programe; |
| --- | --- |

—

să prevină subminarea FCCO de către alte programe;

| 1.1.20. | încurajează Parlamentul European și Consiliul să garanteze că, în procesul de revizuire a schemei de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), cele mai eficiente instalații vor beneficia de certificate complet gratuite, fără restricții, în scopul de a oferi un stimulent semnificativ și altor instalații, pentru ca acestea să-și îmbunătățească performanța; |
| --- | --- |

1.1.20.

încurajează Parlamentul European și Consiliul să garanteze că, în procesul de revizuire a schemei de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), cele mai eficiente instalații vor beneficia de certificate complet gratuite, fără restricții, în scopul de a oferi un stimulent semnificativ și altor instalații, pentru ca acestea să-și îmbunătățească performanța;

| 1.1.21. | subliniază faptul că costurile indirecte, generate de creșterea prețurilor la energia electrică derivată din ETS, trebuie să fie compensate integral, iar sprijinul pentru energiile regenerabile trebuie acordat în mod armonizat, pentru a preveni denaturarea pieței unice a UE constatată în prezent; |
| --- | --- |

1.1.21.

subliniază faptul că costurile indirecte, generate de creșterea prețurilor la energia electrică derivată din ETS, trebuie să fie compensate integral, iar sprijinul pentru energiile regenerabile trebuie acordat în mod armonizat, pentru a preveni denaturarea pieței unice a UE constatată în prezent;

| 1.1.22. | solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a garanta că transporturile de deșeuri din Europa sunt manipulate și procesate în deplină conformitate cu normele în materie de mediu și cu sănătatea umană; |
| --- | --- |

1.1.22.

solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a garanta că transporturile de deșeuri din Europa sunt manipulate și procesate în deplină conformitate cu normele în materie de mediu și cu sănătatea umană;

| 1.1.23. | îndeamnă Comisia și statele membre să ia în considerare și să recompenseze în mod corespunzător, în cadrul reglementărilor privind achizițiile publice, sistemele voluntare de asigurare a durabilității elaborate de industria siderurgică cu scopul de a spori angajamentul întreprinderilor față de generațiile actuale și viitoare, ca fiind cel mai bun mod de a promova o abordare durabilă pe întreaga piață a UE. |
| --- | --- |

1.1.23.

îndeamnă Comisia și statele membre să ia în considerare și să recompenseze în mod corespunzător, în cadrul reglementărilor privind achizițiile publice, sistemele voluntare de asigurare a durabilității elaborate de industria siderurgică cu scopul de a spori angajamentul întreprinderilor față de generațiile actuale și viitoare, ca fiind cel mai bun mod de a promova o abordare durabilă pe întreaga piață a UE.

2.   Introducere

| 2.1. | Comisia recunoaște că industria siderurgică, care realizează 1,3 % din PIB-ul UE, reprezintă baza lanțului de creare a valorii economice în multe sectoare industriale, asigurând 328 000 de locuri de muncă directe, și are un impact și mai mare asupra locurilor de muncă conexe. Această industrie are o arie mare de răspândire în Europa, cu peste 500 de situri de producție, amplasate în 24 de state membre. |
| --- | --- |

2.1.

Comisia recunoaște că industria siderurgică, care realizează 1,3 % din PIB-ul UE, reprezintă baza lanțului de creare a valorii economice în multe sectoare industriale, asigurând 328 000 de locuri de muncă directe, și are un impact și mai mare asupra locurilor de muncă conexe. Această industrie are o arie mare de răspândire în Europa, cu peste 500 de situri de producție, amplasate în 24 de state membre.

| 2.2. | Sectorul siderurgic a fost grav prejudiciat de un aflux important de bunuri de import comercializate în mod neloial, care a determinat scăderea prețurilor la oțel și a pus la îndoială viabilitatea întregului sector pe termen scurt. Această situație este cu atât mai dificilă cu cât urmează unei crize economice de șapte ani, care a lovit dur industria siderurgică și a provocat pierderea a aproximativ 90 000 de locuri de muncă directe. |
| --- | --- |

2.2.

Sectorul siderurgic a fost grav prejudiciat de un aflux important de bunuri de import comercializate în mod neloial, care a determinat scăderea prețurilor la oțel și a pus la îndoială viabilitatea întregului sector pe termen scurt. Această situație este cu atât mai dificilă cu cât urmează unei crize economice de șapte ani, care a lovit dur industria siderurgică și a provocat pierderea a aproximativ 90 000 de locuri de muncă directe.

| 2.3. | Instalațiile care au supraviețuit crizei funcționează cu personal redus și cu marjă limitată de manevră. În acest peisaj intră și prețurile mari la energie și impactul politicilor privind mediul și clima, care reprezintă obstacole suplimentare în cursa siderurgiei europene de a-și recâștiga competitivitatea la nivel internațional. În sfârșit, dificultățile sectorului sunt legate și de politicile de austeritate care penalizează industria siderurgică, în special pe piețele de construcții, de servicii în construcții, de transporturi și de infrastructură. |
| --- | --- |

2.3.

Instalațiile care au supraviețuit crizei funcționează cu personal redus și cu marjă limitată de manevră. În acest peisaj intră și prețurile mari la energie și impactul politicilor privind mediul și clima, care reprezintă obstacole suplimentare în cursa siderurgiei europene de a-și recâștiga competitivitatea la nivel internațional. În sfârșit, dificultățile sectorului sunt legate și de politicile de austeritate care penalizează industria siderurgică, în special pe piețele de construcții, de servicii în construcții, de transporturi și de infrastructură.

| 2.4. | În ciuda înaltei performanțe tehnologice din industria siderurgică din UE, scăderea cererii din partea țărilor emergente și supracapacitatea mondială, în special în China, au creat o situație fără precedent, care necesită măsuri urgente și excepționale. |
| --- | --- |

2.4.

În ciuda înaltei performanțe tehnologice din industria siderurgică din UE, scăderea cererii din partea țărilor emergente și supracapacitatea mondială, în special în China, au creat o situație fără precedent, care necesită măsuri urgente și excepționale.

| 2.5. | În China, combinația dintre supracapacitate și practicile comerciale neloiale a dus la o creștere dramatică a exporturilor, destabilizând piețele siderurgice mondiale și scăzând prețurile oțelului la nivel mondial. Deoarece piața UE este cea mai deschisă piață din lume, cu taxe vamale zero și fără bariere tehnice în calea comerțului, câștigul rezultat din firava redresare economică înregistrată a fost absorbit în cea mai mare parte de importurile neloiale, la prețuri extrem de mici. |
| --- | --- |

2.5.

În China, combinația dintre supracapacitate și practicile comerciale neloiale a dus la o creștere dramatică a exporturilor, destabilizând piețele siderurgice mondiale și scăzând prețurile oțelului la nivel mondial. Deoarece piața UE este cea mai deschisă piață din lume, cu taxe vamale zero și fără bariere tehnice în calea comerțului, câștigul rezultat din firava redresare economică înregistrată a fost absorbit în cea mai mare parte de importurile neloiale, la prețuri extrem de mici.

| 2.6. | Comisia a lansat zece noi anchete privind practicile comerciale neloiale legate de oțel. Situația este departe de a fi normală și sunt necesare măsuri urgente și pe termen lung pentru a face față acestor evoluții. |
| --- | --- |

2.6.

Comisia a lansat zece noi anchete privind practicile comerciale neloiale legate de oțel. Situația este departe de a fi normală și sunt necesare măsuri urgente și pe termen lung pentru a face față acestor evoluții.

| 2.7. | Ocuparea forței de muncă și investițiile în acest sector au scăzut semnificativ și, dacă nu se ia nicio măsură, curând se pot înregistra alte pierderi de locuri de muncă. |
| --- | --- |

2.7.

Ocuparea forței de muncă și investițiile în acest sector au scăzut semnificativ și, dacă nu se ia nicio măsură, curând se pot înregistra alte pierderi de locuri de muncă.

| 2.8. | CESE regretă faptul că foaia de parcurs privind Planul de acțiune în domeniul siderurgiei din 2013 nu a fost actualizată și pare să fi ajuns într-un impas în ceea ce privește anumite sarcini. |
| --- | --- |

2.8.

CESE regretă faptul că foaia de parcurs privind Planul de acțiune în domeniul siderurgiei din 2013 nu a fost actualizată și pare să fi ajuns într-un impas în ceea ce privește anumite sarcini.

| 2.9. | După cum a subliniat CESE în avizul său din 11 decembrie 2013 (2), Planul de acțiune în domeniul siderurgiei din 2013 (3) a fost „un plan de acțiune cuprinzător pentru siderurgie”. Din păcate, CESE nu poate avea aceeași opinie cu privire la comunicarea actuală, care nu are obiective concrete și obiective specifice pe termen scurt, mediu și lung. |
| --- | --- |

2.9.

După cum a subliniat CESE în avizul său din 11 decembrie 2013 (2), Planul de acțiune în domeniul siderurgiei din 2013 (3) a fost „un plan de acțiune cuprinzător pentru siderurgie”. Din păcate, CESE nu poate avea aceeași opinie cu privire la comunicarea actuală, care nu are obiective concrete și obiective specifice pe termen scurt, mediu și lung.

| 2.10. | CESE constată că Planul european de acțiune în domeniul siderurgiei a continuat să fie îmbunătățit și a propus o foaie de parcurs cu măsuri specifice pentru conservarea industriei siderurgice europene. |
| --- | --- |

2.10.

CESE constată că Planul european de acțiune în domeniul siderurgiei a continuat să fie îmbunătățit și a propus o foaie de parcurs cu măsuri specifice pentru conservarea industriei siderurgice europene.

| 2.11. | În urma reuniunilor Consiliului Competitivitate, a Consiliului European din 17 martie 2016, precum și a reuniunii G-7 din mai 2016, CESE consideră că voința politică esențială este evidentă și că acum este momentul de a o transforma în măsuri eficiente și adecvate de restabilire a condițiilor de concurență echitabile în industria siderurgică a UE. |
| --- | --- |

2.11.

În urma reuniunilor Consiliului Competitivitate, a Consiliului European din 17 martie 2016, precum și a reuniunii G-7 din mai 2016, CESE consideră că voința politică esențială este evidentă și că acum este momentul de a o transforma în măsuri eficiente și adecvate de restabilire a condițiilor de concurență echitabile în industria siderurgică a UE.

3.   Politica comercială

3.1.   
  Apărarea comercială

| 3.1.1. | UE va continua să fie campionul mondial al comerțului deschis și liber, cu condiția ca schimburile comerciale să se desfășoare în condiții de piață echitabile. În absența unor norme internaționale în materie de concurență, instrumentele de apărare comercială sunt esențiale pentru a face față practicilor comerciale neloiale care prejudiciază industria europeană. |
| --- | --- |

3.1.1.

UE va continua să fie campionul mondial al comerțului deschis și liber, cu condiția ca schimburile comerciale să se desfășoare în condiții de piață echitabile. În absența unor norme internaționale în materie de concurență, instrumentele de apărare comercială sunt esențiale pentru a face față practicilor comerciale neloiale care prejudiciază industria europeană.

| 3.1.2. | CESE salută angajamentul Comisiei cu privire la accelerarea în continuare a adoptării măsurilor provizorii în materie de proceduri interne și la alocarea resurselor necesare. Schimbarea practicilor actuale și efectuarea unor controale pe teren, după instituirea măsurilor provizorii, ar putea accelera procesul, fără a fi necesară modificarea regulamentelor de bază. |
| --- | --- |

3.1.2.

CESE salută angajamentul Comisiei cu privire la accelerarea în continuare a adoptării măsurilor provizorii în materie de proceduri interne și la alocarea resurselor necesare. Schimbarea practicilor actuale și efectuarea unor controale pe teren, după instituirea măsurilor provizorii, ar putea accelera procesul, fără a fi necesară modificarea regulamentelor de bază.

| 3.1.3. | În cazul procedurilor antisubvenție, CESE îndeamnă Comisia să extindă anchetele la toate mecanismele de subvenționare neacoperite în cursul unei anchete, chiar dacă ele nu au fost identificate în plângerea inițială. |
| --- | --- |

3.1.3.

În cazul procedurilor antisubvenție, CESE îndeamnă Comisia să extindă anchetele la toate mecanismele de subvenționare neacoperite în cursul unei anchete, chiar dacă ele nu au fost identificate în plângerea inițială.

| 3.1.4. | Comisia și UE în ansamblu trebuie să abordeze chestiunea acordării statutului de economie de piață Chinei într-un mod care să nu submineze eficacitatea măsurilor antidumping. Secțiunea 15 litera (a) punctul (ii) din Protocolul de aderare a Chinei la OMC expiră în decembrie 2016, însă această situație nu ar trebui să acorde Chinei, în mod automat și nemeritat, statutul de economie de piață dacă nu îndeplinește criteriile prevăzute în regulamentul antidumping de bază al UE. |
| --- | --- |

3.1.4.

Comisia și UE în ansamblu trebuie să abordeze chestiunea acordării statutului de economie de piață Chinei într-un mod care să nu submineze eficacitatea măsurilor antidumping. Secțiunea 15 litera (a) punctul (ii) din Protocolul de aderare a Chinei la OMC expiră în decembrie 2016, însă această situație nu ar trebui să acorde Chinei, în mod automat și nemeritat, statutul de economie de piață dacă nu îndeplinește criteriile prevăzute în regulamentul antidumping de bază al UE.

| 3.1.5. | CESE speră că actuala evaluare a impactului pe care o desfășoară Comisia va fi globală și sectorială și va lua în considerare și impactul specific al acordării statutului de economie de piață Chinei, în special asupra unor regiuni europene, fără măsuri de însoțire corespunzătoare și cu adevărat eficiente. |
| --- | --- |

3.1.5.

CESE speră că actuala evaluare a impactului pe care o desfășoară Comisia va fi globală și sectorială și va lua în considerare și impactul specific al acordării statutului de economie de piață Chinei, în special asupra unor regiuni europene, fără măsuri de însoțire corespunzătoare și cu adevărat eficiente.

3.2.   
  Supracapacitatea

| 3.2.1. | CESE recunoaște eforturile Comisiei în negocierile bilaterale sau multilaterale pentru a ajunge la un acord privind reducerea de capacitate și transparența alocării ajutoarelor de stat. Cu toate acestea, rezultatele acestor negocieri bilaterale și multilaterale nu sunt satisfăcătoare. |
| --- | --- |

3.2.1.

CESE recunoaște eforturile Comisiei în negocierile bilaterale sau multilaterale pentru a ajunge la un acord privind reducerea de capacitate și transparența alocării ajutoarelor de stat. Cu toate acestea, rezultatele acestor negocieri bilaterale și multilaterale nu sunt satisfăcătoare.

| 3.2.2. | Combaterea cauzelor supracapacității necesită un angajament ferm privind raportarea periodică despre schemele de ajutoare de stat și măsuri specifice convenite sub egida OCDE și OMC. |
| --- | --- |

3.2.2.

Combaterea cauzelor supracapacității necesită un angajament ferm privind raportarea periodică despre schemele de ajutoare de stat și măsuri specifice convenite sub egida OCDE și OMC.

| 3.2.3. | CESE speră că Consiliul va include capitolele privind energia și materiile prime în fiecare nou mandat de acord de liber schimb (ALS), întrucât acest lucru va permite Comisiei să introducă respectivele capitole în negocierile generale pentru fiecare acord de liber schimb în parte. |
| --- | --- |

3.2.3.

CESE speră că Consiliul va include capitolele privind energia și materiile prime în fiecare nou mandat de acord de liber schimb (ALS), întrucât acest lucru va permite Comisiei să introducă respectivele capitole în negocierile generale pentru fiecare acord de liber schimb în parte.

| 3.2.4. | În plus, respectarea deplină a drepturilor organizațiilor societății civile, ale sindicatelor și ale lucrătorilor individuali în ceea ce privește mediul trebuie să fie inclusă ca punct important în cadrul viitoarelor negocieri și acorduri. |
| --- | --- |

3.2.4.

În plus, respectarea deplină a drepturilor organizațiilor societății civile, ale sindicatelor și ale lucrătorilor individuali în ceea ce privește mediul trebuie să fie inclusă ca punct important în cadrul viitoarelor negocieri și acorduri.

| 3.2.5. | Comisia ar trebui să facă publice acele cazuri în care o țară nu își îndeplinește angajamentele privind ajutoarele de stat, transparența și raportarea și să considere acest comportament ca atitudine necooperantă în procedurile de apărare comercială. |
| --- | --- |

3.2.5.

Comisia ar trebui să facă publice acele cazuri în care o țară nu își îndeplinește angajamentele privind ajutoarele de stat, transparența și raportarea și să considere acest comportament ca atitudine necooperantă în procedurile de apărare comercială.

| 3.2.6. | Negocierile diplomatice nu pot împiedica impunerea unor măsuri de apărare comercială atunci când acestea sunt necesare. |
| --- | --- |

3.2.6.

Negocierile diplomatice nu pot împiedica impunerea unor măsuri de apărare comercială atunci când acestea sunt necesare.

4.   Investițiile

| 4.1. | În ceea ce privește Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), acesta suplimentează capacitatea pieței de a absorbi a riscurile, pentru a sprijini proiecte de investiții viabile dezvoltate de întreprinderile siderurgice din UE. Cu toate acestea, este regretabil că există puține societăți care pot adera la acest fond în prezent, deoarece condițiile de piață nu pot garanta o rentabilitate adecvată a investiției dat fiind că prețurile oțelului sunt un nivel atât de scăzut. |
| --- | --- |

4.1.

În ceea ce privește Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), acesta suplimentează capacitatea pieței de a absorbi a riscurile, pentru a sprijini proiecte de investiții viabile dezvoltate de întreprinderile siderurgice din UE. Cu toate acestea, este regretabil că există puține societăți care pot adera la acest fond în prezent, deoarece condițiile de piață nu pot garanta o rentabilitate adecvată a investiției dat fiind că prețurile oțelului sunt un nivel atât de scăzut.

| 4.2. | Accentul trebuie pus pe crearea unui cadru de garantare a unei rentabilități adecvate a investițiilor industriale din sectorul siderurgic. În contextul actual, există suficiente fonduri disponibile, mulțumită politicii monetare a Băncii Centrale Europene (BCE). |
| --- | --- |

4.2.

Accentul trebuie pus pe crearea unui cadru de garantare a unei rentabilități adecvate a investițiilor industriale din sectorul siderurgic. În contextul actual, există suficiente fonduri disponibile, mulțumită politicii monetare a Băncii Centrale Europene (BCE).

| 4.3. | Investițiile realizate în industria siderurgică europeană trebuie să fie stimulate în vederea modernizării instalațiilor și a echipamentelor, iar cercetarea și dezvoltarea de noi produse și procese trebuie promovate. |
| --- | --- |

4.3.

Investițiile realizate în industria siderurgică europeană trebuie să fie stimulate în vederea modernizării instalațiilor și a echipamentelor, iar cercetarea și dezvoltarea de noi produse și procese trebuie promovate.

5.   Investițiile în resursele umane

| 5.1. | CESE este pe deplin de acord cu comunicarea Comisiei, dar aceasta nu cuprinde un plan de acțiune detaliat pentru a garanta că industria siderurgică rămâne atractivă pentru tineri talentați. CESE face apel la Comisie și la statele membre în vederea definirii unei metodologii clare și eficiente de gestionare a procesului de restructurare în mod durabil din punct de vedere social, utilizând toate instrumentele disponibile (FEG, fonduri structurale etc.) și asigurând flexibilitatea și capacitatea lor de a răspunde provocărilor economiei globale, aflată în schimbare rapidă. Promovarea dialogului social în vederea îmbunătățirii abilităților lucrătorilor de a se adapta la noile provocări va necesita o foaie de parcurs specifică și un calendar detaliat, care să fie convenite între Comisie și partenerii sociali. |
| --- | --- |

5.1.

CESE este pe deplin de acord cu comunicarea Comisiei, dar aceasta nu cuprinde un plan de acțiune detaliat pentru a garanta că industria siderurgică rămâne atractivă pentru tineri talentați. CESE face apel la Comisie și la statele membre în vederea definirii unei metodologii clare și eficiente de gestionare a procesului de restructurare în mod durabil din punct de vedere social, utilizând toate instrumentele disponibile (FEG, fonduri structurale etc.) și asigurând flexibilitatea și capacitatea lor de a răspunde provocărilor economiei globale, aflată în schimbare rapidă. Promovarea dialogului social în vederea îmbunătățirii abilităților lucrătorilor de a se adapta la noile provocări va necesita o foaie de parcurs specifică și un calendar detaliat, care să fie convenite între Comisie și partenerii sociali.

| 5.2. | În temeiul normelor actuale privind ajutoarele de stat, unele state membre au intervenit pentru a sprijini industria siderurgică, care rămâne esențială pentru întreaga industrie prelucrătoare din aval. Aceste intervenții de stat au luat diverse forme, cum ar fi sprijinul pentru investiții în domeniul cercetării și dezvoltării, tehnologii eficiente din punct de vedere energetic și investiții care urmăresc protecția sănătății și a securității lucrătorilor, precum și compensarea costurilor energetice indirecte. |
| --- | --- |

5.2.

În temeiul normelor actuale privind ajutoarele de stat, unele state membre au intervenit pentru a sprijini industria siderurgică, care rămâne esențială pentru întreaga industrie prelucrătoare din aval. Aceste intervenții de stat au luat diverse forme, cum ar fi sprijinul pentru investiții în domeniul cercetării și dezvoltării, tehnologii eficiente din punct de vedere energetic și investiții care urmăresc protecția sănătății și a securității lucrătorilor, precum și compensarea costurilor energetice indirecte.

| 5.3. | Pentru a menține competențele pe o piață ciclică descendentă, au fost puse în aplicare măsuri precum șomajul parțial, Kurzarbeit (reducerea programului de lucru în Germania), schemele pentru înlocuirea personalului (contrato relevo în Spania) și contractele de solidaritate (în Italia). |
| --- | --- |

5.3.

Pentru a menține competențele pe o piață ciclică descendentă, au fost puse în aplicare măsuri precum șomajul parțial, Kurzarbeit (reducerea programului de lucru în Germania), schemele pentru înlocuirea personalului (contrato relevo în Spania) și contractele de solidaritate (în Italia).

6.   Politica privind concurența și flexibilitatea ajutoarelor de stat pentru cercetare și dezvoltare

CESE invită Comisia să organizeze un atelier cu statele membre și cu partenerii sociali în cea de a doua jumătate a anului 2016, pentru a elabora orientări privind punerea în aplicare a flexibilității permise în temeiul noului cadru de reglementare a ajutoarelor de stat.

7.   Cercetarea și dezvoltarea

| 7.1. | Platforma europeană pentru tehnologia oțelului (ESTEP) a instituit parteneriate de anvergură care implică întreaga industrie siderurgică europeană, furnizori și clienți (industria transporturilor, sectorul construcțiilor și sectorul energetic), IMM-uri, organisme de cercetare publice și private, autorități publice și reprezentanți ai sindicatelor. |
| --- | --- |

7.1.

Platforma europeană pentru tehnologia oțelului (ESTEP) a instituit parteneriate de anvergură care implică întreaga industrie siderurgică europeană, furnizori și clienți (industria transporturilor, sectorul construcțiilor și sectorul energetic), IMM-uri, organisme de cercetare publice și private, autorități publice și reprezentanți ai sindicatelor.

| 7.2. | Noua foaie de parcurs pentru cercetare și inovare propusă de Comisia Europeană a fost analizată cu atenție de către grupurile de lucru ESTEP, iar ordinea de zi revizuită include deja subiecte care prezintă relevanță pentru sectorul siderurgic. |
| --- | --- |

7.2.

Noua foaie de parcurs pentru cercetare și inovare propusă de Comisia Europeană a fost analizată cu atenție de către grupurile de lucru ESTEP, iar ordinea de zi revizuită include deja subiecte care prezintă relevanță pentru sectorul siderurgic.

| 7.3. | Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel (FCCO) a preluat cu succes misiunea Comunității Europene a Cărbunelui & Oțelului (CECO) în 2002. Cercetarea colaborativă în cadrul industriei siderurgice europene, atât în cadrul FCCO, cât și în programul-cadru, a fost încurajată și consolidată în ultimii zece ani. „Grupul-oglindă” al ESTEP reunește reprezentanți din 20 de state membre ale UE-28. |
| --- | --- |

7.3.

Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel (FCCO) a preluat cu succes misiunea Comunității Europene a Cărbunelui & Oțelului (CECO) în 2002. Cercetarea colaborativă în cadrul industriei siderurgice europene, atât în cadrul FCCO, cât și în programul-cadru, a fost încurajată și consolidată în ultimii zece ani. „Grupul-oglindă” al ESTEP reunește reprezentanți din 20 de state membre ale UE-28.

| 7.4. | O condiție prealabilă esențială pentru competitivitatea industriei siderurgice din Europa este să rămână în avangarda tehnologiei, prin menținerea și dezvoltarea capacităților UE în materie de cercetare și dezvoltare în sectorul siderurgic. În această privință, FCCO reprezintă un instrument esențial și unic. În septembrie 2013, Comisia Europeană și-a publicat Raportul de monitorizare și evaluare care demonstrează în mod clar eficiența FCCO. |
| --- | --- |

7.4.

O condiție prealabilă esențială pentru competitivitatea industriei siderurgice din Europa este să rămână în avangarda tehnologiei, prin menținerea și dezvoltarea capacităților UE în materie de cercetare și dezvoltare în sectorul siderurgic. În această privință, FCCO reprezintă un instrument esențial și unic. În septembrie 2013, Comisia Europeană și-a publicat Raportul de monitorizare și evaluare care demonstrează în mod clar eficiența FCCO.

| 7.5. | Recent, DG RTD a decis, din motive exclusiv administrative, să reducă rolul consolidat și esențial al industriei în gestionarea programului FCCO, periclitând astfel legătura directă a programului cu sectorul industrial. CESE îndeamnă Comisia să anuleze această decizie. |
| --- | --- |

7.5.

Recent, DG RTD a decis, din motive exclusiv administrative, să reducă rolul consolidat și esențial al industriei în gestionarea programului FCCO, periclitând astfel legătura directă a programului cu sectorul industrial. CESE îndeamnă Comisia să anuleze această decizie.

8.   Energia

| 8.1. | Comisia nu poate susține că a reușit să reducă diferențele de preț între SUA și UE, deoarece acest fenomen a avut loc fără intervenția Comisiei. Decalajul rămâne inacceptabil și afectează grav competitivitatea industriei siderurgice a UE. |
| --- | --- |

8.1.

Comisia nu poate susține că a reușit să reducă diferențele de preț între SUA și UE, deoarece acest fenomen a avut loc fără intervenția Comisiei. Decalajul rămâne inacceptabil și afectează grav competitivitatea industriei siderurgice a UE.

| 8.2. | Ar trebui luate măsuri active pentru a se asigura că prețurile la energie nu subminează competitivitatea industriei siderurgice a UE. |
| --- | --- |

8.2.

Ar trebui luate măsuri active pentru a se asigura că prețurile la energie nu subminează competitivitatea industriei siderurgice a UE.

9.   Revizuirea ETS

| 9.1. | CESE salută concluziile Consiliului European (23 și 24 octombrie 2014) în care se menționează că este necesară realizarea unui echilibru între obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și asigurarea competitivității industriei europene. |
| --- | --- |

9.1.

CESE salută concluziile Consiliului European (23 și 24 octombrie 2014) în care se menționează că este necesară realizarea unui echilibru între obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și asigurarea competitivității industriei europene.

| 9.2. | Industria siderurgică europeană este cea mai ecologică din lume și UE trebuie să ia măsuri pentru a evita relocarea instalațiilor de producție în țări terțe cu standarde de mediu mai scăzute și cu emisii mai mari decât în UE. |
| --- | --- |

9.2.

Industria siderurgică europeană este cea mai ecologică din lume și UE trebuie să ia măsuri pentru a evita relocarea instalațiilor de producție în țări terțe cu standarde de mediu mai scăzute și cu emisii mai mari decât în UE.

| 9.3. | Indicilor de referință nu ar trebui să li se aplice în mod arbitrar niciun factor linear de reducere, deoarece acest lucru va reduce cantitatea de cote alocate cu titlu gratuit sub nivelurile realizabile din punct de vedere tehnic și economic. |
| --- | --- |

9.3.

Indicilor de referință nu ar trebui să li se aplice în mod arbitrar niciun factor linear de reducere, deoarece acest lucru va reduce cantitatea de cote alocate cu titlu gratuit sub nivelurile realizabile din punct de vedere tehnic și economic.

| 9.4. | Revizuirea indicilor de referință trebuie să se bazeze pe niveluri realiste, realizabile din punct de vedere tehnic și economic, care să ofere compensații integrale celor mai eficiente instalații. |
| --- | --- |

9.4.

Revizuirea indicilor de referință trebuie să se bazeze pe niveluri realiste, realizabile din punct de vedere tehnic și economic, care să ofere compensații integrale celor mai eficiente instalații.

| 9.5. | Industriile mari consumatoare de capital, precum siderurgia, au nevoie de un cadru de reglementare clar și previzibil, stabilit cu suficient timp în avans, pentru a permite planificarea corectă a investițiilor necesare. Toate părțile interesate ar trebui să fie incluse într-o dezbatere deschisă și constructivă privind reforma schemei ETS a UE. |
| --- | --- |

9.5.

Industriile mari consumatoare de capital, precum siderurgia, au nevoie de un cadru de reglementare clar și previzibil, stabilit cu suficient timp în avans, pentru a permite planificarea corectă a investițiilor necesare. Toate părțile interesate ar trebui să fie incluse într-o dezbatere deschisă și constructivă privind reforma schemei ETS a UE.

| 9.6. | Fondul pentru inovare este un instrument apreciat, dar el nu ar trebui să reducă volumul de alocări gratuite disponibile pentru protecția împotriva relocării emisiilor de dioxid de carbon. Trebuie create locuri de muncă durabile în cadrul noii economii, în care oțelul este un element esențial. O tranziție echitabilă trebuie să asigure lucrătorilor afectați posibilități de găsire a unor locuri de muncă în sectoarele aflate în expansiune, garantând totodată și menținerea condițiilor de muncă și a drepturilor sindicale. |
| --- | --- |

9.6.

Fondul pentru inovare este un instrument apreciat, dar el nu ar trebui să reducă volumul de alocări gratuite disponibile pentru protecția împotriva relocării emisiilor de dioxid de carbon. Trebuie create locuri de muncă durabile în cadrul noii economii, în care oțelul este un element esențial. O tranziție echitabilă trebuie să asigure lucrătorilor afectați posibilități de găsire a unor locuri de muncă în sectoarele aflate în expansiune, garantând totodată și menținerea condițiilor de muncă și a drepturilor sindicale.

| 9.7. | CESE insistă asupra faptului că UE ETS nu trebuie să fie reformată în detrimentul angajaților din industria siderurgică. Orice reformă trebuie să reconcilieze obiectivele ambițioase ale UE în materie de climă cu o industrie siderurgică reînnoită și modernizată și să se asigure că industria siderurgică europeană este revitalizată și modernizată, depunând totodată eforturi pentru a atinge obiectivele europene în domeniul climei. |
| --- | --- |

9.7.

CESE insistă asupra faptului că UE ETS nu trebuie să fie reformată în detrimentul angajaților din industria siderurgică. Orice reformă trebuie să reconcilieze obiectivele ambițioase ale UE în materie de climă cu o industrie siderurgică reînnoită și modernizată și să se asigure că industria siderurgică europeană este revitalizată și modernizată, depunând totodată eforturi pentru a atinge obiectivele europene în domeniul climei.

10.   Economia circulară: Reciclarea

| 10.1. | Reciclarea este o abordare categoric în favoarea mediului și oțelul, ca material permanent, este cel mai potrivit pentru reciclare. Totuși, nu există nicio dovadă economică care să probeze că reciclarea „trebuie să reducă costurile de producție”; cu câteva excepții, lucrurile stau, de fapt, exact invers. În cazul în care reciclarea ar fi o activitate pur economică, nu ar fi necesară promovarea ei, deoarece fiecare operator s-ar orienta în mod automat spre reciclare fără niciun cadru de reglementare. |
| --- | --- |

10.1.

Reciclarea este o abordare categoric în favoarea mediului și oțelul, ca material permanent, este cel mai potrivit pentru reciclare. Totuși, nu există nicio dovadă economică care să probeze că reciclarea „trebuie să reducă costurile de producție”; cu câteva excepții, lucrurile stau, de fapt, exact invers. În cazul în care reciclarea ar fi o activitate pur economică, nu ar fi necesară promovarea ei, deoarece fiecare operator s-ar orienta în mod automat spre reciclare fără niciun cadru de reglementare.

| 10.2. | CESE nu poate sprijini afirmația potrivit căreia criteriile cere definesc „încetarea statutului de deșeu”, au contribuit la stimularea creșterii cererii de oțel reciclat. Aplicarea criteriilor de stabilire a încetării statutului de deșeu este limitată la anumite state membre ale UE și, contrar celor afirmate de Comisie, nu a contribuit la îmbunătățirea calității deșeurilor; nivelul scăzut de aplicare este o consecință a faptului că impune o sarcină administrativă și de reglementare mai mare asupra comerțului intern cu deșeuri, fără a aduce niciun beneficiu și nicio îmbunătățire procesului de reciclare. |
| --- | --- |

10.2.

CESE nu poate sprijini afirmația potrivit căreia criteriile cere definesc „încetarea statutului de deșeu”, au contribuit la stimularea creșterii cererii de oțel reciclat. Aplicarea criteriilor de stabilire a încetării statutului de deșeu este limitată la anumite state membre ale UE și, contrar celor afirmate de Comisie, nu a contribuit la îmbunătățirea calității deșeurilor; nivelul scăzut de aplicare este o consecință a faptului că impune o sarcină administrativă și de reglementare mai mare asupra comerțului intern cu deșeuri, fără a aduce niciun beneficiu și nicio îmbunătățire procesului de reciclare.

| 10.3. | Pachetul privind economia circulară este plin de bune intenții, dar se confruntă cu lipsa de ambiție în promovarea reală a utilizării subproduselor, cum ar fi zgura metalică, fără sarcini administrative inutile, așa cum încearcă unele state membre să impună. Utilizarea subproduselor contribuie în mod semnificativ la reducerea utilizării resurselor naturale și a gropilor de gunoi. |
| --- | --- |

10.3.

Pachetul privind economia circulară este plin de bune intenții, dar se confruntă cu lipsa de ambiție în promovarea reală a utilizării subproduselor, cum ar fi zgura metalică, fără sarcini administrative inutile, așa cum încearcă unele state membre să impună. Utilizarea subproduselor contribuie în mod semnificativ la reducerea utilizării resurselor naturale și a gropilor de gunoi.

| 10.4. | Oțelul nu se consumă niciodată, ci este permanent transformat: prin urmare, utilizarea resurselor naturale pentru a-l produce inițial este un proces de transformare prin care fierul devine disponibil într-o formă mai practică pentru utilizările viitoare (cicluri de viață), reducând astfel presiunile pe termen mediu și lung asupra resurselor naturale. |
| --- | --- |

10.4.

Oțelul nu se consumă niciodată, ci este permanent transformat: prin urmare, utilizarea resurselor naturale pentru a-l produce inițial este un proces de transformare prin care fierul devine disponibil într-o formă mai practică pentru utilizările viitoare (cicluri de viață), reducând astfel presiunile pe termen mediu și lung asupra resurselor naturale.

Bruxelles, 14 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului („Regulamentul antidumping de bază”) (JO L 343, 22.12.2009, p. 51).

1

(2)  JO C 170, 5.6.2014, p. 91.

2

(3)  COM(2013) 0407.

3

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/67

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1343/2011 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului

[COM(2016) 134 final – 2016/0074 (COD)]

(2016/C 389/09)

Raportor:

domnul Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

La 7 și la 11 aprilie 2016, în conformitate cu articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1343/2011 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 894/97, (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2549/2000, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 812/2004 și (CE) nr. 2187/2005 ale Consiliului

[COM(2016) 134 final – 2016/0074 (COD)].

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 30 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 13 iulie 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 74 de voturi pentru și 1 abținere.

1.   Concluzii

| 1.1. | Comitetul sprijină pe deplin abordarea Comisiei în ceea ce privește necesitatea de a actualiza și simplifica sistemul actual de guvernanță a măsurilor tehnice, care trebuie să se bazeze pe o strategie pe termen lung privind gestionarea și conservarea resurselor. |
| --- | --- |

1.1.

Comitetul sprijină pe deplin abordarea Comisiei în ceea ce privește necesitatea de a actualiza și simplifica sistemul actual de guvernanță a măsurilor tehnice, care trebuie să se bazeze pe o strategie pe termen lung privind gestionarea și conservarea resurselor.

| 1.2. | Mai multe dintre noutățile și modificările propuse ar contribui direct la adaptarea flotei de pescuit la obligația de debarcare (OD) și la producția maximă durabilă (MSY). CESE nu poate decât să salute aceste reforme, întrucât ele ar putea oferi o mai mare flexibilitate operațională și ar promova utilizarea unor unelte de pescuit mai selective. |
| --- | --- |

1.2.

Mai multe dintre noutățile și modificările propuse ar contribui direct la adaptarea flotei de pescuit la obligația de debarcare (OD) și la producția maximă durabilă (MSY). CESE nu poate decât să salute aceste reforme, întrucât ele ar putea oferi o mai mare flexibilitate operațională și ar promova utilizarea unor unelte de pescuit mai selective.

| 1.3. | Cu toate acestea, unele dintre aceste propuneri au fost depuse fără a se lua pe deplin în considerare condițiile concrete ale activităților de pescuit și fără a evalua repercusiunile sociale și economice. Comitetul nu este convins că aceste propuneri reprezintă un compromis rezonabil între protejarea intereselor pe termen scurt și mediu ale sectorului pescuitului și o mai bună conservare a resurselor halieutice. În acest sens, CESE ar dori să acorde o atenție deosebită următoarelor aspecte: |
| --- | --- |

1.3.

Cu toate acestea, unele dintre aceste propuneri au fost depuse fără a se lua pe deplin în considerare condițiile concrete ale activităților de pescuit și fără a evalua repercusiunile sociale și economice. Comitetul nu este convins că aceste propuneri reprezintă un compromis rezonabil între protejarea intereselor pe termen scurt și mediu ale sectorului pescuitului și o mai bună conservare a resurselor halieutice. În acest sens, CESE ar dori să acorde o atenție deosebită următoarelor aspecte:

| 1.3.1. | Comitetul invită Comisia să regândească modificările privitoare la dimensiunile ochiurilor de plasă care sunt propuse și să ia ca referință ochiurile utilizate de diferitele flote de pescuit, fără creșteri sau reduceri nejustificate sau inutile. |
| --- | --- |

1.3.1.

Comitetul invită Comisia să regândească modificările privitoare la dimensiunile ochiurilor de plasă care sunt propuse și să ia ca referință ochiurile utilizate de diferitele flote de pescuit, fără creșteri sau reduceri nejustificate sau inutile.

| 1.3.2. | Comitetul reiterează că este important să nu se introducă în propunere modificări ale dimensiunilor minime aplicabile pentru anumite specii fără o justificare adecvată. |
| --- | --- |

1.3.2.

Comitetul reiterează că este important să nu se introducă în propunere modificări ale dimensiunilor minime aplicabile pentru anumite specii fără o justificare adecvată.

| 1.3.3. | Comitetul consideră că ar trebui să se introducă norme care să permită inovarea și crearea de valoare în ce privește capturile nedorite. |
| --- | --- |

1.3.3.

Comitetul consideră că ar trebui să se introducă norme care să permită inovarea și crearea de valoare în ce privește capturile nedorite.

| 1.3.4. | Comitetul solicită o relaxare a limitelor privind capacitatea de pescuit măsurată în tonaj brut (GT) impuse statelor membre în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), în vederea adaptării navelor la obligația de debarcare și a promovării îmbunătățirii condițiilor de lucru la bord. |
| --- | --- |

1.3.4.

Comitetul solicită o relaxare a limitelor privind capacitatea de pescuit măsurată în tonaj brut (GT) impuse statelor membre în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), în vederea adaptării navelor la obligația de debarcare și a promovării îmbunătățirii condițiilor de lucru la bord.

| 1.4. | CESE invită Consiliul, Parlamentul European și Comisia să instituie un dialog veritabil cu pescarii și reprezentanții acestora, înainte de luarea oricărei decizii cu privire la propunerile prezentate. Pentru ca normele să fie respectate este nevoie de acordul tacit și de cooperarea pescarilor, probabilitățile fiind mai mari în cazul în care pescarii sunt pe deplin implicați în dezbatere. |
| --- | --- |

1.4.

CESE invită Consiliul, Parlamentul European și Comisia să instituie un dialog veritabil cu pescarii și reprezentanții acestora, înainte de luarea oricărei decizii cu privire la propunerile prezentate. Pentru ca normele să fie respectate este nevoie de acordul tacit și de cooperarea pescarilor, probabilitățile fiind mai mari în cazul în care pescarii sunt pe deplin implicați în dezbatere.

| 1.5. | Comitetul solicită menținerea acestui angajament de dialog cu părțile interesate pe tot parcursul procesului de regionalizare. |
| --- | --- |

1.5.

Comitetul solicită menținerea acestui angajament de dialog cu părțile interesate pe tot parcursul procesului de regionalizare.

2.   Context

| 2.1. | Măsurile tehnice reprezintă un volum considerabil de norme care reglementează modul, locul și intervalul în care pescarii pot desfășura activități de pescuit. În prezent există un număr mare de regulamente, modificări, norme de punere în aplicare și măsuri tehnice tranzitorii aplicabile atât în apele comunitare, cât și navelor comunitare care operează în afara apelor UE. În practică, peste 30 de regulamente cuprind măsuri tehnice, fiind deosebit de importante regulamentele care se aplică în Oceanul Atlantic (1), Marea Mediterană (2) și Marea Baltică (3). |
| --- | --- |

2.1.

Măsurile tehnice reprezintă un volum considerabil de norme care reglementează modul, locul și intervalul în care pescarii pot desfășura activități de pescuit. În prezent există un număr mare de regulamente, modificări, norme de punere în aplicare și măsuri tehnice tranzitorii aplicabile atât în apele comunitare, cât și navelor comunitare care operează în afara apelor UE. În practică, peste 30 de regulamente cuprind măsuri tehnice, fiind deosebit de importante regulamentele care se aplică în Oceanul Atlantic (1), Marea Mediterană (2) și Marea Baltică (3).

| 2.2. | Au existat în trecut două încercări nereușite de a revizui și de a actualiza acest cadru juridic complex de măsuri tehnice, pe baza unei propuneri din partea Comisiei. |
| --- | --- |

2.2.

Au existat în trecut două încercări nereușite de a revizui și de a actualiza acest cadru juridic complex de măsuri tehnice, pe baza unei propuneri din partea Comisiei.

| 2.3. | Există o nevoie urgentă de adaptare a legislației și a politicilor în domeniul pescuitului ale UE la noile modificări introduse de PCP, și anume obligația de debarcare și atingerea producției maxime durabile pentru toate stocurile în mod progresiv și gradual, cel târziu până în 2020. Introducerea acestor obiective reprezintă o provocare majoră pentru industria pescuitului din UE. |
| --- | --- |

2.3.

Există o nevoie urgentă de adaptare a legislației și a politicilor în domeniul pescuitului ale UE la noile modificări introduse de PCP, și anume obligația de debarcare și atingerea producției maxime durabile pentru toate stocurile în mod progresiv și gradual, cel târziu până în 2020. Introducerea acestor obiective reprezintă o provocare majoră pentru industria pescuitului din UE.

| 2.4. | Trebuie, de asemenea, remarcat faptul că, până de curând, deciziile din cadrul politicii din domeniul pescuitului erau adoptate exclusiv de către Consiliu. Din acest motiv, măsurile tehnice au fost adoptate în mod detaliat ca regulamente UE, în loc de norme elaborate pe plan regional, care să țină seama de specificitățile fiecărui bazin maritim și fiecărei zone de pescuit. În acest context, o abordare cuprinzătoare de microgestionare, împreună cu dorința instituțiilor UE de a compila toate detaliile tehnice sub forma unor amendamente, au condus la un sistem juridic complex care lasă puțin spațiu de manevră, fiind dificil de înțeles și de respectat pentru industrie. |
| --- | --- |

2.4.

Trebuie, de asemenea, remarcat faptul că, până de curând, deciziile din cadrul politicii din domeniul pescuitului erau adoptate exclusiv de către Consiliu. Din acest motiv, măsurile tehnice au fost adoptate în mod detaliat ca regulamente UE, în loc de norme elaborate pe plan regional, care să țină seama de specificitățile fiecărui bazin maritim și fiecărei zone de pescuit. În acest context, o abordare cuprinzătoare de microgestionare, împreună cu dorința instituțiilor UE de a compila toate detaliile tehnice sub forma unor amendamente, au condus la un sistem juridic complex care lasă puțin spațiu de manevră, fiind dificil de înțeles și de respectat pentru industrie.

| 2.5. | Comisia propune în prezent un nou regulament-cadru (4), care include dispoziții generale și norme comune, precum și standarde de referință (în funcție de regiune) care vor funcționa ca măsuri implicite până la elaborarea unor măsuri regionalizate și introducerea lor în legislația UE. |
| --- | --- |

2.5.

Comisia propune în prezent un nou regulament-cadru (4), care include dispoziții generale și norme comune, precum și standarde de referință (în funcție de regiune) care vor funcționa ca măsuri implicite până la elaborarea unor măsuri regionalizate și introducerea lor în legislația UE.

3.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 3.1. | Prin propunerea supusă examinării, Comisia urmărește să contribuie la îndeplinirea principalelor obiective ale noii politici comune în domeniul pescuitului, într-un mod flexibil și pe o bază regională. În special, se evidențiază necesitatea de a reduce capturile de puiet și de pești cu icre din speciile marine, de a crește selectivitatea uneltelor de pescuit, de a evita capturile de specii protejate, de a reduce capturile aruncate înapoi în mare și de a minimiza impactul asupra mediului. |
| --- | --- |

3.1.

Prin propunerea supusă examinării, Comisia urmărește să contribuie la îndeplinirea principalelor obiective ale noii politici comune în domeniul pescuitului, într-un mod flexibil și pe o bază regională. În special, se evidențiază necesitatea de a reduce capturile de puiet și de pești cu icre din speciile marine, de a crește selectivitatea uneltelor de pescuit, de a evita capturile de specii protejate, de a reduce capturile aruncate înapoi în mare și de a minimiza impactul asupra mediului.

| 3.2. | Pentru a atinge aceste obiective, Comisia a prezentat un text care vizează simplificarea sistemului actual de guvernanță a măsurilor tehnice, pe baza unei strategii pe termen lung privind gestionarea și conservarea resurselor. În propunerea de regulament, Comisia acordă o atenție deosebită problemei aruncării capturilor înapoi în mare, regionalizării, implicării mai îndeaproape a părților interesate și responsabilității sporite a pescarilor. |
| --- | --- |

3.2.

Pentru a atinge aceste obiective, Comisia a prezentat un text care vizează simplificarea sistemului actual de guvernanță a măsurilor tehnice, pe baza unei strategii pe termen lung privind gestionarea și conservarea resurselor. În propunerea de regulament, Comisia acordă o atenție deosebită problemei aruncării capturilor înapoi în mare, regionalizării, implicării mai îndeaproape a părților interesate și responsabilității sporite a pescarilor.

| 3.3. | Principalele noutăți și modificări introduse sunt următoarele:






  — | consolidarea și actualizarea obiectivelor, țintelor, pragurilor de capturi accidentale de specii sensibile, a principiilor bunei guvernanțe și a definițiilor care înainte erau reglementate de norme diferite; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Principalele noutăți și modificări introduse sunt următoarele:

—

consolidarea și actualizarea obiectivelor, țintelor, pragurilor de capturi accidentale de specii sensibile, a principiilor bunei guvernanțe și a definițiilor care înainte erau reglementate de norme diferite;

| — | instituirea unor norme sau măsuri tehnice comune aplicabile în toate bazinele maritime și care sunt considerate a fi permanente. Aceste măsuri vizează unelte și practici de pescuit interzise, condiții și restricții generale la utilizarea uneltelor tractate și a plaselor fixe, protecția habitatelor și speciilor sensibile, dimensiunile minime pentru conservare și măsurile comune de reducere a capturilor aruncate înapoi în mare; |
| --- | --- |

—

instituirea unor norme sau măsuri tehnice comune aplicabile în toate bazinele maritime și care sunt considerate a fi permanente. Aceste măsuri vizează unelte și practici de pescuit interzise, condiții și restricții generale la utilizarea uneltelor tractate și a plaselor fixe, protecția habitatelor și speciilor sensibile, dimensiunile minime pentru conservare și măsurile comune de reducere a capturilor aruncate înapoi în mare;

| — | dezvoltarea regionalizării prin instituirea unor măsuri de referință, în special în anexele la propunere, care se vor aplica în absența unor măsuri regionale. În plus, se stabilesc competențele pentru regionalizarea măsurilor tehnice prin adoptarea de planuri multianuale, planuri tranzitorii privind aruncarea capturilor înapoi în mare și măsuri de conservare. Se include, de asemenea, o clauză de salvgardare în cazul unei intervenții de urgență pentru protecția speciilor marine. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea regionalizării prin instituirea unor măsuri de referință, în special în anexele la propunere, care se vor aplica în absența unor măsuri regionale. În plus, se stabilesc competențele pentru regionalizarea măsurilor tehnice prin adoptarea de planuri multianuale, planuri tranzitorii privind aruncarea capturilor înapoi în mare și măsuri de conservare. Se include, de asemenea, o clauză de salvgardare în cazul unei intervenții de urgență pentru protecția speciilor marine.

4.   Observații generale

4.1.   
  Observații preliminare

| 4.1.1. | Reglementările actuale privind măsurile tehnice reprezintă cel mai depășit cadru juridic care există astăzi; din acest motiv, CESE consideră că este extrem de important ca noul regulament simplificat să fie adoptat rapid, pentru a permite sectorului să se adapteze la provocări în mod practic și viabil. |
| --- | --- |

4.1.1.

Reglementările actuale privind măsurile tehnice reprezintă cel mai depășit cadru juridic care există astăzi; din acest motiv, CESE consideră că este extrem de important ca noul regulament simplificat să fie adoptat rapid, pentru a permite sectorului să se adapteze la provocări în mod practic și viabil.

| 4.1.2. | Comitetul consideră că măsurile tehnice trebuie adoptate după consultarea părților interesate, în mod direct și satisfăcător. Aceste măsuri trebuie să fie mai flexibile și mai adaptate la nevoile specifice și să fie adoptate prin intermediul unui proces de luare a deciziilor rapid și eficient, care să permită adaptarea la noile evoluții. |
| --- | --- |

4.1.2.

Comitetul consideră că măsurile tehnice trebuie adoptate după consultarea părților interesate, în mod direct și satisfăcător. Aceste măsuri trebuie să fie mai flexibile și mai adaptate la nevoile specifice și să fie adoptate prin intermediul unui proces de luare a deciziilor rapid și eficient, care să permită adaptarea la noile evoluții.

| 4.1.3. | Reforma PCP a introdus o strategie inovatoare în gestionarea pescuitului, bazată pe trecerea la o abordare orientată către rezultate și către introducerea regionalizării. Comitetul este pe deplin de acord cu această nouă abordare. |
| --- | --- |

4.1.3.

Reforma PCP a introdus o strategie inovatoare în gestionarea pescuitului, bazată pe trecerea la o abordare orientată către rezultate și către introducerea regionalizării. Comitetul este pe deplin de acord cu această nouă abordare.

4.2.   
  Conservare

| 4.2.1. | Comitetul sprijină pe deplin strategia Comisiei de a elimina sau simplifica regimul acelor zone închise sau restricționate pentru pescuit pentru protecția puietului de pește (aproape jumătate) care, datorită eforturilor din industrie, recuperării stocurilor sau schimbărilor climatice, nu mai sunt operaționale sau sunt caduce. |
| --- | --- |

4.2.1.

Comitetul sprijină pe deplin strategia Comisiei de a elimina sau simplifica regimul acelor zone închise sau restricționate pentru pescuit pentru protecția puietului de pește (aproape jumătate) care, datorită eforturilor din industrie, recuperării stocurilor sau schimbărilor climatice, nu mai sunt operaționale sau sunt caduce.

| 4.2.2. | Comitetul sprijină, de asemenea, alocarea tuturor mijloacelor pentru îmbunătățirea măsurilor tehnice ca mijloc de îmbunătățire a situației zonelor de pescuit și de promovare a conservării acestora, pe baza avizului Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) și ținând seama de observațiile prezentate de statele membre, de sectorul pescuitului și de celelalte părți interesate. |
| --- | --- |

4.2.2.

Comitetul sprijină, de asemenea, alocarea tuturor mijloacelor pentru îmbunătățirea măsurilor tehnice ca mijloc de îmbunătățire a situației zonelor de pescuit și de promovare a conservării acestora, pe baza avizului Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) și ținând seama de observațiile prezentate de statele membre, de sectorul pescuitului și de celelalte părți interesate.

4.3.   
  Efecte pe plan economic și social

| 4.3.1. | Este evident că multe dintre dispozițiile propuse vor impune schimbări majore în ce privește metodele și uneltele de pescuit, rezultând un impact real din punct de vedere economic și social. Comisia recunoaște că noile provocări legate de PCP vor avea un impact major asupra sectorului pescuitului pe termen scurt, dar că, pe termen lung, acest sector va avea mult de câștigat. Cu toate acestea, până în prezent, Comisia nu a depus niciun efort pentru a estima costurile sociale și economice care ar rezulta, pe termen scurt, din punerea în aplicare a propunerii. Comitetul consideră că, în lipsa acestor informații, este imposibil de spus dacă propunerea oferă sau nu un echilibru rezonabil între apărarea intereselor sectorului pescuitului pe termen scurt și mediu și o mai bună conservare a resurselor halieutice. |
| --- | --- |

4.3.1.

Este evident că multe dintre dispozițiile propuse vor impune schimbări majore în ce privește metodele și uneltele de pescuit, rezultând un impact real din punct de vedere economic și social. Comisia recunoaște că noile provocări legate de PCP vor avea un impact major asupra sectorului pescuitului pe termen scurt, dar că, pe termen lung, acest sector va avea mult de câștigat. Cu toate acestea, până în prezent, Comisia nu a depus niciun efort pentru a estima costurile sociale și economice care ar rezulta, pe termen scurt, din punerea în aplicare a propunerii. Comitetul consideră că, în lipsa acestor informații, este imposibil de spus dacă propunerea oferă sau nu un echilibru rezonabil între apărarea intereselor sectorului pescuitului pe termen scurt și mediu și o mai bună conservare a resurselor halieutice.

| 4.3.2. | Pentru a contracara efectele negative pe termen scurt (de exemplu, reducerea capturilor de specii-țintă și noile cheltuieli legate de achiziționarea de echipamente), atât asupra armatorilor cât și a pescarilor, Comitetul consideră că este necesară sprijinirea sectorului pescuitului prin intermediul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM). |
| --- | --- |

4.3.2.

Pentru a contracara efectele negative pe termen scurt (de exemplu, reducerea capturilor de specii-țintă și noile cheltuieli legate de achiziționarea de echipamente), atât asupra armatorilor cât și a pescarilor, Comitetul consideră că este necesară sprijinirea sectorului pescuitului prin intermediul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).

| 4.3.3. | CESE consideră că propunerea nu furnizează nicio evaluare a impactului asupra siguranței maritime. Noile politici în domeniul pescuitului implică riscuri potențiale pentru siguranța echipajului (de exemplu, creșterea numărului de ore de lucru pentru prelucrarea capturilor accidentale) și a navei (fiind vorba, de exemplu, de stabilitatea navei prin creșterea capturilor accidentale), care ar trebui să fie analizate și luate în calcul. |
| --- | --- |

4.3.3.

CESE consideră că propunerea nu furnizează nicio evaluare a impactului asupra siguranței maritime. Noile politici în domeniul pescuitului implică riscuri potențiale pentru siguranța echipajului (de exemplu, creșterea numărului de ore de lucru pentru prelucrarea capturilor accidentale) și a navei (fiind vorba, de exemplu, de stabilitatea navei prin creșterea capturilor accidentale), care ar trebui să fie analizate și luate în calcul.

4.4.   
  Punerea în aplicare și asigurarea conformității

| 4.4.1. | Noul regulament de bază al PCP (5) prevede diverse măsuri tehnice și de conservare pentru a atinge obiectivele menționate anterior. Cea mai importantă măsură pentru atingerea acestui obiectiv ar fi planurile multianuale, care vor oferi cadrul pentru exploatarea durabilă a stocurilor și a ecosistemelor marine în cauză și care vor trebui să includă, în special, măsuri tehnice corespunzătoare [articolul 10 alineatul (1) litera (f)]. |
| --- | --- |

4.4.1.

Noul regulament de bază al PCP (5) prevede diverse măsuri tehnice și de conservare pentru a atinge obiectivele menționate anterior. Cea mai importantă măsură pentru atingerea acestui obiectiv ar fi planurile multianuale, care vor oferi cadrul pentru exploatarea durabilă a stocurilor și a ecosistemelor marine în cauză și care vor trebui să includă, în special, măsuri tehnice corespunzătoare [articolul 10 alineatul (1) litera (f)].

| 4.4.2. | Comisia este de părere că propunerea este necesară pentru a asigura securitatea juridică până la aprobarea planurilor de gestionare multianuale, ca o soluție de tranziție pentru a adapta sistemul juridic actual la noile cerințe ale politicii comune în domeniul pescuitului în ceea ce privește măsurile tehnice. CESE consideră că această tranziție este necesară. |
| --- | --- |

4.4.2.

Comisia este de părere că propunerea este necesară pentru a asigura securitatea juridică până la aprobarea planurilor de gestionare multianuale, ca o soluție de tranziție pentru a adapta sistemul juridic actual la noile cerințe ale politicii comune în domeniul pescuitului în ceea ce privește măsurile tehnice. CESE consideră că această tranziție este necesară.

| 4.4.3. | Comitetul consideră că, pentru dezvoltarea și punerea în aplicare corespunzătoare a regionalizării, CE ar trebui să propună planuri multianuale și planuri privind capturile aruncate înapoi în mare, pe baza recomandărilor comune transmise de statele membre, pentru a se evita revenirea la microgestionare. CE ar trebui să își limiteze rolul la monitorizarea și coordonarea compatibilității propunerilor statelor membre, în vederea asigurării îndeplinirii obiectivelor PCP. În acest fel se va asigura adoptarea rapidă a acestor măsuri la noile realități ale pescuitului, printr-o abordare „de jos în sus”, ele urmând a fi astfel mai bine acceptate de industrie. |
| --- | --- |

4.4.3.

Comitetul consideră că, pentru dezvoltarea și punerea în aplicare corespunzătoare a regionalizării, CE ar trebui să propună planuri multianuale și planuri privind capturile aruncate înapoi în mare, pe baza recomandărilor comune transmise de statele membre, pentru a se evita revenirea la microgestionare. CE ar trebui să își limiteze rolul la monitorizarea și coordonarea compatibilității propunerilor statelor membre, în vederea asigurării îndeplinirii obiectivelor PCP. În acest fel se va asigura adoptarea rapidă a acestor măsuri la noile realități ale pescuitului, printr-o abordare „de jos în sus”, ele urmând a fi astfel mai bine acceptate de industrie.

4.5.   
  Regionalizarea și procesul decizional

| 4.5.1. | Comitetul este de acord cu faptul că este necesar să se mențină anumite măsuri de bază comune aplicabile tuturor zonelor de pescuit și regiunilor, limitate la stabilirea de definiții, principii și obiective comune în conformitate cu noua PCP, pentru a se evita un vid juridic. |
| --- | --- |

4.5.1.

Comitetul este de acord cu faptul că este necesar să se mențină anumite măsuri de bază comune aplicabile tuturor zonelor de pescuit și regiunilor, limitate la stabilirea de definiții, principii și obiective comune în conformitate cu noua PCP, pentru a se evita un vid juridic.

| 4.5.2. | Cu toate acestea, Comitetul ar dori să sublinieze că, după intrarea în vigoare a tuturor valurilor legislative succesive privind obligația de debarcare, gestionarea actuală a pescuitului se va schimba în mod radical. Această abordare nu se va mai axa pe debarcările de pește, concentrându-se în schimb asupra capturilor. Este extrem de important ca colegiuitorii să evite repetarea erorilor din trecut și să accepte ca măsurile tehnice de reglementare ale UE să fie stabilite la nivel regional, în strânsă consultare cu cei care aplică și respectă normele zi de zi. |
| --- | --- |

4.5.2.

Cu toate acestea, Comitetul ar dori să sublinieze că, după intrarea în vigoare a tuturor valurilor legislative succesive privind obligația de debarcare, gestionarea actuală a pescuitului se va schimba în mod radical. Această abordare nu se va mai axa pe debarcările de pește, concentrându-se în schimb asupra capturilor. Este extrem de important ca colegiuitorii să evite repetarea erorilor din trecut și să accepte ca măsurile tehnice de reglementare ale UE să fie stabilite la nivel regional, în strânsă consultare cu cei care aplică și respectă normele zi de zi.

| 4.5.3. | În plus, CESE consideră că Comisia ar trebui să promoveze un climat de încredere, permițând pescarilor să aibă libertatea de a alege cele mai potrivite instrumente pentru a realiza o mai mare selectivitate și pentru a reduce capturile accidentale. Nu trebuie ignorat faptul că pescarii vor fi pe deplin responsabili de capturile realizate, și nu de ceea ce debarcă pe uscat; prin urmare, trebuie să li se permită să decidă care sunt cele mai bune metode de selecție. |
| --- | --- |

4.5.3.

În plus, CESE consideră că Comisia ar trebui să promoveze un climat de încredere, permițând pescarilor să aibă libertatea de a alege cele mai potrivite instrumente pentru a realiza o mai mare selectivitate și pentru a reduce capturile accidentale. Nu trebuie ignorat faptul că pescarii vor fi pe deplin responsabili de capturile realizate, și nu de ceea ce debarcă pe uscat; prin urmare, trebuie să li se permită să decidă care sunt cele mai bune metode de selecție.

| 4.5.4. | Din păcate, Comisia nu a aplicat această abordare în mod armonizat în ce privește libera alegere a dimensiunii optime a ochiurilor de plasă, în text existând diferențe în ce privește dimensiunile ochiurilor pentru speciile pelagice mici și cele demersale. În cazul speciilor pelagice s-a operat o micșorare drastică a dimensiunii ochiurilor, aceasta mărindu-se în schimb pentru speciile demersale. Regulamentul supus examinării nu ar trebui utilizat pentru a crește, fără o justificare adecvată, dimensiunile minime ale ochiurilor de plasă folosite în prezent de pescari. Nu trebuie să uităm că pescarii urmăresc un beneficiu economic maxim din vânzarea speciilor capturate și încearcă să evite capturarea de specii nevizate și de puiet, dat fiind că acestea li s-a scădea din cote și nu ar putea fi vândute decât pentru producerea de făină, ulei de pește sau produse similare, a căror valoare este derizorie la prima vânzare. |
| --- | --- |

4.5.4.

Din păcate, Comisia nu a aplicat această abordare în mod armonizat în ce privește libera alegere a dimensiunii optime a ochiurilor de plasă, în text existând diferențe în ce privește dimensiunile ochiurilor pentru speciile pelagice mici și cele demersale. În cazul speciilor pelagice s-a operat o micșorare drastică a dimensiunii ochiurilor, aceasta mărindu-se în schimb pentru speciile demersale. Regulamentul supus examinării nu ar trebui utilizat pentru a crește, fără o justificare adecvată, dimensiunile minime ale ochiurilor de plasă folosite în prezent de pescari. Nu trebuie să uităm că pescarii urmăresc un beneficiu economic maxim din vânzarea speciilor capturate și încearcă să evite capturarea de specii nevizate și de puiet, dat fiind că acestea li s-a scădea din cote și nu ar putea fi vândute decât pentru producerea de făină, ulei de pește sau produse similare, a căror valoare este derizorie la prima vânzare.

| 4.5.5. | Regionalizarea presupune o mai mare implicare a părților interesate. Un proces decizional realizat în strânsă colaborare cu statele membre, consiliile consultative, operatorii din industria pescuitului, oamenii de știință și alte părți interesate prezintă multe avantaje, cum ar fi: norme mai clare, simple și adaptate la specificitățile fiecărui bazin maritim sau zone de pescuit, un nivel înalt de respectare a normelor de către pescari, o aplicare mai ușoară de către inspectori, o mai mare credibilitate și legitimitate a politicilor, o mai bună aliniere la obiectivele de mediu și îmbunătățirea selectivității pescuitului. Prin urmare, Comitetul recomandă ca măsurile tehnice privind uneltele de pescuit să fie elaborate și adoptate la nivel local și regional. |
| --- | --- |

4.5.5.

Regionalizarea presupune o mai mare implicare a părților interesate. Un proces decizional realizat în strânsă colaborare cu statele membre, consiliile consultative, operatorii din industria pescuitului, oamenii de știință și alte părți interesate prezintă multe avantaje, cum ar fi: norme mai clare, simple și adaptate la specificitățile fiecărui bazin maritim sau zone de pescuit, un nivel înalt de respectare a normelor de către pescari, o aplicare mai ușoară de către inspectori, o mai mare credibilitate și legitimitate a politicilor, o mai bună aliniere la obiectivele de mediu și îmbunătățirea selectivității pescuitului. Prin urmare, Comitetul recomandă ca măsurile tehnice privind uneltele de pescuit să fie elaborate și adoptate la nivel local și regional.

| 4.5.6. | Un bun exemplu pentru a demonstra efectele negative ale nerespectării abordării anterioare poate fi găsit în flota din Marea Mediterană, care a întâmpinat dificultăți grave cauzate de introducerea unor norme specifice obligatorii (6), cum ar fi reducerea grosimii firului. Această măsură tehnică a cauzat probleme de siguranță și manevrare a navelor, ruperea mult mai frecventă a plaselor din cauza slăbirii și scăderii rezistenței plasei, scăderea prețului capturilor și o sporire inutilă a capturilor aruncate înapoi în mare din cauza pagubelor provocate de utilizarea unui fir atât de subțire și tăios. |
| --- | --- |

4.5.6.

Un bun exemplu pentru a demonstra efectele negative ale nerespectării abordării anterioare poate fi găsit în flota din Marea Mediterană, care a întâmpinat dificultăți grave cauzate de introducerea unor norme specifice obligatorii (6), cum ar fi reducerea grosimii firului. Această măsură tehnică a cauzat probleme de siguranță și manevrare a navelor, ruperea mult mai frecventă a plaselor din cauza slăbirii și scăderii rezistenței plasei, scăderea prețului capturilor și o sporire inutilă a capturilor aruncate înapoi în mare din cauza pagubelor provocate de utilizarea unui fir atât de subțire și tăios.

4.6.   
  Stimulente pentru pescari: eliminarea, reducerea și prevenirea capturilor nedorite

| 4.6.1. | Comitetul consideră că participarea deplină a industriei pescuitului la procesul decizional, prin intermediul organizațiilor patronale și sindicale din domeniu, va acționa ca un stimulent enorm pentru atingerea celui mai înalt grad de respectare a normelor și pentru o mai bună înțelegere a acestora. |
| --- | --- |

4.6.1.

Comitetul consideră că participarea deplină a industriei pescuitului la procesul decizional, prin intermediul organizațiilor patronale și sindicale din domeniu, va acționa ca un stimulent enorm pentru atingerea celui mai înalt grad de respectare a normelor și pentru o mai bună înțelegere a acestora.

| 4.6.2. | Considerentul 21 din propunere prevede că statele membre trebuie să pună în aplicare măsuri de sprijin pentru sectorul pescuitului pentru punerea în practică a obligației de debarcare, cum ar fi stocarea și găsirea de piețe de desfacere pentru capturile nedorite. Cu toate acestea, se menționează numai sprijinirea investițiilor în construirea și adaptarea locurilor de debarcare. Comitetul consideră că ar trebui să se facă referință și la investițiile în nave, pentru stocarea, prelucrarea și valoarea adăugată a capturilor nedorite. |
| --- | --- |

4.6.2.

Considerentul 21 din propunere prevede că statele membre trebuie să pună în aplicare măsuri de sprijin pentru sectorul pescuitului pentru punerea în practică a obligației de debarcare, cum ar fi stocarea și găsirea de piețe de desfacere pentru capturile nedorite. Cu toate acestea, se menționează numai sprijinirea investițiilor în construirea și adaptarea locurilor de debarcare. Comitetul consideră că ar trebui să se facă referință și la investițiile în nave, pentru stocarea, prelucrarea și valoarea adăugată a capturilor nedorite.

| 4.6.3. | De asemenea, adaptarea navelor la interdicția aruncării capturilor înapoi în mare este împiedicată de limitele de volum impuse de PCP, deoarece, independent de o creștere a selectivității uneltelor de pescuit utilizate, interzicerea abandonării capturilor va conduce la o creștere a capturilor nedorite, care ar urma să fie stocate și/sau prelucrate la bord. Având în vedere cele de mai sus, Comitetul propune ca sistemul să fie mai flexibil (7). Recomandă, prin urmare, ca orice renovare sau modificare aduse unei nave care determină o creștere în volum (prin amenajarea unor zone suplimentare pentru depozitarea sau instalarea unor echipamente de prelucrare a capturilor nedorite) să fie înscrisă într-un registru separat sau într-o linie separată a registrului de tonaj total al navelor de pescuit. |
| --- | --- |

4.6.3.

De asemenea, adaptarea navelor la interdicția aruncării capturilor înapoi în mare este împiedicată de limitele de volum impuse de PCP, deoarece, independent de o creștere a selectivității uneltelor de pescuit utilizate, interzicerea abandonării capturilor va conduce la o creștere a capturilor nedorite, care ar urma să fie stocate și/sau prelucrate la bord. Având în vedere cele de mai sus, Comitetul propune ca sistemul să fie mai flexibil (7). Recomandă, prin urmare, ca orice renovare sau modificare aduse unei nave care determină o creștere în volum (prin amenajarea unor zone suplimentare pentru depozitarea sau instalarea unor echipamente de prelucrare a capturilor nedorite) să fie înscrisă într-un registru separat sau într-o linie separată a registrului de tonaj total al navelor de pescuit.

| 4.6.4. | Pe de altă parte, Comitetul consideră că o creștere în volum nu trebuie să fie considerată ca o creștere a capacității de pescuit. De aceea, procedura descrisă la alineatul precedent ar trebui să se aplice, de asemenea, în cazul unei reînnoiri a navei, creșterii în volum cauzate de măsurile întreprinse pentru a îmbunătăți siguranța echipajului, condițiile de lucru și cazarea la bord, cu condiția ca această creștere a volumului să nu conducă la creșterea capacității de captură a navei. |
| --- | --- |

4.6.4.

Pe de altă parte, Comitetul consideră că o creștere în volum nu trebuie să fie considerată ca o creștere a capacității de pescuit. De aceea, procedura descrisă la alineatul precedent ar trebui să se aplice, de asemenea, în cazul unei reînnoiri a navei, creșterii în volum cauzate de măsurile întreprinse pentru a îmbunătăți siguranța echipajului, condițiile de lucru și cazarea la bord, cu condiția ca această creștere a volumului să nu conducă la creșterea capacității de captură a navei.

| 4.6.5. | Industria pescuitului a întreprins eforturi uriașe în ultimii ani pentru a dezvolta metode de pescuit de înaltă tehnologie, menite să reducă la maximum capturile aruncate înapoi în mare și impactul posibil asupra mediului. În fapt, CSTEP a subliniat de mai multe ori că „au fost înregistrate mai multe progrese în ceea ce privește îmbunătățirea selectivității în ultimii patru ani decât în cei douăzeci de ani precedenți”. Comitetul subliniază, cu toate acestea, nevoia de a dedica mai multe eforturi și fonduri activităților de pescuit de specii demersale, pentru a implementa evoluțiile tehnologice în materie de selectivitate. |
| --- | --- |

4.6.5.

Industria pescuitului a întreprins eforturi uriașe în ultimii ani pentru a dezvolta metode de pescuit de înaltă tehnologie, menite să reducă la maximum capturile aruncate înapoi în mare și impactul posibil asupra mediului. În fapt, CSTEP a subliniat de mai multe ori că „au fost înregistrate mai multe progrese în ceea ce privește îmbunătățirea selectivității în ultimii patru ani decât în cei douăzeci de ani precedenți”. Comitetul subliniază, cu toate acestea, nevoia de a dedica mai multe eforturi și fonduri activităților de pescuit de specii demersale, pentru a implementa evoluțiile tehnologice în materie de selectivitate.

| 4.6.6. | CESE reiterează că este important ca prezentul regulament să nu fie utilizat pentru a modifica dimensiunile minime aplicabile pentru anumite specii fără o justificare adecvată. Pe de o parte, există cazuri în care dimensiunile cresc, de exemplu pentru pagelul argintiu din Marea Mediterană, și, în același timp, se extinde această dimensiune minimă la zone în care anterior nu era prevăzută (apele occidentale). În ceea ce privește bibanul, dimensiunea adoptată la sfârșitul anului 2015 pentru anumite zone (apele nord-vestice) este extinsă la zone care nu erau incluse în această legislație (apele sud-vestice). |
| --- | --- |

4.6.6.

CESE reiterează că este important ca prezentul regulament să nu fie utilizat pentru a modifica dimensiunile minime aplicabile pentru anumite specii fără o justificare adecvată. Pe de o parte, există cazuri în care dimensiunile cresc, de exemplu pentru pagelul argintiu din Marea Mediterană, și, în același timp, se extinde această dimensiune minimă la zone în care anterior nu era prevăzută (apele occidentale). În ceea ce privește bibanul, dimensiunea adoptată la sfârșitul anului 2015 pentru anumite zone (apele nord-vestice) este extinsă la zone care nu erau incluse în această legislație (apele sud-vestice).

5.   Observații specifice privind articolele

5.1.   
  Articolul 6

Având în vedere confuzia iscată de multe așa-numite definiții în cadrul sectorului în cauză, CESE consideră că, atunci când se referă la un echipament sau la o parte a unui echipament de pescuit, ele ar trebui să trimită la o anexă cu grafice, pentru a permite o mai bună înțelegere a conținutului, metoda fiind utilizată chiar de Comisie la figura 2 din anexa 1 la Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului, care urmează să fie abrogat prin noul regulament privind măsurile tehnice.

5.2.   
  Articolul 13

La alineatul (2) al acestui articol se concluzionează astfel: „Comisia acordă o atenție deosebită atenuării efectelor negative ale deplasării activității de pescuit către alte zone sensibile”, ceea ce este de înțeles în contextul protecției habitatelor sensibile; în acest scop, ar fi necesară cartografierea zonelor care trebuie protejate pentru o mai bună cunoaștere a fondurilor marine, mai curând decât o interdicție în toată regula a activității flotei, care trebuie în mod curent să caute noi zone pentru capturarea speciilor dorite, lucru la care se va vedea constrânsă prin noua politică a obligației de debarcare. CESE consideră că Comisia ar trebui să realizeze o cartografiere cuprinzătoare a tuturor zonelor marine vulnerabile, pentru a ști exact ce se protejează și în ce scop. În plus, și pentru a asigura durabilitatea deplină, acest lucru este important pentru a reduce nu doar efectele asupra mediului, ci și posibilele efecte socioeconomice ale posibilelor închideri ale zonelor de pescuit.

5.3.   
  Articolul 17

Comitetul își exprimă îngrijorarea cu privire la conținutul articolului 17 alineatul (2) din propunere, deoarece flota europeană capturează și o serie de specii care nu fac obiectul regimului capturii totale admisibile (TAC) și al cotelor pentru valoare comercială, care ajută întreprinderile să obțină profit de pe urma campaniilor de pescuit efectuate de navele lor. Este foarte recomandabil să fie luat în considerare faptul că aceste specii (8), deși nu fac obiectul TAC, fac parte din capturile obișnuite ale flotei și, prin urmare, sunt specii de interes.

5.4.   
  Articolul 37

Comisia Europeană nu face nicio trimitere la investițiile de realizat la bord pentru depozitarea, prelucrarea și valoarea adăugată a capturilor nedorite, ba chiar interzice de fapt orice activitate de prelucrare fizică sau chimică pentru producerea de făină sau ulei de pește la bord. Există puține stimulente pentru ca pescarii să păstreze la bord capturi nedorite, atunci când prețul de vânzare este de aproximativ un eurocent pe kilogram de pește care nu este destinat consumului uman. Din acest motiv, Comisia ar prefera eliminarea articolului 54a, astfel cum este propus în acest articol.

6.   Observații specifice privind anexele

6.1.   
  Apele din nord-vest (anexa VI partea B)

| 6.1.1. | UE ar trebui să promoveze un climat de încredere, permițând pescarilor să aibă libertatea de a alege cele mai potrivite instrumente pentru a realiza o mai mare selectivitate și pentru a reduce capturile accidentale. Nu trebuie ignorat faptul că pescarii vor fi pe deplin responsabili de capturile realizate, și nu de ceea ce debarcă pe uscat; prin urmare, trebuie să li se permită să își aleagă cele mai bune metode de selecție. |
| --- | --- |

6.1.1.

UE ar trebui să promoveze un climat de încredere, permițând pescarilor să aibă libertatea de a alege cele mai potrivite instrumente pentru a realiza o mai mare selectivitate și pentru a reduce capturile accidentale. Nu trebuie ignorat faptul că pescarii vor fi pe deplin responsabili de capturile realizate, și nu de ceea ce debarcă pe uscat; prin urmare, trebuie să li se permită să își aleagă cele mai bune metode de selecție.

| 6.1.2. | În anexă, Comisia Europeană dorește să impună traulerelor utilizarea unui sac de traul cu ochiuri de 120 mm, ceea ce va duce, fără îndoială, la dispariția acestei flote, de vreme ce capturile realizate cu ochiuri de plasă de 100 mm (utilizate în zona sensibilă din punct de vedere biologic) sunt mai reduse cu aproximativ 35 % față de cele obținute cu ochiuri de 80 mm. |
| --- | --- |

6.1.2.

În anexă, Comisia Europeană dorește să impună traulerelor utilizarea unui sac de traul cu ochiuri de 120 mm, ceea ce va duce, fără îndoială, la dispariția acestei flote, de vreme ce capturile realizate cu ochiuri de plasă de 100 mm (utilizate în zona sensibilă din punct de vedere biologic) sunt mai reduse cu aproximativ 35 % față de cele obținute cu ochiuri de 80 mm.

| 6.1.3. | Comitetul nu poate fi de acord cu introducerea unor noi zone pentru utilizarea unor măsuri de atenuare pentru cetacee, fără nicio justificare, și nici cu includerea, pur și simplu, a unor măsuri de evitare a capturilor accidentale de păsări marine, dat fiind că acest lucru necesită analize suplimentare și justificări științifice. |
| --- | --- |

6.1.3.

Comitetul nu poate fi de acord cu introducerea unor noi zone pentru utilizarea unor măsuri de atenuare pentru cetacee, fără nicio justificare, și nici cu includerea, pur și simplu, a unor măsuri de evitare a capturilor accidentale de păsări marine, dat fiind că acest lucru necesită analize suplimentare și justificări științifice.

6.2.   
  Apele din sud-vest (anexa VII partea B)

| 6.2.1. | CESE nu este de acord cu creșterea dimensiunii minime a ochiurilor de plasă pentru pescuitul tuturor speciilor demersale. Trecerea de la o dimensiune a ochiurilor de 70 mm la 100 mm înseamnă a trimite navele să pescuiască apă și a le condamna la dispariție. Modul de lucru, volumul nesemnificativ al capturilor aruncate înapoi în mare în aceste zone de pescuit și varietatea speciilor vizate sunt tot atâtea argumente pentru menținerea dimensiunii ochiurilor de plasă de 70 mm. |
| --- | --- |

6.2.1.

CESE nu este de acord cu creșterea dimensiunii minime a ochiurilor de plasă pentru pescuitul tuturor speciilor demersale. Trecerea de la o dimensiune a ochiurilor de 70 mm la 100 mm înseamnă a trimite navele să pescuiască apă și a le condamna la dispariție. Modul de lucru, volumul nesemnificativ al capturilor aruncate înapoi în mare în aceste zone de pescuit și varietatea speciilor vizate sunt tot atâtea argumente pentru menținerea dimensiunii ochiurilor de plasă de 70 mm.

| 6.2.2. | Cu privire la măsurile menite să reducă capturile accidentale de cetacee și de păsări marine în subzonele ICES VIII și IXa, Comitetul consideră că, înainte de adoptarea lor, Comisia ar trebui să furnizeze justificările științifice necesare, dat fiind că aceste măsuri au fost deja respinse în trecut, din cauza absenței sau prezenței reduse a cetaceelor și a păsărilor marine în aceste ape. |
| --- | --- |

6.2.2.

Cu privire la măsurile menite să reducă capturile accidentale de cetacee și de păsări marine în subzonele ICES VIII și IXa, Comitetul consideră că, înainte de adoptarea lor, Comisia ar trebui să furnizeze justificările științifice necesare, dat fiind că aceste măsuri au fost deja respinse în trecut, din cauza absenței sau prezenței reduse a cetaceelor și a păsărilor marine în aceste ape.

6.3.   
  Marea Mediterană (anexa IX partea B)

| 6.3.1. | În ceea ce privește interzicerea utilizării de plase cu o grosime a firului mai mare de 3 mm, Comitetul consideră că, pe baza unor studii științifice efectuate de Institutul spaniol de oceanografie (IEO), această grosime ar trebui modificată la 5 mm, întrucât menținerea acestei grosimi nu este justificată din punctul de vedere al conservării resurselor și nu face decât să cauzeze daune economice, plasele rupându-se mai frecvent. |
| --- | --- |

6.3.1.

În ceea ce privește interzicerea utilizării de plase cu o grosime a firului mai mare de 3 mm, Comitetul consideră că, pe baza unor studii științifice efectuate de Institutul spaniol de oceanografie (IEO), această grosime ar trebui modificată la 5 mm, întrucât menținerea acestei grosimi nu este justificată din punctul de vedere al conservării resurselor și nu face decât să cauzeze daune economice, plasele rupându-se mai frecvent.

| 6.3.2. | În ce privește interdicția de deținere la bord sau de instalare a mai mult de 250 de vârșe pe navă pentru a captura crustacee de apă adâncă (inclusiv Plesionika spp.), Comitetul consideră că, pentru această specie de crevete, ar trebui să se poată menține numărul de vârșe autorizate în prezent, și anume 1 500. Studiile științifice existente arată că nivelul actual de capturi permite existența unei biomase totale peste nivelul producției maxime durabile, demonstrând astfel că activitatea de pescuit este durabilă în condițiile actuale și se realizează în mod responsabil. |
| --- | --- |

6.3.2.

În ce privește interdicția de deținere la bord sau de instalare a mai mult de 250 de vârșe pe navă pentru a captura crustacee de apă adâncă (inclusiv Plesionika spp.), Comitetul consideră că, pentru această specie de crevete, ar trebui să se poată menține numărul de vârșe autorizate în prezent, și anume 1 500. Studiile științifice existente arată că nivelul actual de capturi permite existența unei biomase totale peste nivelul producției maxime durabile, demonstrând astfel că activitatea de pescuit este durabilă în condițiile actuale și se realizează în mod responsabil.

Bruxelles, 13 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (JO L 125, 27.4.1998, p. 1), care acoperă Atlanticul de Nord-Est (și, din 2012, Marea Neagră).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană (JO L 409, 30.12.2006, p. 9).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound (JO L 349, 31.12.2005, p. 1).

3

(4)  COM(2016) 134 final.

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, articolul 7.

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

6

(7)  În conformitate cu propunerea de recomandare a Consiliului consultativ pentru speciile pelagice V1 2015-04-18.

7

(8)  Este vorba, de exemplu, despre rândunica-de-mare (Triglidae), calmar (Loligo spp.), țiparul de mare (Conger conger), sepie (Sepia officinalis), peștele-dulgher (Zeus faber), cambula cenușie (Glyptocephalus cynoglossus), plătica de Atlantic (Brama brama), calmarul roșu nordic (Illex spp.), sabia neagră (Aphanopus carbo) și chiar scoica comestibilă (Pecten maximus).

8

Triglidae

Loligo

Conger conger

Sepia officinalis

Zeus faber

Glyptocephalus cynoglossus

Brama brama

Illex

Aphanopus carbo

Pecten maximus

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/74

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră

[COM(2016) 87 final]

(2016/C 389/10)

| Raportor: | domnul Cillian LOHAN |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Cillian LOHAN

La 4 martie 2016, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră

[COM(2016) 87 final]

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 30 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 14 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 143 de voturi pentru.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei privind un Plan de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră și constată cu satisfacție includerea unei serii de propuneri-cheie prezentate în avizul său anterior cu privire la această chestiune. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută propunerea Comisiei privind un Plan de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră și constată cu satisfacție includerea unei serii de propuneri-cheie prezentate în avizul său anterior cu privire la această chestiune.

| 1.2. | Comitetul consideră că abordarea holistică, care include o alianță la nivel mondial ce implică țările de origine, țările de tranzit și țările de consum, este un element fundamental în combaterea efectelor directe și indirecte ale traficului cu specii sălbatice. |
| --- | --- |

1.2.

Comitetul consideră că abordarea holistică, care include o alianță la nivel mondial ce implică țările de origine, țările de tranzit și țările de consum, este un element fundamental în combaterea efectelor directe și indirecte ale traficului cu specii sălbatice.

| 1.3. | CESE identifică diferite acțiuni prioritare pentru diferite niveluri ale lanțului de aprovizionare în traficul cu specii sălbatice.






  — | La nivelul comunității, în țările de origine, prioritatea trebuie să fie atât sensibilizarea, cât și crearea unor surse durabile de locuri de muncă și venituri. |
| --- | --- | --- |

1.3.

CESE identifică diferite acțiuni prioritare pentru diferite niveluri ale lanțului de aprovizionare în traficul cu specii sălbatice.

—

La nivelul comunității, în țările de origine, prioritatea trebuie să fie atât sensibilizarea, cât și crearea unor surse durabile de locuri de muncă și venituri.

| — | La nivelul criminalității organizate, prioritatea este atât aplicarea unui sistem de controale și sancțiuni comune, eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, precum și asigurarea resurselor pentru eforturile polițienești. |
| --- | --- |

—

La nivelul criminalității organizate, prioritatea este atât aplicarea unui sistem de controale și sancțiuni comune, eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, precum și asigurarea resurselor pentru eforturile polițienești.

| — | La nivelul cererii, din punctul de vedere al întreprinderilor și al consumatorilor deopotrivă, prioritatea trebuie să fie sensibilizarea, trasabilitatea și etichetarea. Acest lucru ar trebui să se aplice în mod specific la nivel european. |
| --- | --- |

—

La nivelul cererii, din punctul de vedere al întreprinderilor și al consumatorilor deopotrivă, prioritatea trebuie să fie sensibilizarea, trasabilitatea și etichetarea. Acest lucru ar trebui să se aplice în mod specific la nivel european.

| — | La nivel judiciar, trebuie să se acorde prioritate aplicării legii, prin punerea accentului pe formarea specifică a judecătorilor, pentru a asigura coerența și proporționalitatea pedepselor. |
| --- | --- |

—

La nivel judiciar, trebuie să se acorde prioritate aplicării legii, prin punerea accentului pe formarea specifică a judecătorilor, pentru a asigura coerența și proporționalitatea pedepselor.

| 1.4. | CESE consideră că dialogul structurat și cooperarea cu țările terțe ar trebui puse în aplicare prin includerea luptei împotriva traficului cu specii sălbatice ca o condiție prealabilă pentru toate acordurile comerciale bilaterale și multilaterale ale UE. Impactul politicilor externe ale UE care vizează dezvoltarea durabilă în țările terțe va trebui să fie măsurat în primul rând în ceea ce privește calitatea vieții și sursele alternative durabile de venituri și locuri de muncă pentru populația rurală, în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU. |
| --- | --- |

1.4.

CESE consideră că dialogul structurat și cooperarea cu țările terțe ar trebui puse în aplicare prin includerea luptei împotriva traficului cu specii sălbatice ca o condiție prealabilă pentru toate acordurile comerciale bilaterale și multilaterale ale UE. Impactul politicilor externe ale UE care vizează dezvoltarea durabilă în țările terțe va trebui să fie măsurat în primul rând în ceea ce privește calitatea vieții și sursele alternative durabile de venituri și locuri de muncă pentru populația rurală, în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU.

| 1.5. | În conformitate cu Declarația de la Londra, Comitetul subliniază necesitatea unui sistem de etichetare și de trasabilitate pentru a garanta legalitatea și caracterul sustenabil al comerțului cu specii sălbatice. |
| --- | --- |

1.5.

În conformitate cu Declarația de la Londra, Comitetul subliniază necesitatea unui sistem de etichetare și de trasabilitate pentru a garanta legalitatea și caracterul sustenabil al comerțului cu specii sălbatice.

| 1.6. | CESE regretă faptul că în propunerea Comisiei nu există nicio referire la amenințarea reprezentată de traficul cu specii sălbatice la adresa sănătății publice și a speciilor de animale și plante indigene. Comitetul subliniază că sistemele de etichetare și trasabilitate menționate anterior, împreună cu un mecanism de control veterinar și fitosanitar adecvat, pot contribui la contracararea apariției și răspândirii unor astfel de boli în întreaga lume. |
| --- | --- |

1.6.

CESE regretă faptul că în propunerea Comisiei nu există nicio referire la amenințarea reprezentată de traficul cu specii sălbatice la adresa sănătății publice și a speciilor de animale și plante indigene. Comitetul subliniază că sistemele de etichetare și trasabilitate menționate anterior, împreună cu un mecanism de control veterinar și fitosanitar adecvat, pot contribui la contracararea apariției și răspândirii unor astfel de boli în întreaga lume.

| 1.7. | Comitetul propune Comisiei să acorde mult mai multă importanță impactului pe care comerțul electronic îl are asupra traficului cu specii sălbatice și să pună în aplicare măsuri specifice pentru protejarea comerțului legal și sustenabil cu specii sălbatice în raport cu comerțul ilegal, care se desfășoară printr-o utilizare distorsionată a site-urilor de comerț electronic și a platformelor de comunicare socială sau prin rețele ilicite specifice create în „internetul ascuns” (deep web). |
| --- | --- |

1.7.

Comitetul propune Comisiei să acorde mult mai multă importanță impactului pe care comerțul electronic îl are asupra traficului cu specii sălbatice și să pună în aplicare măsuri specifice pentru protejarea comerțului legal și sustenabil cu specii sălbatice în raport cu comerțul ilegal, care se desfășoară printr-o utilizare distorsionată a site-urilor de comerț electronic și a platformelor de comunicare socială sau prin rețele ilicite specifice create în „internetul ascuns” (deep web).

| 1.8. | CESE subliniază importanța celei de a 17-a reuniuni viitoare a Conferinței părților (COP17) la CITES și îndeamnă UE să adopte o poziție fermă pentru a sprijini obiectivele acestui plan de acțiune. CESE solicită Comisiei să susțină propunerea de închidere a piețelor naționale pentru fildeș, aceasta fiind o contribuție decisivă la prevenirea riscului de dispariție a elefanților africani. |
| --- | --- |

1.8.

CESE subliniază importanța celei de a 17-a reuniuni viitoare a Conferinței părților (COP17) la CITES și îndeamnă UE să adopte o poziție fermă pentru a sprijini obiectivele acestui plan de acțiune. CESE solicită Comisiei să susțină propunerea de închidere a piețelor naționale pentru fildeș, aceasta fiind o contribuție decisivă la prevenirea riscului de dispariție a elefanților africani.

2.   Introducere

| 2.1. | Traficul cu specii sălbatice nu este un fenomen nou (1), însă amploarea, natura și impactul său s-au schimbat în mod considerabil în ultimii ani (2). Creșterea sa rapidă pe toate planurile face din traficul cu specii sălbatice una dintre cele mai grave forme de criminalitate organizată, alături de traficul de ființe umane, de droguri și de arme, cu o cifră de afaceri estimată între 8 și 20 de miliarde de euro pe an. |
| --- | --- |

2.1.

Traficul cu specii sălbatice nu este un fenomen nou (1), însă amploarea, natura și impactul său s-au schimbat în mod considerabil în ultimii ani (2). Creșterea sa rapidă pe toate planurile face din traficul cu specii sălbatice una dintre cele mai grave forme de criminalitate organizată, alături de traficul de ființe umane, de droguri și de arme, cu o cifră de afaceri estimată între 8 și 20 de miliarde de euro pe an.

| 2.2. | Traficul cu specii sălbatice a devenit una dintre activitățile ilegale cele mai profitabile din lume datorită cererii ridicate (3) și a riscului scăzut (detectare și sancțiuni). În comparație cu alte tipuri de infracțiuni, se atribuie o prioritate mult mai mică acestui trafic, iar pentru combaterea sa sunt alocate mult mai puține resurse. Sancțiunile aplicate nu sunt coerente, fiind inegale chiar și în UE, fapt ce încurajează criminalitatea organizată internațională să se îndrepte către țările în care pedepsele sunt mai puțin aspre sau autoritățile de resort mai puțin eficiente. |
| --- | --- |

2.2.

Traficul cu specii sălbatice a devenit una dintre activitățile ilegale cele mai profitabile din lume datorită cererii ridicate (3) și a riscului scăzut (detectare și sancțiuni). În comparație cu alte tipuri de infracțiuni, se atribuie o prioritate mult mai mică acestui trafic, iar pentru combaterea sa sunt alocate mult mai puține resurse. Sancțiunile aplicate nu sunt coerente, fiind inegale chiar și în UE, fapt ce încurajează criminalitatea organizată internațională să se îndrepte către țările în care pedepsele sunt mai puțin aspre sau autoritățile de resort mai puțin eficiente.

| 2.3. | Impactul traficului cu specii sălbatice este măsurabil și vizibil, și nu numai din punctul de vedere al mediului (4). Din acest motiv, pierderea biodiversității, despăduririle (5), posibila dispariție a celor mai reprezentative specii (6) și reducerea stocurilor de pește (7) sunt doar o consecință parțială a unui fenomen mult mai periculos. |
| --- | --- |

2.3.

Impactul traficului cu specii sălbatice este măsurabil și vizibil, și nu numai din punctul de vedere al mediului (4). Din acest motiv, pierderea biodiversității, despăduririle (5), posibila dispariție a celor mai reprezentative specii (6) și reducerea stocurilor de pește (7) sunt doar o consecință parțială a unui fenomen mult mai periculos.

| 2.4. | Traficul cu specii sălbatice este strâns legat de alte activități ilegale ale organizațiilor criminale internaționale, inclusiv spălarea de bani și corupția, astfel cum s-a subliniat în Raportul recent al Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate (UNODC) (8). |
| --- | --- |

2.4.

Traficul cu specii sălbatice este strâns legat de alte activități ilegale ale organizațiilor criminale internaționale, inclusiv spălarea de bani și corupția, astfel cum s-a subliniat în Raportul recent al Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate (UNODC) (8).

| 2.5. | Traficul cu specii sălbatice este un pericol pentru securitatea globală. Acesta alimentează conflictele și amenință securitatea regională și națională, prin furnizarea unei surse de finanțare pentru miliții și rețelele teroriste (9). |
| --- | --- |

2.5.

Traficul cu specii sălbatice este un pericol pentru securitatea globală. Acesta alimentează conflictele și amenință securitatea regională și națională, prin furnizarea unei surse de finanțare pentru miliții și rețelele teroriste (9).

| 2.6. | Traficul cu specii sălbatice reprezintă o amenințare pentru sănătatea publică și pentru speciile de animale și plante indigene. Evitarea controalelor fitosanitare corespunzătoare expune speciile indigene la un risc semnificativ de contaminare cu noi agenți patogeni (10). Se estimează că aproximativ 75 % dintre bolile infecțioase emergente sunt de origine animală, majoritatea acestora provenind de la specii sălbatice (11). |
| --- | --- |

2.6.

Traficul cu specii sălbatice reprezintă o amenințare pentru sănătatea publică și pentru speciile de animale și plante indigene. Evitarea controalelor fitosanitare corespunzătoare expune speciile indigene la un risc semnificativ de contaminare cu noi agenți patogeni (10). Se estimează că aproximativ 75 % dintre bolile infecțioase emergente sunt de origine animală, majoritatea acestora provenind de la specii sălbatice (11).

| 2.7. | Furtul de specii pe cale de dispariție este o altă problemă relevantă care nu a fost evidențiată suficient. În grădinile zoologice EAZA (12), 739 de animale din 44 de specii au fost furate începând din anul 2000, iar multe dintre acestea nu au fost niciodată recuperate. Speciile de primate și păsări pe cale de dispariție au fost printre cele mai vizate, ceea ce creează probleme de bunăstare și de biodiversitate pentru programele de creștere a acestor specii rare. |
| --- | --- |

2.7.

Furtul de specii pe cale de dispariție este o altă problemă relevantă care nu a fost evidențiată suficient. În grădinile zoologice EAZA (12), 739 de animale din 44 de specii au fost furate începând din anul 2000, iar multe dintre acestea nu au fost niciodată recuperate. Speciile de primate și păsări pe cale de dispariție au fost printre cele mai vizate, ceea ce creează probleme de bunăstare și de biodiversitate pentru programele de creștere a acestor specii rare.

| 2.8. | Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) este esențială în combaterea traficului de specii sălbatice. În 2013, ONU a lansat o campanie politică (13) puternică cu privire la acest subiect, care a culminat cu prima rezoluție specifică adoptată de Adunarea Generală în iulie 2015 (14). Prin urmare, comunitatea internațională a inițiat un demers paralel cu scopul de a crea o alianță mondială care să implice țările de origine, de tranzit și de destinație ale speciilor sălbatice, culminând cu semnarea Declarației de la Londra (15), în februarie 2014. |
| --- | --- |

2.8.

Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) este esențială în combaterea traficului de specii sălbatice. În 2013, ONU a lansat o campanie politică (13) puternică cu privire la acest subiect, care a culminat cu prima rezoluție specifică adoptată de Adunarea Generală în iulie 2015 (14). Prin urmare, comunitatea internațională a inițiat un demers paralel cu scopul de a crea o alianță mondială care să implice țările de origine, de tranzit și de destinație ale speciilor sălbatice, culminând cu semnarea Declarației de la Londra (15), în februarie 2014.

| 2.9. | UE joacă un rol esențial, în calitate de important destinatar al produselor ilegale derivate din specii sălbatice de faună și floră, fiind totodată și o placă turnantă a traficului originar din Africa, America Latină și Asia. În 2014, Parlamentul European a îndemnat Comisia să elaboreze un plan de acțiune al UE pentru combaterea traficului ilicit cu specii sălbatice (16). Ca răspuns, Comisia a elaborat Comunicarea privind abordarea UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice (17), care a fost puternic susținută de CESE într-un aviz (18) pe această temă. |
| --- | --- |

2.9.

UE joacă un rol esențial, în calitate de important destinatar al produselor ilegale derivate din specii sălbatice de faună și floră, fiind totodată și o placă turnantă a traficului originar din Africa, America Latină și Asia. În 2014, Parlamentul European a îndemnat Comisia să elaboreze un plan de acțiune al UE pentru combaterea traficului ilicit cu specii sălbatice (16). Ca răspuns, Comisia a elaborat Comunicarea privind abordarea UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice (17), care a fost puternic susținută de CESE într-un aviz (18) pe această temă.

| 2.10. | O serie de sectoare de activitate sunt afectate în mod direct sau indirect de traficul ilicit cu specii sălbatice, ele cuprinzând atât întreprinderile implicate în comerțul legal și durabil cu specii sălbatice (de exemplu, industria de lux, sectorul animalelor de companie și medicina tradițională chineză), cât și întreprinderile implicate în mod indirect (de exemplu, companiile de transport, curierii și societățile de comerț electronic). Ca recunoaștere a acestui fapt, numeroase societăți au introdus o serie de inițiative împotriva traficului ilegal cu specii sălbatice, cum ar fi sistemele de certificare și RSI la nivel individual sau al mai multor societăți (19). |
| --- | --- |

2.10.

O serie de sectoare de activitate sunt afectate în mod direct sau indirect de traficul ilicit cu specii sălbatice, ele cuprinzând atât întreprinderile implicate în comerțul legal și durabil cu specii sălbatice (de exemplu, industria de lux, sectorul animalelor de companie și medicina tradițională chineză), cât și întreprinderile implicate în mod indirect (de exemplu, companiile de transport, curierii și societățile de comerț electronic). Ca recunoaștere a acestui fapt, numeroase societăți au introdus o serie de inițiative împotriva traficului ilegal cu specii sălbatice, cum ar fi sistemele de certificare și RSI la nivel individual sau al mai multor societăți (19).

3.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 3.1. | Planul de acțiune are ca scop îmbunătățirea cooperării între toți actorii implicați, utilizarea mai eficientă a instrumentelor și a politicilor existente, precum și consolidarea sinergiilor dintre acestea. Rezultatele planului de acțiune vor fi evaluate în 2020. |
| --- | --- |

3.1.

Planul de acțiune are ca scop îmbunătățirea cooperării între toți actorii implicați, utilizarea mai eficientă a instrumentelor și a politicilor existente, precum și consolidarea sinergiilor dintre acestea. Rezultatele planului de acțiune vor fi evaluate în 2020.

| 3.2. | Măsurile se bazează pe trei priorități:






  — | prevenirea traficului cu specii sălbatice; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Măsurile se bazează pe trei priorități:

—

prevenirea traficului cu specii sălbatice;

| — | implementarea și aplicarea normelor în vigoare; și |
| --- | --- |

—

implementarea și aplicarea normelor în vigoare; și

| — | consolidarea parteneriatelor globale dintre țările de origine, țările consumatoare și țările de tranzit. |
| --- | --- |

—

consolidarea parteneriatelor globale dintre țările de origine, țările consumatoare și țările de tranzit.

| 3.3. | Pentru a combate cauzele traficului cu specii sălbatice, UE se va concentra pe patru domenii:






  — | reducerea cererii; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Pentru a combate cauzele traficului cu specii sălbatice, UE se va concentra pe patru domenii:

—

reducerea cererii;

| — | implicarea comunităților rurale în conservarea speciilor sălbatice; |
| --- | --- |

—

implicarea comunităților rurale în conservarea speciilor sălbatice;

| — | creșterea implicării sectorului de afaceri; și |
| --- | --- |

—

creșterea implicării sectorului de afaceri; și

| — | combaterea corupției. |
| --- | --- |

—

combaterea corupției.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE salută propunerea Comisiei și consideră că Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră este un instrument esențial pentru combaterea acestui fenomen vast și periculos. Analiza eșecurilor structurilor existente pentru a combate creșterea traficului cu specii sălbatice, prezentată în documentul de lucru însoțitor, ar trebui să constituie un element util pentru definirea oricăror viitoare evaluări și acțiuni suplimentare (20). |
| --- | --- |

4.1.

CESE salută propunerea Comisiei și consideră că Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră este un instrument esențial pentru combaterea acestui fenomen vast și periculos. Analiza eșecurilor structurilor existente pentru a combate creșterea traficului cu specii sălbatice, prezentată în documentul de lucru însoțitor, ar trebui să constituie un element util pentru definirea oricăror viitoare evaluări și acțiuni suplimentare (20).

| 4.2. | Comitetul constată cu satisfacție includerea mai multor propuneri-cheie prezentate în avizul său anterior privind traficul cu specii sălbatice (21). |
| --- | --- |

4.2.

Comitetul constată cu satisfacție includerea mai multor propuneri-cheie prezentate în avizul său anterior privind traficul cu specii sălbatice (21).

| 4.3. | Având în vedere dimensiunile complexe și multiplele fațete ale traficului cu specii sălbatice, precum și impactul său direct și indirect, CESE consideră că abordarea holistică este un element crucial al Planului de acțiune al UE. |
| --- | --- |

4.3.

Având în vedere dimensiunile complexe și multiplele fațete ale traficului cu specii sălbatice, precum și impactul său direct și indirect, CESE consideră că abordarea holistică este un element crucial al Planului de acțiune al UE.

| 4.4. | CESE este de acord cu faptul că strategia Comisiei va porni de la respectarea și, totodată, de la consolidarea și coordonarea acordurilor internaționale (în special CITES), a legilor, regulamentelor, politicilor și instrumentelor de punere în aplicare existente, concretizându-se într-o integrare sporită a tuturor sectoarelor interesate – protecția mediului, controlul vamal, sistemul judiciar, interesele comerciale, lupta împotriva criminalității organizate etc. – și într-o cooperare mai eficientă a autorităților în țările de origine, de tranzit și de consum ale speciilor sălbatice. |
| --- | --- |

4.4.

CESE este de acord cu faptul că strategia Comisiei va porni de la respectarea și, totodată, de la consolidarea și coordonarea acordurilor internaționale (în special CITES), a legilor, regulamentelor, politicilor și instrumentelor de punere în aplicare existente, concretizându-se într-o integrare sporită a tuturor sectoarelor interesate – protecția mediului, controlul vamal, sistemul judiciar, interesele comerciale, lupta împotriva criminalității organizate etc. – și într-o cooperare mai eficientă a autorităților în țările de origine, de tranzit și de consum ale speciilor sălbatice.

| 4.5. | Comitetul consideră că UE nu va fi în măsură să lupte eficient împotriva criminalității organizate în materie de specii sălbatice dacă nu sunt atinse anumite obiective (menționate în anexa la propunere):






  — | respectarea de către toate statele membre, cât mai curând posibil, a legislației în vigoare a UE în materie de specii sălbatice; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Comitetul consideră că UE nu va fi în măsură să lupte eficient împotriva criminalității organizate în materie de specii sălbatice dacă nu sunt atinse anumite obiective (menționate în anexa la propunere):

—

respectarea de către toate statele membre, cât mai curând posibil, a legislației în vigoare a UE în materie de specii sălbatice;

| — | îmbunătățirea unui mecanism comun de cooperare, coordonare, comunicare și a fluxului de date între agențiile de aplicare competente din statele membre, cu o strategie specifică privind operațiunile și anchetele transfrontaliere, inclusiv crearea unui registru comun al traficanților; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea unui mecanism comun de cooperare, coordonare, comunicare și a fluxului de date între agențiile de aplicare competente din statele membre, cu o strategie specifică privind operațiunile și anchetele transfrontaliere, inclusiv crearea unui registru comun al traficanților;

| — | elaborarea unui sistem adecvat de formări uniforme și periodice și de sensibilizare care să-i vizeze pe toți cei care fac parte din lanțul de aplicare/judiciar implicat în combaterea traficului cu specii sălbatice, inclusiv pe experții în materie de criminalitate organizată, criminalitate informatică și fluxuri financiare ilicite aferente; |
| --- | --- |

—

elaborarea unui sistem adecvat de formări uniforme și periodice și de sensibilizare care să-i vizeze pe toți cei care fac parte din lanțul de aplicare/judiciar implicat în combaterea traficului cu specii sălbatice, inclusiv pe experții în materie de criminalitate organizată, criminalitate informatică și fluxuri financiare ilicite aferente;

| — | alinierea legislației statelor membre la acordurile internaționale, garantându-se că traficul cu specii sălbatice este o infracțiune gravă care se pedepsește cu închisoare de cel puțin patru ani și că este inclus printre infracțiunile care fac obiectul măsurilor de combatere a spălării banilor și a corupției. |
| --- | --- |

—

alinierea legislației statelor membre la acordurile internaționale, garantându-se că traficul cu specii sălbatice este o infracțiune gravă care se pedepsește cu închisoare de cel puțin patru ani și că este inclus printre infracțiunile care fac obiectul măsurilor de combatere a spălării banilor și a corupției.

| 4.6. | Propunerea de a crea o alianță la nivel mondial împotriva traficului cu specii sălbatice, cu scopul de a stabili un dialog structurat și cooperarea cu țările de origine, de tranzit și de consum, la care să participe și guvernele naționale, comunitățile locale, societatea civilă și sectorul privat, va sprijini în mare măsură obiectivele planului. |
| --- | --- |

4.6.

Propunerea de a crea o alianță la nivel mondial împotriva traficului cu specii sălbatice, cu scopul de a stabili un dialog structurat și cooperarea cu țările de origine, de tranzit și de consum, la care să participe și guvernele naționale, comunitățile locale, societatea civilă și sectorul privat, va sprijini în mare măsură obiectivele planului.

| 4.7. | CESE identifică diferite acțiuni prioritare pentru diferite niveluri ale lanțului de aprovizionare în traficul cu specii sălbatice.






  — | La nivelul comunității, în țările de origine, prioritatea trebuie să fie atât sensibilizarea, cât și crearea unor surse durabile de locuri de muncă și venituri. |
| --- | --- | --- |

4.7.

CESE identifică diferite acțiuni prioritare pentru diferite niveluri ale lanțului de aprovizionare în traficul cu specii sălbatice.

—

La nivelul comunității, în țările de origine, prioritatea trebuie să fie atât sensibilizarea, cât și crearea unor surse durabile de locuri de muncă și venituri.

| — | La nivelul criminalității organizate, prioritatea este atât aplicarea unui sistem de controale și sancțiuni comune, eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, precum și asigurarea resurselor pentru eforturile polițienești. |
| --- | --- |

—

La nivelul criminalității organizate, prioritatea este atât aplicarea unui sistem de controale și sancțiuni comune, eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, precum și asigurarea resurselor pentru eforturile polițienești.

| — | La nivelul cererii, din punctul de vedere al întreprinderilor și al consumatorilor deopotrivă, prioritatea trebuie să fie sensibilizarea, trasabilitatea și etichetarea. Acest lucru ar trebui să se aplice în mod specific la nivel european. |
| --- | --- |

—

La nivelul cererii, din punctul de vedere al întreprinderilor și al consumatorilor deopotrivă, prioritatea trebuie să fie sensibilizarea, trasabilitatea și etichetarea. Acest lucru ar trebui să se aplice în mod specific la nivel european.

| — | La nivel judiciar, trebuie să se acorde prioritate aplicării legii, prin punerea accentului pe formarea specifică a judecătorilor, pentru a asigura coerența și proporționalitatea pedepselor. |
| --- | --- |

—

La nivel judiciar, trebuie să se acorde prioritate aplicării legii, prin punerea accentului pe formarea specifică a judecătorilor, pentru a asigura coerența și proporționalitatea pedepselor.

| 4.8. | CESE este de acord că sunt necesare mai multe fonduri și inițiative specifice pentru combaterea traficului ilegal cu specii sălbatice în țările de origine. De exemplu, CESE sprijină propunerea Comisiei ca lupta împotriva traficului cu specii sălbatice să fie o condiție prealabilă pentru toate acordurile comerciale bilaterale și multilaterale ale UE. |
| --- | --- |

4.8.

CESE este de acord că sunt necesare mai multe fonduri și inițiative specifice pentru combaterea traficului ilegal cu specii sălbatice în țările de origine. De exemplu, CESE sprijină propunerea Comisiei ca lupta împotriva traficului cu specii sălbatice să fie o condiție prealabilă pentru toate acordurile comerciale bilaterale și multilaterale ale UE.

| 4.9. | Comitetul consideră fundamental rolul jucat de societatea civilă în combaterea traficului cu specii sălbatice și în prevenirea acestuia, atât în țările de origine, cât și în cele de consum. Comitetul consideră, mai ales, că este importantă implicarea activă și în cunoștință de cauză a consumatorilor și a sectorului privat, pentru a se promova aprovizionarea sustenabilă cu produse derivate din specii sălbatice de faună și floră, sprijinită de introducerea unui sistem de etichetare și trasabilitate. |
| --- | --- |

4.9.

Comitetul consideră fundamental rolul jucat de societatea civilă în combaterea traficului cu specii sălbatice și în prevenirea acestuia, atât în țările de origine, cât și în cele de consum. Comitetul consideră, mai ales, că este importantă implicarea activă și în cunoștință de cauză a consumatorilor și a sectorului privat, pentru a se promova aprovizionarea sustenabilă cu produse derivate din specii sălbatice de faună și floră, sprijinită de introducerea unui sistem de etichetare și trasabilitate.

| 4.10. | CESE consideră că populațiile rurale trebuie să fie implicate în căi eficiente de dezvoltare, astfel încât să poată beneficia de pe urma protecției speciilor sălbatice (de exemplu, prin ecoturism). Tranziția către o economie durabilă în țările terțe va trebui să fie măsurată și evaluată în primul rând în ceea ce privește calitatea vieții și oportunitățile de angajare, și va trebui să respecte Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) aferente. |
| --- | --- |

4.10.

CESE consideră că populațiile rurale trebuie să fie implicate în căi eficiente de dezvoltare, astfel încât să poată beneficia de pe urma protecției speciilor sălbatice (de exemplu, prin ecoturism). Tranziția către o economie durabilă în țările terțe va trebui să fie măsurată și evaluată în primul rând în ceea ce privește calitatea vieții și oportunitățile de angajare, și va trebui să respecte Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) aferente.

| 4.11. | CESE subliniază necesitatea de a oferi populațiilor din țările terțe implicate în primele etape ale traficului cu specii sălbatice surse alternative viabile de venituri și locuri de muncă. Acest lucru poate lua forma ecoturismului sau chiar a maximizării rentabilității serviciilor ecosistemice ale habitatului și ale speciilor sălbatice locale. |
| --- | --- |

4.11.

CESE subliniază necesitatea de a oferi populațiilor din țările terțe implicate în primele etape ale traficului cu specii sălbatice surse alternative viabile de venituri și locuri de muncă. Acest lucru poate lua forma ecoturismului sau chiar a maximizării rentabilității serviciilor ecosistemice ale habitatului și ale speciilor sălbatice locale.

| 4.12. | CESE subliniază necesitatea unei cooperări cu sectorul de afaceri pentru a facilita un dialog și un flux de informații cu două sensuri, pentru a se garanta că sectorul de afaceri joacă un rol pozitiv în combaterea traficului cu specii sălbatice. Strategia de soluționare a acestor probleme nu poate funcționa într-un context care exclude întreprinderile private. |
| --- | --- |

4.12.

CESE subliniază necesitatea unei cooperări cu sectorul de afaceri pentru a facilita un dialog și un flux de informații cu două sensuri, pentru a se garanta că sectorul de afaceri joacă un rol pozitiv în combaterea traficului cu specii sălbatice. Strategia de soluționare a acestor probleme nu poate funcționa într-un context care exclude întreprinderile private.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE propune lansarea unei campanii ample de sensibilizare la nivel european, pentru a implica consumatorii și sectorul privat în reducerea ofertei și a cererii de produse ilegale derivate din specii sălbatice de faună și floră. Având în vedere definiția largă a „traficului cu specii sălbatice”, Comitetul recomandă să se pună accentul asupra plantelor și animalelor nereprezentative (22), precum și asupra produselor derivate (23). |
| --- | --- |

5.1.

CESE propune lansarea unei campanii ample de sensibilizare la nivel european, pentru a implica consumatorii și sectorul privat în reducerea ofertei și a cererii de produse ilegale derivate din specii sălbatice de faună și floră. Având în vedere definiția largă a „traficului cu specii sălbatice”, Comitetul recomandă să se pună accentul asupra plantelor și animalelor nereprezentative (22), precum și asupra produselor derivate (23).

| 5.2. | CESE își reiterează disponibilitatea de a sprijini și de a participa la eventualele inițiative pe care UE ar dori să le întreprindă, de exemplu bazându-se pe rețeaua UE-Africa de actori economici și sociali instituită în cadrul Comitetului. CESE ar saluta orice inițiativă a Comisiei de a stabili un forum de discuții privind punerea în aplicare a planului de acțiune și ar fi, de asemenea, deschis la opțiunea de a găzdui un eveniment în acest sens. |
| --- | --- |

5.2.

CESE își reiterează disponibilitatea de a sprijini și de a participa la eventualele inițiative pe care UE ar dori să le întreprindă, de exemplu bazându-se pe rețeaua UE-Africa de actori economici și sociali instituită în cadrul Comitetului. CESE ar saluta orice inițiativă a Comisiei de a stabili un forum de discuții privind punerea în aplicare a planului de acțiune și ar fi, de asemenea, deschis la opțiunea de a găzdui un eveniment în acest sens.

| 5.3. | CESE susține Declarația de la Londra, solicitând măsuri specifice pentru a se garanta că sectorul privat acționează în mod responsabil, precum și un sistem de etichetare și trasabilitate pentru a garanta legalitatea și sustenabilitatea comerțului cu specii sălbatice, din punct de vedere economic și ecologic deopotrivă, dar și din punctul de vedere al comunităților locale. Sistemele în vigoare pentru comerțul cu caviar și lemn tropical pot fi luate ca referință în această privință (24). Sistemul de gestionare a informațiilor zoologice (ZIMS) utilizat de Asociația europeană a grădinilor zoologice și acvariilor (EAZA) ar putea fi un exemplu util pentru definirea unui sistem comun de trasabilitate pentru animalele vii. |
| --- | --- |

5.3.

CESE susține Declarația de la Londra, solicitând măsuri specifice pentru a se garanta că sectorul privat acționează în mod responsabil, precum și un sistem de etichetare și trasabilitate pentru a garanta legalitatea și sustenabilitatea comerțului cu specii sălbatice, din punct de vedere economic și ecologic deopotrivă, dar și din punctul de vedere al comunităților locale. Sistemele în vigoare pentru comerțul cu caviar și lemn tropical pot fi luate ca referință în această privință (24). Sistemul de gestionare a informațiilor zoologice (ZIMS) utilizat de Asociația europeană a grădinilor zoologice și acvariilor (EAZA) ar putea fi un exemplu util pentru definirea unui sistem comun de trasabilitate pentru animalele vii.

| 5.4. | Comitetul regretă faptul că în propunerea Comisiei nu se face nicio referire la amenințarea reprezentată de traficul de specii sălbatice la adresa sănătății publice și a speciilor de animale și plante indigene. Acest aspect este foarte relevant, motiv pentru care CESE solicită să fie inclus în Planul de acțiune al UE. Comitetul subliniază că sistemele de etichetare și trasabilitate menționate anterior, împreună cu un mecanism de control veterinar și fitosanitar adecvat, pot contribui la contracararea apariției și a răspândirii unor astfel de boli în întreaga lume. Cooperarea cu Centrul European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor (ECDC) ar trebui consolidată. |
| --- | --- |

5.4.

Comitetul regretă faptul că în propunerea Comisiei nu se face nicio referire la amenințarea reprezentată de traficul de specii sălbatice la adresa sănătății publice și a speciilor de animale și plante indigene. Acest aspect este foarte relevant, motiv pentru care CESE solicită să fie inclus în Planul de acțiune al UE. Comitetul subliniază că sistemele de etichetare și trasabilitate menționate anterior, împreună cu un mecanism de control veterinar și fitosanitar adecvat, pot contribui la contracararea apariției și a răspândirii unor astfel de boli în întreaga lume. Cooperarea cu Centrul European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor (ECDC) ar trebui consolidată.

| 5.5. | Noua frontieră a comerțului ilegal cu specii sălbatice este comerțul electronic. CESE remarcă faptul că există mai multe instrumente ilegale de comerț electronic, cum ar fi utilizarea distorsionată a site-urilor comerciale și a forumurilor platformelor de comunicare socială sau a platformelor online specializate restricționate create în „internetul ascuns”. În ceea ce privește primul caz, Comitetul subliniază o serie de bune practici care ar trebui să fie luate în considerare de către Comisia Europeană, cum ar fi acordul semnat în iunie 2013 între Corpul forestier italian și cele două site-uri principale de publicitate online, „eBay annunci” și „Subito.it” (25); sunt incluse mai multe informații în beneficiul consumatorilor, iar ofertele considerate suspecte pot fi eliminate rapid. Acordul permite, de asemenea, ca reclamele să fie filtrate, putând fi afișate doar cele care garantează trasabilitatea articolului vândut. În ceea ce privește „internetul ascuns”, CESE propune crearea unui grup operativ specific, cu sprijinul experților privind criminalitatea informatică. |
| --- | --- |

5.5.

Noua frontieră a comerțului ilegal cu specii sălbatice este comerțul electronic. CESE remarcă faptul că există mai multe instrumente ilegale de comerț electronic, cum ar fi utilizarea distorsionată a site-urilor comerciale și a forumurilor platformelor de comunicare socială sau a platformelor online specializate restricționate create în „internetul ascuns”. În ceea ce privește primul caz, Comitetul subliniază o serie de bune practici care ar trebui să fie luate în considerare de către Comisia Europeană, cum ar fi acordul semnat în iunie 2013 între Corpul forestier italian și cele două site-uri principale de publicitate online, „eBay annunci” și „Subito.it” (25); sunt incluse mai multe informații în beneficiul consumatorilor, iar ofertele considerate suspecte pot fi eliminate rapid. Acordul permite, de asemenea, ca reclamele să fie filtrate, putând fi afișate doar cele care garantează trasabilitatea articolului vândut. În ceea ce privește „internetul ascuns”, CESE propune crearea unui grup operativ specific, cu sprijinul experților privind criminalitatea informatică.

| 5.6. | CESE subliniază importanța celei de a 17-a reuniuni a Conferinței părților (COP17) la CITES, care va avea loc în septembrie/octombrie 2016 în Africa de Sud. UE deține 28 de voturi și trebuie să reflecte poziția fermă exprimată în acest plan de acțiune. Unele dintre propunerile deja prezentate de Comisie vor contribui la combaterea traficului cu specii sălbatice, inclusiv adăugarea unui număr mai mare de specii relevante pe lista CITES. CESE solicită Comisiei să susțină propunerea de închidere a piețelor naționale pentru fildeș, aceasta fiind o contribuție decisivă la prevenirea riscului de dispariție a elefanților africani. |
| --- | --- |

5.6.

CESE subliniază importanța celei de a 17-a reuniuni a Conferinței părților (COP17) la CITES, care va avea loc în septembrie/octombrie 2016 în Africa de Sud. UE deține 28 de voturi și trebuie să reflecte poziția fermă exprimată în acest plan de acțiune. Unele dintre propunerile deja prezentate de Comisie vor contribui la combaterea traficului cu specii sălbatice, inclusiv adăugarea unui număr mai mare de specii relevante pe lista CITES. CESE solicită Comisiei să susțină propunerea de închidere a piețelor naționale pentru fildeș, aceasta fiind o contribuție decisivă la prevenirea riscului de dispariție a elefanților africani.

Bruxelles, 14 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Definiția traficului cu specii sălbatice se referă la comerțul ilegal internațional și fără caracter internațional de animale, plante și produse derivate sălbatice și la infracțiuni strâns legate de acesta, cum ar fi braconajul.

1

(2)  Între 2007 și 2013, braconajul a crescut într-o asemenea măsură încât a anulat recuperarea obținută în cursul ultimelor trei decenii, reprezentând o amenințare reală pentru conservarea biodiversității și dezvoltarea durabilă. De exemplu, în Africa sunt uciși anual între 20 000 și 25 000 de elefanți pentru fildeș, și numai între 2010 și 2012 au fost uciși aproximativ 100 000.

2

(3)  Traficul este în creștere, ca urmare a cererii tot mai mari de produse derivate din specii sălbatice de faună și floră, cum ar fi fildeșul, cornul de rinocer și oasele de tigru, în special în anumite țări din Asia (de exemplu, China și Vietnam).

3

(4)  Impactul traficului cu specii sălbatice asupra naturii poate fi amplificat de factori suplimentari, precum consumul globalizat, utilizarea terenurilor în mod nesustenabil, schimbările climatice, exploatarea excesivă a plantelor medicinale și turismul intensiv, care implică vânătoarea.

4

(5)  Exploatarea forestieră ilegală reprezintă până la 30 % din comerțul mondial cu lemn și peste 50 % din defrișările din Africa Centrală, Amazon și Asia de Sud-Est, privând populațiile indigene de oportunități importante pentru dezvoltarea durabilă.

5

(6)  Din cauza braconajului, în 2011, subspecia vestică a rinocerului negru a fost declarată dispărută de către Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN).

6

(7)  Se estimează că pescuitul ilegal reprezintă 19 % din valoarea raportată a capturilor.

7

(8)  UNODC, World Wildlife Crime Report: Trafficking in protected species („Raportul privind infracțiunile legate de speciile sălbatice la nivel mondial: Traficul cu specii protejate”), 2016.

8

World Wildlife Crime Report: Trafficking in protected species

(9)  Comisia Europeană, Comunicare privind Planul de acțiune pentru consolidarea combaterii finanțării terorismului, COM(2016) 50 final.

9

(10)  JO C 424, 26.11.2014, p. 52.

10

(11)  Sursa: Raportul WWF (http://awsassets.panda.org/downloads/wwffightingillicitwildlifetrafficking_lr_1.pdf).

11

Sursa:

(12)  Asociația europeană a grădinilor zoologice și acvariilor (EAZA) este organizația-lider în acest sector, cu 377 de instituții membre din 43 de țări din Europa și Orientul Mijlociu.

12

(13)  O rezoluție adoptată în 2013 de Comisia Organizației Națiunilor Unite pentru prevenirea criminalității și justiția penală, aprobată de Consiliul Economic și Social al ONU, a calificat traficul de specii sălbatice drept „o formă gravă de criminalitate organizată”, comisă de aceleași tipuri de grupuri infracționale organizate la nivel mondial responsabile de activități cum ar fi traficul de persoane, traficul de droguri și traficul de arme de foc.

13

(14)  Rezoluția ONU 69/314, Tackling illicit trafficking in wildlife („Combaterea traficului ilicit cu specii sălbatice de faună și floră”), adoptată la 30 iulie 2015.

14

Tackling illicit trafficking in wildlife

(15)  Declarația de la Londra a fost semnată de șefii de stat, miniștri și reprezentanți ai 46 de țări la Conferința privind comerțul ilegal cu specii sălbatice din 2014. Declarația stabilește noi standarde în combaterea traficului cu specii sălbatice, inclusiv modificarea legislației în vigoare pentru a clasifica braconajul și traficul de animale sălbatice drept „infracțiuni grave”, interzicerea utilizării speciilor amenințate cu dispariția, consolidarea cooperării transfrontaliere și coordonarea rețelelor de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră.

15

(16)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2014 referitoare la infracțiunile legate de speciile sălbatice [2013/2747(RSP)].

16

(17)  Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind abordarea UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră – COM(2014) 64 final.

17

(18)  A se vedea nota de subsol 10.

18

(19)  Ricardo Energy & Environment, Strengthening cooperation with business sectors against illegal trade in wildlife („Consolidarea cooperării cu sectoarele de activitate împotriva comerțului ilegal cu specii sălbatice”). Raport pentru DG Mediu din cadrul Comisiei Europene, 2015.

19

Strengthening cooperation with business sectors against illegal trade in wildlife

(20)  Comisia Europeană, Analysis and Evidence in support of the EU Action Plan against Wildlife Trafficking („Analiză și dovezi în sprijinul Planului de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră”, document de lucru al serviciilor Comisiei, SWD(2016) 38 final.

20

Analysis and Evidence in support of the EU Action Plan against Wildlife Trafficking

(21)  A se vedea nota de subsol 10.

21

(22)  CITES are trei anexe, care enumeră categoriile de specii în funcție de gradul de protecție necesar, adică în funcție de cât sunt de amenințate de comerțul internațional. Anexele conțin aproximativ 5 600 de specii de animale și 30 000 de specii de plante, protejându-le împotriva exploatării excesive prin intermediul comerțului internațional. Aceasta înseamnă că specii mai puțin cunoscute și mai puțin reprezentative precum pangolinii – una dintre speciile cele mai traficate – sunt, de asemenea, amenințate de comerțul ilegal.

22

(23)  Comerțul cu specii sălbatice poate implica animale și plante vii, dar și o gamă de produse derivate, întrucât acestea pot avea multiple utilizări (ingrediente pentru medicina tradițională, alimente, combustibil, furaje, materiale de construcții, îmbrăcăminte și ornamente etc.) (www.traffic.org/trade).

23

(24)  CITES include un sistem universal de etichetare pentru identificarea caviarului, care poate fi importat numai după ce permisele corespunzătoare au fost obținute de la autoritățile competente (www.cites.org/common/resource/reg_caviar.pdf). În ceea ce privește comerțul în sectorul forestier, legislația UE urmărește să descurajeze traficul cu lemn tropical, prin sprijinirea introducerii unor sisteme naționale de trasabilitate.

24

(25)  Site-urile „eBay annunci” și „Subito.it” gestionează 90 % dintre anunțurile comerciale electronice din Italia (www.corpoforestale.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/7388).

25

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/80

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009

[COM(2016) 157 final – 2016/0084 (COD)]

(2016/C 389/11)

| Raportor: | domnul Cillian LOHAN |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Cillian LOHAN

La 8 aprilie 2016 și 11 aprilie 2016, în conformitate cu articolul 114 și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009

[COM(2016) 157 final – 2016/0084 (COD)].

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 30 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 14 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz în unanimitate, cu 184 de voturi pentru.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei, care urmărește să îmbunătățească funcționarea pieței interne în sectorul îngrășămintelor, în conformitate cu planul de acțiune privind economia circulară. CESE consideră că, dacă va fi extinsă și la alte sectoare, această abordare poate contribui la durabilitatea mediului în general, inclusiv la dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă și protecția mediului. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută propunerea Comisiei, care urmărește să îmbunătățească funcționarea pieței interne în sectorul îngrășămintelor, în conformitate cu planul de acțiune privind economia circulară. CESE consideră că, dacă va fi extinsă și la alte sectoare, această abordare poate contribui la durabilitatea mediului în general, inclusiv la dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă și protecția mediului.

| 1.2. | Comitetul sprijină propunerea de a extinde domeniul de aplicare al regulamentului în vigoare, creând condiții de concurență echitabile pentru îngrășămintele organice și pe bază de deșeuri și eliminând limitele în materie de inovare. Cu toate acestea, CESE recomandă menținerea și aplicarea tuturor principiilor esențiale de protecție a mediului, inclusiv a principiului precauției. |
| --- | --- |

1.2.

Comitetul sprijină propunerea de a extinde domeniul de aplicare al regulamentului în vigoare, creând condiții de concurență echitabile pentru îngrășămintele organice și pe bază de deșeuri și eliminând limitele în materie de inovare. Cu toate acestea, CESE recomandă menținerea și aplicarea tuturor principiilor esențiale de protecție a mediului, inclusiv a principiului precauției.

| 1.3. | CESE este de acord cu crearea unui sistem eficient de control, etichetare și trasabilitate, care să asigure calitatea și siguranța produselor și care să implice toate părțile interesate. Comitetul sugerează să se aplice sistemul de etichetare deja în uz pentru produsele de protecție a plantelor, spre a se furniza informații clare despre utilizarea și conservarea îngrășămintelor. În plus, CESE recomandă crearea unei metode oficiale de analiză pentru a se verifica valabilitatea oricărui sistem de etichetare și pentru a se asigura că există soliditate adecvată în integritatea oricărui sistem de etichetare. |
| --- | --- |

1.3.

CESE este de acord cu crearea unui sistem eficient de control, etichetare și trasabilitate, care să asigure calitatea și siguranța produselor și care să implice toate părțile interesate. Comitetul sugerează să se aplice sistemul de etichetare deja în uz pentru produsele de protecție a plantelor, spre a se furniza informații clare despre utilizarea și conservarea îngrășămintelor. În plus, CESE recomandă crearea unei metode oficiale de analiză pentru a se verifica valabilitatea oricărui sistem de etichetare și pentru a se asigura că există soliditate adecvată în integritatea oricărui sistem de etichetare.

| 1.4. | Comitetul observă că fertilitatea solului și protecția acestuia constituie aspecte esențiale ale propunerii Comisiei, dar menționează că acest obiectiv va fi dificil de atins fără o directivă-cadru privind solul. Mai mult, subliniază că este necesar să se țină seama de diferențele în ceea ce privește solurile între statele membre, ceea ce ar trebui să conducă la adoptarea unor standarde specifice. |
| --- | --- |

1.4.

Comitetul observă că fertilitatea solului și protecția acestuia constituie aspecte esențiale ale propunerii Comisiei, dar menționează că acest obiectiv va fi dificil de atins fără o directivă-cadru privind solul. Mai mult, subliniază că este necesar să se țină seama de diferențele în ceea ce privește solurile între statele membre, ceea ce ar trebui să conducă la adoptarea unor standarde specifice.

| 1.5. | Comitetul sprijină propunerea de a stabili limite pentru a reduce conținutul de cadmiu și alte metale grele din îngrășăminte. CESE, conștient de faptul că această decizie va crește costurile de producție a îngrășămintelor pe bază de fosfat provenit din exploatații miniere de rocă de bază, dorește să sublinieze că aceasta este o oportunitate majoră pentru îngrășămintele biologice organice de a atinge o cotă de piață semnificativă. Acest lucru, la rândul său, va crea noi oportunități, contribuind la stimularea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă. |
| --- | --- |

1.5.

Comitetul sprijină propunerea de a stabili limite pentru a reduce conținutul de cadmiu și alte metale grele din îngrășăminte. CESE, conștient de faptul că această decizie va crește costurile de producție a îngrășămintelor pe bază de fosfat provenit din exploatații miniere de rocă de bază, dorește să sublinieze că aceasta este o oportunitate majoră pentru îngrășămintele biologice organice de a atinge o cotă de piață semnificativă. Acest lucru, la rândul său, va crea noi oportunități, contribuind la stimularea inovării, a creșterii economice și a creării de locuri de muncă.

| 1.6. | CESE recunoaște că producătorii pot alege să respecte legislația europeană sau națională în domeniul etichetării, dar, având în vedere impactul potențial al normelor și standardelor naționale divergente în ce privește distorsionarea și fragmentarea pieței, dorește să sublinieze importanța unei abordări care evită concurența neloială și nerespectarea celor mai înalte standarde de trasabilitate, calitate și siguranță. |
| --- | --- |

1.6.

CESE recunoaște că producătorii pot alege să respecte legislația europeană sau națională în domeniul etichetării, dar, având în vedere impactul potențial al normelor și standardelor naționale divergente în ce privește distorsionarea și fragmentarea pieței, dorește să sublinieze importanța unei abordări care evită concurența neloială și nerespectarea celor mai înalte standarde de trasabilitate, calitate și siguranță.

| 1.7. | Comitetul observă că unele definiții și standarde privind îngrășămintele provenite din materii prime secundare nu sunt clare. În special, pe măsură ce sunt propuse directive și regulamente referitoare la principiile unei economii circulare, va fi esențială o definiție a „materiilor prime secundare”. Pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a noului regulament, CESE recomandă o mai bună integrare și armonizare cu directiva existentă privind deșeurile. |
| --- | --- |

1.7.

Comitetul observă că unele definiții și standarde privind îngrășămintele provenite din materii prime secundare nu sunt clare. În special, pe măsură ce sunt propuse directive și regulamente referitoare la principiile unei economii circulare, va fi esențială o definiție a „materiilor prime secundare”. Pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a noului regulament, CESE recomandă o mai bună integrare și armonizare cu directiva existentă privind deșeurile.

| 1.8. | Comitetul consideră că trecerea la o economie circulară reprezintă o provocare crucială pentru Europa și pentru generațiile viitoare. Pentru a urma această cale, recomandă să se furnizeze stimulente care să încurajeze întreprinderile doritoare să își adapteze producția și să se lanseze inițiative menite să sprijine schimbarea: în domeniile informării, sensibilizării, educației și formării profesionale. |
| --- | --- |

1.8.

Comitetul consideră că trecerea la o economie circulară reprezintă o provocare crucială pentru Europa și pentru generațiile viitoare. Pentru a urma această cale, recomandă să se furnizeze stimulente care să încurajeze întreprinderile doritoare să își adapteze producția și să se lanseze inițiative menite să sprijine schimbarea: în domeniile informării, sensibilizării, educației și formării profesionale.

| 1.9. | Strategiile statelor membre privind tratarea apelor reziduale, infrastructura și gestionarea lor ar trebui să recunoască valoarea apei reziduale și a nămolului ca surse de materii prime pentru industria îngrășămintelor organice. |
| --- | --- |

1.9.

Strategiile statelor membre privind tratarea apelor reziduale, infrastructura și gestionarea lor ar trebui să recunoască valoarea apei reziduale și a nămolului ca surse de materii prime pentru industria îngrășămintelor organice.

| 1.10. | Colectarea și producția la scară regională, sprijinite de rețele de distribuție pe întreg teritoriul statelor membre, ar trebui să constituie o parte integrantă a structurii pieței îngrășămintelor pe bază de compuși organici. |
| --- | --- |

1.10.

Colectarea și producția la scară regională, sprijinite de rețele de distribuție pe întreg teritoriul statelor membre, ar trebui să constituie o parte integrantă a structurii pieței îngrășămintelor pe bază de compuși organici.

2.   Introducere

| 2.1. | Propunerea Comisiei a fost elaborată pentru a oferi soluții concrete la problemele care au apărut în evaluarea ex post
   (1) a actualului Regulament privind îngrășămintele (2), în cadrul mai larg al planului de acțiune privind economia circulară (3). |
| --- | --- |

2.1.

Propunerea Comisiei a fost elaborată pentru a oferi soluții concrete la problemele care au apărut în evaluarea ex post
   (1) a actualului Regulament privind îngrășămintele (2), în cadrul mai larg al planului de acțiune privind economia circulară (3).

| 2.2. | Mai exact, propunerea urmărește să abordeze două probleme evidente care afectează piața internă în sectorul îngrășămintelor:






  — | condițiile de concurență între îngrășămintele obținute din materii prime organice sau secundare în conformitate cu modelul economiei circulare și cele produse în conformitate cu modelul economiei lineare le favorizează pe acestea din urmă (4). Această denaturare a concurenței (5) descurajează investițiile în produse mai durabile și împiedică tranziția către economia circulară (6); |
| --- | --- | --- |

2.2.

Mai exact, propunerea urmărește să abordeze două probleme evidente care afectează piața internă în sectorul îngrășămintelor:

—

condițiile de concurență între îngrășămintele obținute din materii prime organice sau secundare în conformitate cu modelul economiei circulare și cele produse în conformitate cu modelul economiei lineare le favorizează pe acestea din urmă (4). Această denaturare a concurenței (5) descurajează investițiile în produse mai durabile și împiedică tranziția către economia circulară (6);

| — | regulamentul în vigoare nu reușește să răspundă unor anumite preocupări și limitări în ce privește impactul îngrășămintelor CE asupra solului, apelor interioare, apelor marine și a produselor alimentare. În lipsa unor orientări la nivelul UE, statele membre au stabilit limite unilaterale, în special în ceea ce privește concentrația de cadmiu din îngrășămintele anorganice pe bază de fosfat, accentuând fragmentarea pieței. |
| --- | --- |

—

regulamentul în vigoare nu reușește să răspundă unor anumite preocupări și limitări în ce privește impactul îngrășămintelor CE asupra solului, apelor interioare, apelor marine și a produselor alimentare. În lipsa unor orientări la nivelul UE, statele membre au stabilit limite unilaterale, în special în ceea ce privește concentrația de cadmiu din îngrășămintele anorganice pe bază de fosfat, accentuând fragmentarea pieței.

| 2.3. | Punctele principale ale propunerii Comisiei sunt următoarele:






  — | eticheta „îngrășăminte CE” (7) să fie mai accesibilă și să se creeze condiții de concurență armonizate pentru îngrășămintele cele mai inovatoare și durabile, inclusiv cele produse din materii organice (inclusiv deșeuri biologice și subproduse de origine animală) sau materii prime secundare. Produsele care vizează îmbunătățirea eficienței proceselor nutriționale ale plantelor, cum ar fi aditivii agronomici și biostimulatorii plantelor (8), vor fi, de asemenea, incluse printre produsele fertilizante cu marcajul CE; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Punctele principale ale propunerii Comisiei sunt următoarele:

—

eticheta „îngrășăminte CE” (7) să fie mai accesibilă și să se creeze condiții de concurență armonizate pentru îngrășămintele cele mai inovatoare și durabile, inclusiv cele produse din materii organice (inclusiv deșeuri biologice și subproduse de origine animală) sau materii prime secundare. Produsele care vizează îmbunătățirea eficienței proceselor nutriționale ale plantelor, cum ar fi aditivii agronomici și biostimulatorii plantelor (8), vor fi, de asemenea, incluse printre produsele fertilizante cu marcajul CE;

| — | garantarea faptului că produsele introduse pe piață sunt sigure și de înaltă calitate, prin intermediul unui sistem adecvat de control, etichetare și trasabilitate, care să îi implice pe producători, importatori, distribuitori și operatorii economici (9) și să modernizeze evaluarea conformității și supravegherea pieței în conformitate cu noul cadru legislativ pentru legislația privind produsele. Se va păstra opțiunea existentă pentru producători de a alege să îndeplinească noile cerințe armonizate sau normele naționale (10); |
| --- | --- |

—

garantarea faptului că produsele introduse pe piață sunt sigure și de înaltă calitate, prin intermediul unui sistem adecvat de control, etichetare și trasabilitate, care să îi implice pe producători, importatori, distribuitori și operatorii economici (9) și să modernizeze evaluarea conformității și supravegherea pieței în conformitate cu noul cadru legislativ pentru legislația privind produsele. Se va păstra opțiunea existentă pentru producători de a alege să îndeplinească noile cerințe armonizate sau normele naționale (10);

| — | stabilirea unor valori-limită pentru metalele grele (în special cadmiu (11)) și contaminanții din produsele fertilizante, pentru a stimula investițiile în îngrășăminte mai durabile. |
| --- | --- |

—

stabilirea unor valori-limită pentru metalele grele (în special cadmiu (11)) și contaminanții din produsele fertilizante, pentru a stimula investițiile în îngrășăminte mai durabile.

| 2.4. | Potrivit Comisiei, propunerea ar aduce o serie de beneficii, printre care se numără:






  — | crearea a aproximativ 120 000 de locuri de muncă datorită reciclării deșeurilor biologice în îngrășăminte organice; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Potrivit Comisiei, propunerea ar aduce o serie de beneficii, printre care se numără:

—

crearea a aproximativ 120 000 de locuri de muncă datorită reciclării deșeurilor biologice în îngrășăminte organice;

| — | reducerea dependenței de materiile prime importate (de exemplu, fosfatul): deșeurile biologice reciclate ar putea înlocui până la 30 % din îngrășămintele anorganice; |
| --- | --- |

—

reducerea dependenței de materiile prime importate (de exemplu, fosfatul): deșeurile biologice reciclate ar putea înlocui până la 30 % din îngrășămintele anorganice;

| — | reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a consumului de energie cauzate de producția de îngrășăminte anorganice; |
| --- | --- |

—

reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a consumului de energie cauzate de producția de îngrășăminte anorganice;

| — | reducerea poluării cauzate de nutrienții în exces, în special a eutrofizării ecosistemelor; |
| --- | --- |

—

reducerea poluării cauzate de nutrienții în exces, în special a eutrofizării ecosistemelor;

| — | o utilizare mai eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

—

o utilizare mai eficientă a resurselor;

| — | reducerea globală a costurilor de punere în conformitate pentru operatorii economici; |
| --- | --- |

—

reducerea globală a costurilor de punere în conformitate pentru operatorii economici;

| — | reducerea cu 65 % a costurilor aferente introducerii de noi produse pe piață suportate de către industrie. |
| --- | --- |

—

reducerea cu 65 % a costurilor aferente introducerii de noi produse pe piață suportate de către industrie.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută propunerea Comisiei, atât deoarece aduce soluții pentru anumite aspecte critice pe piața îngrășămintelor, cât și pentru contribuția ei la tranziția către o economie circulară. |
| --- | --- |

3.1.

CESE salută propunerea Comisiei, atât deoarece aduce soluții pentru anumite aspecte critice pe piața îngrășămintelor, cât și pentru contribuția ei la tranziția către o economie circulară.

| 3.2. | Comitetul își reafirmă sprijinul pentru orice inițiativă care urmărește să închidă bucla în contextul planului de acțiune privind economia circulară (12). CESE consideră că crearea unor condiții de concurență armonizate pentru îngrășămintele organice este un obiectiv de mediu important, precum și un factor relevant pentru dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

3.2.

Comitetul își reafirmă sprijinul pentru orice inițiativă care urmărește să închidă bucla în contextul planului de acțiune privind economia circulară (12). CESE consideră că crearea unor condiții de concurență armonizate pentru îngrășămintele organice este un obiectiv de mediu important, precum și un factor relevant pentru dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă.

| 3.3. | CESE susține necesitatea de a elimina barierele care limitează libera circulație a materiilor prime secundare (inclusiv materiile prime secundare organice) și inovarea, menținându-se și aplicându-se în același timp toate principiile esențiale de protecție a mediului, inclusiv principiul precauției. |
| --- | --- |

3.3.

CESE susține necesitatea de a elimina barierele care limitează libera circulație a materiilor prime secundare (inclusiv materiile prime secundare organice) și inovarea, menținându-se și aplicându-se în același timp toate principiile esențiale de protecție a mediului, inclusiv principiul precauției.

| 3.4. | Comitetul sprijină propunerea de a institui un sistem eficace de control, etichetare și trasabilitate, cu scopul de a garanta siguranța și calitatea acestor produse și, în special:






  — | aplicarea sistemului de etichetare deja în uz pentru produsele de protecție a plantelor (13), spre a furniza agricultorilor informații clare despre utilizarea și conservarea îngrășămintelor; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Comitetul sprijină propunerea de a institui un sistem eficace de control, etichetare și trasabilitate, cu scopul de a garanta siguranța și calitatea acestor produse și, în special:

—

aplicarea sistemului de etichetare deja în uz pentru produsele de protecție a plantelor (13), spre a furniza agricultorilor informații clare despre utilizarea și conservarea îngrășămintelor;

| — | stabilirea unui standard comun pentru prezentarea și comunicarea informațiilor solicitate, în conformitate cu anexa III; |
| --- | --- |

—

stabilirea unui standard comun pentru prezentarea și comunicarea informațiilor solicitate, în conformitate cu anexa III;

| — | crearea unei metode oficiale de analiză pentru a se verifica valabilitatea oricărui sistem de etichetare și pentru a asigura că există soliditate adecvată în integritatea oricărui sistem de etichetare aplicat. |
| --- | --- |

—

crearea unei metode oficiale de analiză pentru a se verifica valabilitatea oricărui sistem de etichetare și pentru a asigura că există soliditate adecvată în integritatea oricărui sistem de etichetare aplicat.

| 3.5. | CESE recunoaște că producătorii pot alege să respecte legislația europeană sau națională în domeniul etichetării, dar ar dori să sublinieze faptul că divergențele dintre normele și standardele naționale constituie una dintre cauzele principale ale actualei distorsionări și fragmentări a pieței. Din acest motiv, recomandă o abordare țintită, pentru a evita noi riscuri de concurență neloială și neconformitate cu cele mai înalte standarde de trasabilitate, calitate și siguranță. |
| --- | --- |

3.5.

CESE recunoaște că producătorii pot alege să respecte legislația europeană sau națională în domeniul etichetării, dar ar dori să sublinieze faptul că divergențele dintre normele și standardele naționale constituie una dintre cauzele principale ale actualei distorsionări și fragmentări a pieței. Din acest motiv, recomandă o abordare țintită, pentru a evita noi riscuri de concurență neloială și neconformitate cu cele mai înalte standarde de trasabilitate, calitate și siguranță.

| 3.6. | Comitetul observă că fertilitatea solului și protecția acestuia constituie aspecte esențiale ale propunerii Comisiei, dar menționează că acest obiectiv va fi dificil de atins fără o directivă-cadru privind solul. Aceasta poate stabili și implementa standarde comune pentru utilizarea sustenabilă și protecția solului (14). Mai mult, subliniază că este necesar să se țină seama de diferențele în ceea ce privește solurile între statele membre, ceea ce ar trebui să conducă la adoptarea unor standarde specifice. |
| --- | --- |

3.6.

Comitetul observă că fertilitatea solului și protecția acestuia constituie aspecte esențiale ale propunerii Comisiei, dar menționează că acest obiectiv va fi dificil de atins fără o directivă-cadru privind solul. Aceasta poate stabili și implementa standarde comune pentru utilizarea sustenabilă și protecția solului (14). Mai mult, subliniază că este necesar să se țină seama de diferențele în ceea ce privește solurile între statele membre, ceea ce ar trebui să conducă la adoptarea unor standarde specifice.

| 3.7. | Comitetul este de acord cu stabilirea de limite pentru a reduce treptat conținutul de cadmiu și alte metale grele din îngrășăminte. În același timp, este conștient de faptul că reducerea imediată și radicală a nivelurilor de cadmiu din îngrășăminte va duce la creșterea costurilor de producție și, implicit, a costurilor pentru agricultori și consumatori. În linie cu tulburările care fac parte din tranziția către un model de economie circulară, această deviere de cost, și, prin urmare, de preț, ar putea fi un instrument economic pentru a stimula schimbarea la nivel de consumator sau agricultor. Agricultorii trebuie să fie protejați împotriva creșterii drastice a prețurilor și, prin urmare, să beneficieze de accesul la îngrășăminte pentru a răspunde nevoilor lor. |
| --- | --- |

3.7.

Comitetul este de acord cu stabilirea de limite pentru a reduce treptat conținutul de cadmiu și alte metale grele din îngrășăminte. În același timp, este conștient de faptul că reducerea imediată și radicală a nivelurilor de cadmiu din îngrășăminte va duce la creșterea costurilor de producție și, implicit, a costurilor pentru agricultori și consumatori. În linie cu tulburările care fac parte din tranziția către un model de economie circulară, această deviere de cost, și, prin urmare, de preț, ar putea fi un instrument economic pentru a stimula schimbarea la nivel de consumator sau agricultor. Agricultorii trebuie să fie protejați împotriva creșterii drastice a prețurilor și, prin urmare, să beneficieze de accesul la îngrășăminte pentru a răspunde nevoilor lor.

| 3.8. | CESE subliniază că competitivitatea IMM-urilor ar putea fi afectată de costurile suplimentare de asigurare a conformității (15). Având în vedere valoarea strategică a acestui regulament, Comitetul recomandă furnizarea de stimulente pentru a încuraja tranziția IMM-urilor către o producție mai durabilă (16). Direcțiile generale ale Comisiei responsabile pentru cercetare și agricultură vor avea de jucat un rol esențial în acest proces. |
| --- | --- |

3.8.

CESE subliniază că competitivitatea IMM-urilor ar putea fi afectată de costurile suplimentare de asigurare a conformității (15). Având în vedere valoarea strategică a acestui regulament, Comitetul recomandă furnizarea de stimulente pentru a încuraja tranziția IMM-urilor către o producție mai durabilă (16). Direcțiile generale ale Comisiei responsabile pentru cercetare și agricultură vor avea de jucat un rol esențial în acest proces.

| 3.9. | CESE consideră că tranziția către îngrășăminte mai durabile, precum și către o economie circulară, necesită un angajament ferm din partea tuturor părților implicate (producători, agricultori, lucrători și consumatori). Consultanța tehnică și bunele practici evoluează continuu, dar nu sunt întotdeauna bine comunicate. Ca și în alte domenii, informarea, campaniile de sensibilizare, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții sunt esențiale (17). Forumul privind economia circulară, care ar urma să fie găzduit de CESE, astfel cum s-a propus în Avizul NAT/676 „Pachetul privind economia circulară”, poate avea un rol în realizarea acestui lucru. |
| --- | --- |

3.9.

CESE consideră că tranziția către îngrășăminte mai durabile, precum și către o economie circulară, necesită un angajament ferm din partea tuturor părților implicate (producători, agricultori, lucrători și consumatori). Consultanța tehnică și bunele practici evoluează continuu, dar nu sunt întotdeauna bine comunicate. Ca și în alte domenii, informarea, campaniile de sensibilizare, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții sunt esențiale (17). Forumul privind economia circulară, care ar urma să fie găzduit de CESE, astfel cum s-a propus în Avizul NAT/676 „Pachetul privind economia circulară”, poate avea un rol în realizarea acestui lucru.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE este de acord că biostimulatorii plantelor ar trebui incluși printre produsele fertilizante cu marcajul CE și excluși din regulamentul privind produsele de protecție a plantelor, modificându-se Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 așa cum se propune la articolul 46. Cu toate acestea, Comitetul invită Comisia să monitorizeze îndeaproape acest proces, astfel încât să se asigure că nu este folosit pentru a eluda legislația privind produsele de protecție a plantelor, ceea ce ar prezenta potențiale riscuri pentru sănătate și amenințări la adresa mediului. |
| --- | --- |

4.1.

CESE este de acord că biostimulatorii plantelor ar trebui incluși printre produsele fertilizante cu marcajul CE și excluși din regulamentul privind produsele de protecție a plantelor, modificându-se Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 așa cum se propune la articolul 46. Cu toate acestea, Comitetul invită Comisia să monitorizeze îndeaproape acest proces, astfel încât să se asigure că nu este folosit pentru a eluda legislația privind produsele de protecție a plantelor, ceea ce ar prezenta potențiale riscuri pentru sănătate și amenințări la adresa mediului.

| 4.2. | Comitetul consideră că îngrășămintele pe bază de materii prime secundare pot, în viitor, constitui o parte importantă a unei economii circulare integrate (18). Pentru a îmbunătăți armonizarea cu Directiva-cadru privind deșeurile (19), CESE sugerează:






  — | să se facă o distincție mai clară între „material agricol utilizat în agricultură” (exclus din domeniul de aplicare al Directivei-cadru privind deșeurile) și definițiile deșeurilor, subproduselor și privind încetarea statutului de deșeu. Aceste definiții nu sunt întotdeauna clare și pot conduce la pierderea unor oportunități de inovare; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Comitetul consideră că îngrășămintele pe bază de materii prime secundare pot, în viitor, constitui o parte importantă a unei economii circulare integrate (18). Pentru a îmbunătăți armonizarea cu Directiva-cadru privind deșeurile (19), CESE sugerează:

—

să se facă o distincție mai clară între „material agricol utilizat în agricultură” (exclus din domeniul de aplicare al Directivei-cadru privind deșeurile) și definițiile deșeurilor, subproduselor și privind încetarea statutului de deșeu. Aceste definiții nu sunt întotdeauna clare și pot conduce la pierderea unor oportunități de inovare;

| — | să se stabilească o definiție mai bună a unui subprodus, atunci când este folosit ca îngrășământ; |
| --- | --- |

—

să se stabilească o definiție mai bună a unui subprodus, atunci când este folosit ca îngrășământ;

| — | să se introducă o nouă distincție între deșeurile productive/subprodusele utilizate direct în agricultură ca îngrășământ (de exemplu, materii fecale și digestat) și situația în care aceste produse sunt utilizate drept componente. |
| --- | --- |

—

să se introducă o nouă distincție între deșeurile productive/subprodusele utilizate direct în agricultură ca îngrășământ (de exemplu, materii fecale și digestat) și situația în care aceste produse sunt utilizate drept componente.

| 4.3. | Încetarea statutului de deșeu (20), astfel cum este definită în propunerea Comisiei, se aplică îngrășămintelor, nu și componentelor lor. CESE sugerează ca acest concept să se aplice componentelor, deoarece orice operațiuni de recuperare trebuie să vizeze componentele inițiale, și nu îngrășămintele, ca produse finale. |
| --- | --- |

4.3.

Încetarea statutului de deșeu (20), astfel cum este definită în propunerea Comisiei, se aplică îngrășămintelor, nu și componentelor lor. CESE sugerează ca acest concept să se aplice componentelor, deoarece orice operațiuni de recuperare trebuie să vizeze componentele inițiale, și nu îngrășămintele, ca produse finale.

| 4.4. | Comitetul este convins că aplicarea teoriei „Nudge” ar putea fi un instrument util pentru atingerea obiectivului general al unei piețe interne mai eficiente, în contextul tranziției către o economie circulară, implicându-i și mobilizându-i pe producători, agricultori și consumatori, și încurajând opțiuni și comportamente mai durabile. |
| --- | --- |

4.4.

Comitetul este convins că aplicarea teoriei „Nudge” ar putea fi un instrument util pentru atingerea obiectivului general al unei piețe interne mai eficiente, în contextul tranziției către o economie circulară, implicându-i și mobilizându-i pe producători, agricultori și consumatori, și încurajând opțiuni și comportamente mai durabile.

| 4.5. | Apele reziduale urbane prezintă un potențial ca materii prime secundare pentru această industrie emergentă. Analiza infrastructurii apelor reziduale la nivelul statelor membre ar trebui încurajată, pentru a se obține o apreciere exactă a raportului costuri-beneficii pentru investițiile în dezvoltarea infrastructurii, acordând prioritate furnizării de ape reziduale de înaltă calitate, separate în mod corect, bogate în substanțe nutritive. Urina poate fi o sursă fiabilă de fosfor și azot fără concentrațiile de metale grele asociate prezente, în special, în depozitele de rocă de bază cu conținut de fosfați. |
| --- | --- |

4.5.

Apele reziduale urbane prezintă un potențial ca materii prime secundare pentru această industrie emergentă. Analiza infrastructurii apelor reziduale la nivelul statelor membre ar trebui încurajată, pentru a se obține o apreciere exactă a raportului costuri-beneficii pentru investițiile în dezvoltarea infrastructurii, acordând prioritate furnizării de ape reziduale de înaltă calitate, separate în mod corect, bogate în substanțe nutritive. Urina poate fi o sursă fiabilă de fosfor și azot fără concentrațiile de metale grele asociate prezente, în special, în depozitele de rocă de bază cu conținut de fosfați.

| 4.6. | Colectarea și producția la scară regională, sprijinite de rețele de distribuție pe întreg teritoriul statelor membre, ar trebui să constituie o parte integrantă a structurii pieței îngrășămintelor pe bază de compuși organici. Acest model poate fi completat de o multitudine de dispozitive de colectare la nivel local și, dacă este posibil, de unități de producție. |
| --- | --- |

4.6.

Colectarea și producția la scară regională, sprijinite de rețele de distribuție pe întreg teritoriul statelor membre, ar trebui să constituie o parte integrantă a structurii pieței îngrășămintelor pe bază de compuși organici. Acest model poate fi completat de o multitudine de dispozitive de colectare la nivel local și, dacă este posibil, de unități de producție.

| 4.7. | Comitetul observă că reducerile ambițioase ale concentrațiilor de cadmiu pot fi atinse mai ușor prin acordarea unei atenții sporite îngrășămintelor pe bază de fosfat din alte surse decât roca de bază contaminată cu cadmiu. |
| --- | --- |

4.7.

Comitetul observă că reducerile ambițioase ale concentrațiilor de cadmiu pot fi atinse mai ușor prin acordarea unei atenții sporite îngrășămintelor pe bază de fosfat din alte surse decât roca de bază contaminată cu cadmiu.

| 4.8. | Derogările de la cadrul juridic REACH (înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice) trebuie să meargă dincolo de compost, pentru a încuraja noi oportunități de piață și inovarea în domenii precum struvitul și produsele conexe. |
| --- | --- |

4.8.

Derogările de la cadrul juridic REACH (înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice) trebuie să meargă dincolo de compost, pentru a încuraja noi oportunități de piață și inovarea în domenii precum struvitul și produsele conexe.

| 4.9. | CESE încurajează Comisia să includă categorii suplimentare de materii componente în anexe, pentru a ține pasul cu progresele tehnologice care permit producerea de îngrășăminte sigure și eficiente din materii prime secundare recuperate, cum ar fi cărbunele biologic și cenușa. |
| --- | --- |

4.9.

CESE încurajează Comisia să includă categorii suplimentare de materii componente în anexe, pentru a ține pasul cu progresele tehnologice care permit producerea de îngrășăminte sigure și eficiente din materii prime secundare recuperate, cum ar fi cărbunele biologic și cenușa.

| 4.10. | CESE încurajează Comisia să creeze stimulente pentru a sprijini reciclarea gunoiului de grajd, conform principiilor economiei circulare. În același timp, este important să nu creăm sisteme care să sprijine producția excesivă de gunoi de grajd. Alte avize privind reforma PAC (21), precum și necesitatea de a reforma sistemele noastre agricole subliniază că este necesar să se reducă numărul regiunilor în care se produce gunoi de grajd concentrat, ca parte a unei reforme globale a sistemelor agroalimentare către un model de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

4.10.

CESE încurajează Comisia să creeze stimulente pentru a sprijini reciclarea gunoiului de grajd, conform principiilor economiei circulare. În același timp, este important să nu creăm sisteme care să sprijine producția excesivă de gunoi de grajd. Alte avize privind reforma PAC (21), precum și necesitatea de a reforma sistemele noastre agricole subliniază că este necesar să se reducă numărul regiunilor în care se produce gunoi de grajd concentrat, ca parte a unei reforme globale a sistemelor agroalimentare către un model de dezvoltare durabilă.

Bruxelles, 14 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  Centrul pentru servicii de strategie și evaluare (CSES), Evaluarea Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 privind îngrășămintele – raport final, 2010.

1

(2)  CE 2003/2003.

2

(3)  COM(2015) 614/2.

3

(4)  Comisia estimează că îngrășămintele anorganice reprezintă 80 % din valoarea de piață, în timp ce îngrășămintele organice și organo-minerale reprezintă împreună 6,5 %, iar substraturile de cultură, amelioratorii de sol și amendamentele minerale bazice reprezintă aproximativ 10,5 % din valoarea de piață. Se consideră că biostimulatorii plantelor și aditivii agronomici, deși reprezintă doar 3 % din valoarea de piață, au un puternic potențial de dezvoltare pe piață.

4

(5)  Regulamentul în vigoare garantează libera circulație numai pentru îngrășămintele incluse în anexa I. Obținerea etichetei „îngrășăminte CE” necesită, în principal, o modificare a anexei I, dar acest lucru este atât de complicat, încât 50 % din îngrășămintele aflate în prezent pe piață sunt excluse din domeniul de aplicare al regulamentului, cea mai mare parte a acestora fiind fabricate din materiale organice sau biologice reciclate din lanțul alimentar.

5

(6)  Comisia atrage atenția asupra triplei provocări legate de utilizarea îngrășămintelor: 1) elemente nutritive sunt pierdute în mediu, ceea ce înseamnă costuri ridicate în materie de sănătate și atenuare a efectelor pagubelor; 2) fosforul este o materie primă critică care provine din afara Europei: 90 % din îngrășămintele pe bază de fosfat sunt importate din țări terțe; 3) cadmiul este o componentă esențială a îngrășămintelor pe bază de fosfat, al cărui impact asupra mediului este deosebit de periculos.

6

(7)  Regulamentul privind îngrășămintele din 2003 a creat două categorii: „îngrășăminte CE” și „îngrășăminte non-CE” (cunoscute și sub numele de „îngrășăminte naționale”). Cele din urmă pot fi introduse pe piețele naționale, deoarece acestea sunt conforme cu cerințele naționale, și pot, de asemenea, să circule pe piața UE în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 764/2008 privind recunoașterea reciprocă.

7

(8)  COM(2016) 157 final, Introducere, punctele 14 și 15.

8

(9)  COM(2016) 157 final, Introducere, punctele 23-27.

9

(10)  Dacă producătorii doresc să își vândă produsele în alte țări din UE, dar nu doresc ca produsele lor să aibă marcajul CE, pot face acest lucru, sub rezerva recunoașterii reciproce între statele membre.

10

(11)  Limitele pentru conținutul de cadmiu în îngrășăminte vor fi reduse de la 60 mg/kg la 40 mg/kg după 3 ani, și la 20 mg/kg după 12 ani.

11

(12)  Avizul CESE privind un plan de acțiune al UE pentru economia circulară, JO C 264, 20.7.2016, p. 98.

12

(13)  Regulamentul (UE) nr. 547/2011.

13

(14)  Avizul CESE privind instituirea unui cadru pentru protecția solurilor, JO C 168, 20.7.2007, p. 29.

14

(15)  Comisia Europeană, „Test de competitivitate – materiale fertilizante”, 2013. Acest studiu arată că, pentru anumite întreprinderi, de exemplu IMM-urile care produc compost, costurile de asigurare a conformității ar putea reprezenta până la 10 % din costurile de producție, având impact direct asupra competitivității IMM-urilor.

15

(16)  Avizul CESE privind utilizarea durabilă a fosforului, JO C 177, 11.6.2014, p. 78.

16

Avizul CESE privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, punctul 1.1, JO C 12, 15.1.2015, p. 75.

(17)  A se vedea nota de subsol 12.

17

(18)  Avizul CESE privind economia circulară: crearea de locuri de muncă și planul de acțiune verde pentru IMM-uri, punctul 2.8, JO C 230, 14.7.2015, p. 99.

18

(19)  2008/98/CE, articolul 2 alineatul (1) litera (f).

19

(20)  COM(2016) 157 final, articolul 18.

20

(21)  JO C 354, 28.12.2010, p. 35.

21

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/86

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie în domeniul aviației pentru Europa”

[COM(2015) 598 final]

(2016/C 389/12)

Raportor:

domnul Jacek KRAWCZYK

La 7 decembrie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Comisia a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie în domeniul aviației pentru Europa

[COM(2015) 598 final].

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 21 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 14 iulie 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 234 de voturi pentru, 5 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Obiectivul general al strategiei UE în domeniul aviației [astfel cum se definește în COM(2015) 599 final] – denumită în continuare „strategia” – ar trebui să constea în îmbunătățirea climatului investițional pentru a încuraja creșterea investițiilor europene în industria aviației din UE, ridicarea competitivității sectorului și a rolului acestuia în economie, promovând astfel creșterea economică globală și crearea de noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

1.1.

Obiectivul general al strategiei UE în domeniul aviației [astfel cum se definește în COM(2015) 599 final] – denumită în continuare „strategia” – ar trebui să constea în îmbunătățirea climatului investițional pentru a încuraja creșterea investițiilor europene în industria aviației din UE, ridicarea competitivității sectorului și a rolului acestuia în economie, promovând astfel creșterea economică globală și crearea de noi locuri de muncă.

| 1.2. | Comisia Europeană (Comisia) a subliniat pe bună dreptate importanța aviației pentru UE, având în vedere nevoia tot mai mare de mobilitate și de conectivitate, dar și rolul semnificativ al aviației din punctul de vedere al creșterii economice, al numărului de locuri de muncă pe care acest sector le generează, în mod direct și indirect, și al calității acestora. Valorificarea dezvoltării aviației mondiale reprezintă, în prezent, pe bună dreptate, o prioritate a actorilor de la nivelul Uniunii Europene. De asemenea, sectorul aviației din UE ar trebui să privească provocările legate de schimbările climatice ca pe niște oportunități pentru activitatea de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

1.2.

Comisia Europeană (Comisia) a subliniat pe bună dreptate importanța aviației pentru UE, având în vedere nevoia tot mai mare de mobilitate și de conectivitate, dar și rolul semnificativ al aviației din punctul de vedere al creșterii economice, al numărului de locuri de muncă pe care acest sector le generează, în mod direct și indirect, și al calității acestora. Valorificarea dezvoltării aviației mondiale reprezintă, în prezent, pe bună dreptate, o prioritate a actorilor de la nivelul Uniunii Europene. De asemenea, sectorul aviației din UE ar trebui să privească provocările legate de schimbările climatice ca pe niște oportunități pentru activitatea de cercetare și inovare.

| 1.3. | Strategia urmărește să mențină standarde ridicate de siguranță și securitate, să consolideze dimensiunea socială, să creeze locuri de muncă de înaltă calitate în sectorul aviației, să protejeze în continuare drepturile pasagerilor, dar și să abordeze constrângerile legate de capacitate, în spațiul aerian și la sol, să faciliteze dezvoltarea sectorului în Europa și pe plan internațional, să promoveze inovarea, multimodalitatea, precum și o politică privind schimbările climatice orientată spre viitor, bazată pe un consens internațional. Cu toate acestea, CESE încurajează Comisia Europeană să adopte și alte măsuri concrete pentru a preveni efectele negative asupra ocupării forței de muncă, astfel cum s-a subliniat deja în Avizul TEN/565 privind dumpingul social în sectorul european al aviației civile (1), și să creeze locuri de muncă de bună calitate. |
| --- | --- |

1.3.

Strategia urmărește să mențină standarde ridicate de siguranță și securitate, să consolideze dimensiunea socială, să creeze locuri de muncă de înaltă calitate în sectorul aviației, să protejeze în continuare drepturile pasagerilor, dar și să abordeze constrângerile legate de capacitate, în spațiul aerian și la sol, să faciliteze dezvoltarea sectorului în Europa și pe plan internațional, să promoveze inovarea, multimodalitatea, precum și o politică privind schimbările climatice orientată spre viitor, bazată pe un consens internațional. Cu toate acestea, CESE încurajează Comisia Europeană să adopte și alte măsuri concrete pentru a preveni efectele negative asupra ocupării forței de muncă, astfel cum s-a subliniat deja în Avizul TEN/565 privind dumpingul social în sectorul european al aviației civile (1), și să creeze locuri de muncă de bună calitate.

| 1.4. | În scopul punerii în aplicare cu succes a acestor obiective ambițioase și cuprinzătoare, strategia trebuie să se bazeze pe o abordare „holistică” a aviației, care să cuprindă o nouă evaluare a sectorului, aprofundată și multidisciplinară. CESE susține fără rezerve o astfel de abordare holistică, necesară pentru dezvoltarea în continuare a ecosistemului aviației. |
| --- | --- |

1.4.

În scopul punerii în aplicare cu succes a acestor obiective ambițioase și cuprinzătoare, strategia trebuie să se bazeze pe o abordare „holistică” a aviației, care să cuprindă o nouă evaluare a sectorului, aprofundată și multidisciplinară. CESE susține fără rezerve o astfel de abordare holistică, necesară pentru dezvoltarea în continuare a ecosistemului aviației.

| 1.5. | CESE salută această inițiativă politică a Comisiei, care plasează din nou rolul complex al aviației pe ecranul radarului politic, atât în Europa, cât și pe plan internațional, și va sensibiliza autoritățile de reglementare cu privire la necesitatea unei revizuiri mai ample a cerințelor industriei aviatice, nu doar în ceea ce privește reglementarea și infrastructura, ci și din punct de vedere social, economic și din punctul de vedere al mediului. Rolurile aviației au nevoie de o recunoaștere politică mai semnificativă și de un sprijin politic mai ferm, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

1.5.

CESE salută această inițiativă politică a Comisiei, care plasează din nou rolul complex al aviației pe ecranul radarului politic, atât în Europa, cât și pe plan internațional, și va sensibiliza autoritățile de reglementare cu privire la necesitatea unei revizuiri mai ample a cerințelor industriei aviatice, nu doar în ceea ce privește reglementarea și infrastructura, ci și din punct de vedere social, economic și din punctul de vedere al mediului. Rolurile aviației au nevoie de o recunoaștere politică mai semnificativă și de un sprijin politic mai ferm, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre.

| 1.6. | CESE insistă cu fermitate ca strategia în domeniul aviației să fie pusă în aplicare pe baza unui dialog social constructiv. La nivelul UE, instituțiile UE ar trebui să consulte Comitetul de dialog social sectorial pentru aviația civilă cu privire la orice inițiativă care privește sectorul aviației. Atunci când aceste inițiative au un impact social asupra condițiilor de încadrare în muncă, CESE sugerează să se stabilească un dialog între partenerii sociali. CESE își reiterează punctele de vedere și recomandările formulate în Avizul privind dumpingul social în sectorul aviației civile europene (2). |
| --- | --- |

1.6.

CESE insistă cu fermitate ca strategia în domeniul aviației să fie pusă în aplicare pe baza unui dialog social constructiv. La nivelul UE, instituțiile UE ar trebui să consulte Comitetul de dialog social sectorial pentru aviația civilă cu privire la orice inițiativă care privește sectorul aviației. Atunci când aceste inițiative au un impact social asupra condițiilor de încadrare în muncă, CESE sugerează să se stabilească un dialog între partenerii sociali. CESE își reiterează punctele de vedere și recomandările formulate în Avizul privind dumpingul social în sectorul aviației civile europene (2).

| 1.7. | CESE reafirmă recomandările cu privire la strategie, formulate în avizul său recent privind politica integrată a UE în domeniul aviației (3). CESE salută faptul că, în documentul Comisiei, s-a ținut seama de o serie de propuneri formulate în avizul menționat, referitoare la piața internă și la dimensiunea internațională și la cea socială ale aviației UE. CESE își menține, de asemenea, poziția exprimată în alte avize ale sale referitoare la sectorul aviației din UE (inclusiv TEN/552 – Capacitatea aeroportuară din Uniunea Europeană, CCMI/125 – Ajutoarele de stat pentru aeroporturi și pentru companii aeriene, TEN/504 – Cerul unic european II+). CESE consideră, de asemenea, că acestea rămân la fel de relevante pentru o Uniune cu 27 de state membre ca și pentru UE-28. |
| --- | --- |

1.7.

CESE reafirmă recomandările cu privire la strategie, formulate în avizul său recent privind politica integrată a UE în domeniul aviației (3). CESE salută faptul că, în documentul Comisiei, s-a ținut seama de o serie de propuneri formulate în avizul menționat, referitoare la piața internă și la dimensiunea internațională și la cea socială ale aviației UE. CESE își menține, de asemenea, poziția exprimată în alte avize ale sale referitoare la sectorul aviației din UE (inclusiv TEN/552 – Capacitatea aeroportuară din Uniunea Europeană, CCMI/125 – Ajutoarele de stat pentru aeroporturi și pentru companii aeriene, TEN/504 – Cerul unic european II+). CESE consideră, de asemenea, că acestea rămân la fel de relevante pentru o Uniune cu 27 de state membre ca și pentru UE-28.

| 1.8. | Comisia a elaborat o serie de inițiative importante de reglementare în domeniul aviației europene, printre care se numără revizuirea orientărilor privind ajutoarele de stat pentru companiile aeriene și aeroporturi, introducerea unui pachet de măsuri privind aeroporturile, adoptarea unor texte legislative care să încurajeze progresele pe calea realizării Cerului unic european, revizuirea regulamentului privind protecția împotriva subvenționării și practicilor tarifare neloiale și multe altele. În scopul garantării unei implementări integrale a strategiei de către statele membre, se impune de urgență punerea în aplicare a tuturor acestor politici și reglementări. La fel de urgente sunt continuarea desfășurării proiectului de inovare Single European Sky ATM Research (SESAR – Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european), elaborat de UE, care a înregistrat un succes semnificativ, și punerea în aplicare în continuare a întreprinderii comune Clean Sky (Programul de cercetare consacrat dezvoltării de tehnologii care să permită creșterea semnificativă a performanțelor ecologice ale transportului aerian). Finanțarea necesară și bine direcționată la nivelul UE ar trebui să fie completată de finanțarea privată și să determine evoluții intersectoriale orizontale. |
| --- | --- |

1.8.

Comisia a elaborat o serie de inițiative importante de reglementare în domeniul aviației europene, printre care se numără revizuirea orientărilor privind ajutoarele de stat pentru companiile aeriene și aeroporturi, introducerea unui pachet de măsuri privind aeroporturile, adoptarea unor texte legislative care să încurajeze progresele pe calea realizării Cerului unic european, revizuirea regulamentului privind protecția împotriva subvenționării și practicilor tarifare neloiale și multe altele. În scopul garantării unei implementări integrale a strategiei de către statele membre, se impune de urgență punerea în aplicare a tuturor acestor politici și reglementări. La fel de urgente sunt continuarea desfășurării proiectului de inovare Single European Sky ATM Research (SESAR – Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european), elaborat de UE, care a înregistrat un succes semnificativ, și punerea în aplicare în continuare a întreprinderii comune Clean Sky (Programul de cercetare consacrat dezvoltării de tehnologii care să permită creșterea semnificativă a performanțelor ecologice ale transportului aerian). Finanțarea necesară și bine direcționată la nivelul UE ar trebui să fie completată de finanțarea privată și să determine evoluții intersectoriale orizontale.

| 1.9. | În domeniul companiilor aeriene, al aeroporturilor și al furnizorilor de control al traficului aerian (ATC), strategia trebuie să ofere orientări clare cu privire la modalitatea de a asigura liberalizarea viitoare, garantând, în același timp, și condiții de concurență echitabile (concurență loială). Consolidarea sectorului poate fi promovată numai prin asigurarea unui nivel ridicat de conectivitate fiabilă în toate statele membre. |
| --- | --- |

1.9.

În domeniul companiilor aeriene, al aeroporturilor și al furnizorilor de control al traficului aerian (ATC), strategia trebuie să ofere orientări clare cu privire la modalitatea de a asigura liberalizarea viitoare, garantând, în același timp, și condiții de concurență echitabile (concurență loială). Consolidarea sectorului poate fi promovată numai prin asigurarea unui nivel ridicat de conectivitate fiabilă în toate statele membre.

| 1.10. | Chestiunea referitoare la concurența loială include, de asemenea, respectarea drepturilor lucrătorilor. În cadrul negocierilor cu țările terțe, trebuie incluse dispoziții similare cu cele de la articolul 17a din Acordul UE-SUA privind transportul aerian. Este esențial să se asigure corectitudinea și reciprocitatea și cel mai înalt grad de siguranță, securitate și standarde sociale, cu caracter executoriu. Orice acorduri în materie de politică externă a UE în domeniul aviației ar trebui să urmărească garantarea respectării principiilor OIM, precum și a faptului că se va conveni asupra unor mijloace reciproc acceptabile de a asigura conformitatea (4). |
| --- | --- |

1.10.

Chestiunea referitoare la concurența loială include, de asemenea, respectarea drepturilor lucrătorilor. În cadrul negocierilor cu țările terțe, trebuie incluse dispoziții similare cu cele de la articolul 17a din Acordul UE-SUA privind transportul aerian. Este esențial să se asigure corectitudinea și reciprocitatea și cel mai înalt grad de siguranță, securitate și standarde sociale, cu caracter executoriu. Orice acorduri în materie de politică externă a UE în domeniul aviației ar trebui să urmărească garantarea respectării principiilor OIM, precum și a faptului că se va conveni asupra unor mijloace reciproc acceptabile de a asigura conformitatea (4).

| 1.11. | La punerea în aplicare a strategiei, trebuie acordată mai multă atenție rolului statelor membre, dar și al altor părți implicate în lanțul valoric al sectorului aviației, cum ar fi producătorii de aeronave, motoare și componente ale acestora. Aviația UE trebuie să poată beneficia de digitalizare. Ea trebuie să se angajeze pe deplin și în mod activ în cea de a patra revoluție industrială. Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) are un rol și o capacitate de o importanță strategică în menținerea competitivității sectorului construcției aeronautice civile a UE pe piața mondială a aviației civile. |
| --- | --- |

1.11.

La punerea în aplicare a strategiei, trebuie acordată mai multă atenție rolului statelor membre, dar și al altor părți implicate în lanțul valoric al sectorului aviației, cum ar fi producătorii de aeronave, motoare și componente ale acestora. Aviația UE trebuie să poată beneficia de digitalizare. Ea trebuie să se angajeze pe deplin și în mod activ în cea de a patra revoluție industrială. Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) are un rol și o capacitate de o importanță strategică în menținerea competitivității sectorului construcției aeronautice civile a UE pe piața mondială a aviației civile.

| 1.12. | Aviația UE necesită mai multă claritate cu privire la modul în care dispozițiile privind proprietatea și controlul pot fi gestionate cu mai multă flexibilitate, pe baza reciprocității, garantându-se, în același timp, punerea în aplicare și respectarea în întreaga UE și faptul că controlul companiilor aeriene continuă să fie conform cu dreptul Uniunii. În cadrul UE, resortisanții UE au posibilitatea unică în lume de a investi în companiile aeriene europene fără restricții în ceea ce privește procentul de capital achiziționat sau gradul și nivelul de control asupra companiilor aeriene respective. Întrebarea este de ce nu investesc. |
| --- | --- |

1.12.

Aviația UE necesită mai multă claritate cu privire la modul în care dispozițiile privind proprietatea și controlul pot fi gestionate cu mai multă flexibilitate, pe baza reciprocității, garantându-se, în același timp, punerea în aplicare și respectarea în întreaga UE și faptul că controlul companiilor aeriene continuă să fie conform cu dreptul Uniunii. În cadrul UE, resortisanții UE au posibilitatea unică în lume de a investi în companiile aeriene europene fără restricții în ceea ce privește procentul de capital achiziționat sau gradul și nivelul de control asupra companiilor aeriene respective. Întrebarea este de ce nu investesc.

| 1.13. | CESE recunoaște faptul că Comisia Europeană trebuie să procedeze cu prudență atunci când solicită sprijin pentru propunerile sale din partea statelor membre și a altor părți interesate. Totodată, însă, Comisia trebuie să dea dovadă de autoritate politică. Sarcinile care revin AESA și Eurocontrol ar trebui definite în așa fel încât cele două organizații să se completeze reciproc, evitându-se suprapunerile. |
| --- | --- |

1.13.

CESE recunoaște faptul că Comisia Europeană trebuie să procedeze cu prudență atunci când solicită sprijin pentru propunerile sale din partea statelor membre și a altor părți interesate. Totodată, însă, Comisia trebuie să dea dovadă de autoritate politică. Sarcinile care revin AESA și Eurocontrol ar trebui definite în așa fel încât cele două organizații să se completeze reciproc, evitându-se suprapunerile.

| 1.14. | CESE reafirmă că este pregătit să sprijine pe deplin Comisia în eforturile sale de a conduce dezbaterea politică cu privire la cea mai bună modalitate de a asigura competitivitatea internațională a aviației europene, precum și de a elabora și de a pune în aplicare cadrul legislativ și de reglementare necesar. Dezbaterea pe tema „Brexit” a reprezentat un imbold pentru CESE de a depune și mai multe eforturi pentru a contribui la o mai mare integrare a aviației din UE, de care avem nevoie mai mult ca oricând. |
| --- | --- |

1.14.

CESE reafirmă că este pregătit să sprijine pe deplin Comisia în eforturile sale de a conduce dezbaterea politică cu privire la cea mai bună modalitate de a asigura competitivitatea internațională a aviației europene, precum și de a elabora și de a pune în aplicare cadrul legislativ și de reglementare necesar. Dezbaterea pe tema „Brexit” a reprezentat un imbold pentru CESE de a depune și mai multe eforturi pentru a contribui la o mai mare integrare a aviației din UE, de care avem nevoie mai mult ca oricând.

| 1.15. | Având în vedere componența și expertiza sa unică, CESE ocupă o poziție ideală pentru a contribui la dezbaterea politică prin prezentarea punctelor de vedere ale societății civile organizate cu privire la consecințele politice, sociale, economice și ecologice ale inițiativelor de reglementare în domeniul aviației și la mijloacele cele mai adecvate și echilibrate de punere în aplicare a strategiei. Astfel, CESE decide să urmărească în mod continuu punerea în aplicare a strategiei prin lansarea unui proiect separat și alocarea resurselor și a expertizei corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.15.

Având în vedere componența și expertiza sa unică, CESE ocupă o poziție ideală pentru a contribui la dezbaterea politică prin prezentarea punctelor de vedere ale societății civile organizate cu privire la consecințele politice, sociale, economice și ecologice ale inițiativelor de reglementare în domeniul aviației și la mijloacele cele mai adecvate și echilibrate de punere în aplicare a strategiei. Astfel, CESE decide să urmărească în mod continuu punerea în aplicare a strategiei prin lansarea unui proiect separat și alocarea resurselor și a expertizei corespunzătoare.

| 1.16. | CESE recomandă ca implicarea părților interesate în procesul de punere în aplicare a strategiei să fie însoțită de o explicație structurată și concretă a modului în care strategia va fi pusă în aplicare. Alături de un plan de acțiune care enumeră inițiativele ce urmează să fie prezentate și calendarul pe anii următori, se impune elaborarea unei foi de parcurs, necesară pentru a stabili modul în care Comisia va lua legătura cu părțile interesate pentru a garanta angajamentul lor indispensabil. Mobilizarea tuturor părților interesate din sectorul aviației, astfel încât să acționeze împreună pentru punerea în aplicare a strategiei, reprezintă o provocare, însă este necesară. |
| --- | --- |

1.16.

CESE recomandă ca implicarea părților interesate în procesul de punere în aplicare a strategiei să fie însoțită de o explicație structurată și concretă a modului în care strategia va fi pusă în aplicare. Alături de un plan de acțiune care enumeră inițiativele ce urmează să fie prezentate și calendarul pe anii următori, se impune elaborarea unei foi de parcurs, necesară pentru a stabili modul în care Comisia va lua legătura cu părțile interesate pentru a garanta angajamentul lor indispensabil. Mobilizarea tuturor părților interesate din sectorul aviației, astfel încât să acționeze împreună pentru punerea în aplicare a strategiei, reprezintă o provocare, însă este necesară.

2.   Context general

| 2.1. | În sectorul aviației din UE sunt angajate, în mod direct, între 1,4 milioane (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015) și 2,2 milioane de persoane (sursa: Aviation: Benefits Beyond Borders – raport întocmit de Oxford Economics pentru ATAG, aprilie 2014), acest sector generând, per ansamblu, între 4,8 milioane și 5,5 milioane de locuri de muncă (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015). Contribuția directă a aviației la PIB-ul UE se ridică la 110 miliarde de euro, în timp ce impactul său global, inclusiv în sectorul turismului, este de 510 miliarde de euro, datorită efectului de pârghie (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015). Acest lucru indică în mod clar că potențialul economic al aviației depășește cu mult impactul său direct. |
| --- | --- |

2.1.

În sectorul aviației din UE sunt angajate, în mod direct, între 1,4 milioane (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015) și 2,2 milioane de persoane (sursa: Aviation: Benefits Beyond Borders – raport întocmit de Oxford Economics pentru ATAG, aprilie 2014), acest sector generând, per ansamblu, între 4,8 milioane și 5,5 milioane de locuri de muncă (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015). Contribuția directă a aviației la PIB-ul UE se ridică la 110 miliarde de euro, în timp ce impactul său global, inclusiv în sectorul turismului, este de 510 miliarde de euro, datorită efectului de pârghie (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015). Acest lucru indică în mod clar că potențialul economic al aviației depășește cu mult impactul său direct.

| 2.2. | Cu toate acestea, este absolut necesar să se recunoască impactul global al sectorului aviației asupra climei, sub aspectul emisiilor. Orice strategie în domeniul aviației trebuie să țină seama de posibilitățile de a spori durabilitatea sectorului, de pildă prin utilizarea unor biocombustibili inovatori și a unor noi mixuri de combustibili. Europa ar trebui să își propună să devină lider în domeniu, prin tehnologie și inovație. |
| --- | --- |

2.2.

Cu toate acestea, este absolut necesar să se recunoască impactul global al sectorului aviației asupra climei, sub aspectul emisiilor. Orice strategie în domeniul aviației trebuie să țină seama de posibilitățile de a spori durabilitatea sectorului, de pildă prin utilizarea unor biocombustibili inovatori și a unor noi mixuri de combustibili. Europa ar trebui să își propună să devină lider în domeniu, prin tehnologie și inovație.

| 2.3. | În pofida creșterii semnificative a numărului de pasageri transportați de companiile aeriene din UE, începând cu 2008, locurile de muncă au scăzut cu 2,2 % pe an, iar această scădere este mai mare decât cea înregistrată în cadrul economiei generale (-0,7 % pe an); în același timp, au crescut semnificativ numărul și formele de „locuri de muncă atipice” (contractele de muncă cu durată determinată și cu fracțiune de normă, lucrătorii angajați prin agenții de muncă temporară, activitatea independentă, contractele cu zero ore, lucrătorii detașați, persoane care plătesc pentru a-și găsi un loc de muncă etc.). |
| --- | --- |

2.3.

În pofida creșterii semnificative a numărului de pasageri transportați de companiile aeriene din UE, începând cu 2008, locurile de muncă au scăzut cu 2,2 % pe an, iar această scădere este mai mare decât cea înregistrată în cadrul economiei generale (-0,7 % pe an); în același timp, au crescut semnificativ numărul și formele de „locuri de muncă atipice” (contractele de muncă cu durată determinată și cu fracțiune de normă, lucrătorii angajați prin agenții de muncă temporară, activitatea independentă, contractele cu zero ore, lucrătorii detașați, persoane care plătesc pentru a-și găsi un loc de muncă etc.).

| 2.4. | Dată fiind importanța contribuției sectorului aviației la performanța globală a economiei UE și la poziția acesteia la nivel mondial, este esențial ca sectorul aviației din UE să rămână competitiv, să își mențină poziția de lider la nivel mondial și să se poată dezvolta. În ultimele decenii, sectorul aviației din UE a reprezentat un exemplu – și pentru alte industrii – în ceea ce privește modul în care reformele pot oferi mai multe beneficii cetățenilor, angajaților și întreprinderilor europene, precum și mediului. |
| --- | --- |

2.4.

Dată fiind importanța contribuției sectorului aviației la performanța globală a economiei UE și la poziția acesteia la nivel mondial, este esențial ca sectorul aviației din UE să rămână competitiv, să își mențină poziția de lider la nivel mondial și să se poată dezvolta. În ultimele decenii, sectorul aviației din UE a reprezentat un exemplu – și pentru alte industrii – în ceea ce privește modul în care reformele pot oferi mai multe beneficii cetățenilor, angajaților și întreprinderilor europene, precum și mediului.

| 2.5. | CESE s-a implicat cu toată convingerea în politicile și legislația UE din domeniul aviației, prin adoptarea unui număr de avize și prin organizarea unor evenimente și consultări publice care să reunească părțile interesate. Comitetul a prezentat o serie de propuneri concrete referitoare la diferite elemente ale lanțului valoric al sectorului aviației din UE și la organizarea și funcționarea acestuia, pledând ferm pentru un dialog social cuprinzător (5) (Comitetul a solicitat, printre altele, îmbunătățirea punerii în aplicare a reglementărilor în domeniul aviației în Europa, crearea unor condiții de concurență echitabile pentru toate părțile implicate în lanțul valoric al sectorului aviației, precum și acțiuni rapide și hotărâte pentru a aborda problema iminentă a deficitului de capacitate). |
| --- | --- |

2.5.

CESE s-a implicat cu toată convingerea în politicile și legislația UE din domeniul aviației, prin adoptarea unui număr de avize și prin organizarea unor evenimente și consultări publice care să reunească părțile interesate. Comitetul a prezentat o serie de propuneri concrete referitoare la diferite elemente ale lanțului valoric al sectorului aviației din UE și la organizarea și funcționarea acestuia, pledând ferm pentru un dialog social cuprinzător (5) (Comitetul a solicitat, printre altele, îmbunătățirea punerii în aplicare a reglementărilor în domeniul aviației în Europa, crearea unor condiții de concurență echitabile pentru toate părțile implicate în lanțul valoric al sectorului aviației, precum și acțiuni rapide și hotărâte pentru a aborda problema iminentă a deficitului de capacitate).

| 2.6. | Numeroase părți interesate din Europa, printre care și CESE, au solicitat în regim de urgență o strategie a UE în domeniul aviației, solidă și cuprinzătoare, orientată spre nevoile pieței și durabilă. În cel mai recent aviz al său privind politica integrată a UE în domeniul aviației (6), CESE a identificat șase factori care determină gradul de competitivitate al aviației europene: siguranța, durabilitatea economică, socială și de mediu, competitivitatea prin inovare, dimensiunea socială, excelența operațională și conectivitatea (7). CESE sprijină pe deplin recomandările cu privire la strategia în domeniul aviației, pe care le-a formulat în acest aviz. |
| --- | --- |

2.6.

Numeroase părți interesate din Europa, printre care și CESE, au solicitat în regim de urgență o strategie a UE în domeniul aviației, solidă și cuprinzătoare, orientată spre nevoile pieței și durabilă. În cel mai recent aviz al său privind politica integrată a UE în domeniul aviației (6), CESE a identificat șase factori care determină gradul de competitivitate al aviației europene: siguranța, durabilitatea economică, socială și de mediu, competitivitatea prin inovare, dimensiunea socială, excelența operațională și conectivitatea (7). CESE sprijină pe deplin recomandările cu privire la strategia în domeniul aviației, pe care le-a formulat în acest aviz.

| 2.7. | Sunt necesare voință politică, viziune și curaj pentru a se ajunge la un echilibru între cerințele legate de suveranitate și necesitatea unui compromis la nivelul UE. În prezent – după referendumul din Regatul Unit – acestea sunt mai importante ca oricând. Din punct de vedere economic, strategia ar trebui să aibă ca direcție și obiectiv încurajarea investițiilor, a prosperității și a creșterii economice durabile în Europa. Din punct de vedere juridic, cadrul ar trebui să fie solid la nivel macroeconomic și să asigure stabilitatea planificării la nivel microeconomic. Această stabilitate ar trebui să încurajeze investitorii europeni să realizeze mai multe investiții în sectorul aviației din UE. Mai mult, investitorii ar trebui să beneficieze de un acces mai larg la piețele de creștere internaționale, pe baza reciprocității. |
| --- | --- |

2.7.

Sunt necesare voință politică, viziune și curaj pentru a se ajunge la un echilibru între cerințele legate de suveranitate și necesitatea unui compromis la nivelul UE. În prezent – după referendumul din Regatul Unit – acestea sunt mai importante ca oricând. Din punct de vedere economic, strategia ar trebui să aibă ca direcție și obiectiv încurajarea investițiilor, a prosperității și a creșterii economice durabile în Europa. Din punct de vedere juridic, cadrul ar trebui să fie solid la nivel macroeconomic și să asigure stabilitatea planificării la nivel microeconomic. Această stabilitate ar trebui să încurajeze investitorii europeni să realizeze mai multe investiții în sectorul aviației din UE. Mai mult, investitorii ar trebui să beneficieze de un acces mai larg la piețele de creștere internaționale, pe baza reciprocității.

| 2.8. | În 2014, Serviciul de Cercetare al Parlamentului European a ajuns la concluzia că costul total al „non-Europei” în sectorul aviației este de aproximativ 3 400 de milioane EUR pe an, pentru următorii 20 de ani. Fără elaborarea și punerea în aplicare a unei strategii clare, sectorul aviației din UE ar pierde oportunități de creștere pe plan internațional și influența sa în materie de competitivitate ar avea de suferit. Creșterea trebuie să devină durabilă prin asigurarea unor condiții de concurență echitabile. Totuși, dacă strategia este concepută pentru concretizarea unei viziuni cu instrumentele adecvate, punerea sa în aplicare cu succes va depinde de sprijinul larg al tuturor părților interesate, în special al statelor membre. |
| --- | --- |

2.8.

În 2014, Serviciul de Cercetare al Parlamentului European a ajuns la concluzia că costul total al „non-Europei” în sectorul aviației este de aproximativ 3 400 de milioane EUR pe an, pentru următorii 20 de ani. Fără elaborarea și punerea în aplicare a unei strategii clare, sectorul aviației din UE ar pierde oportunități de creștere pe plan internațional și influența sa în materie de competitivitate ar avea de suferit. Creșterea trebuie să devină durabilă prin asigurarea unor condiții de concurență echitabile. Totuși, dacă strategia este concepută pentru concretizarea unei viziuni cu instrumentele adecvate, punerea sa în aplicare cu succes va depinde de sprijinul larg al tuturor părților interesate, în special al statelor membre.

| 2.9. | Strategia are la bază o abordare „holistică” a aviației, deoarece recunoaște rolul important al aviației pentru societate: aviația asigură conectivitatea regiunilor și mobilitatea pasagerilor și a mărfurilor, aduce avantaje economiilor și favorizează inovarea tehnologică pentru a atenua efectele sale asupra schimbărilor climatice; prin urmare, sectorul aviației asigură durabilitatea economică, ecologică și socială. CESE sprijină cu toată convingerea o astfel de abordare. |
| --- | --- |

2.9.

Strategia are la bază o abordare „holistică” a aviației, deoarece recunoaște rolul important al aviației pentru societate: aviația asigură conectivitatea regiunilor și mobilitatea pasagerilor și a mărfurilor, aduce avantaje economiilor și favorizează inovarea tehnologică pentru a atenua efectele sale asupra schimbărilor climatice; prin urmare, sectorul aviației asigură durabilitatea economică, ecologică și socială. CESE sprijină cu toată convingerea o astfel de abordare.

3.   Aviația ca factor generator de creștere economică

| 3.1. | De-a lungul timpului, toate subsectoarele individuale ale aviației s-au dezvoltat, devenind afaceri de miliarde de euro, care operează și concurează pe diverse piețe și care formează împreună o rețea de companii interdependente, generatoare de valoare. Strategia și punerea sa în aplicare ar trebui să identifice în continuare punctele forte, punctele slabe și capacitățile de generare de locuri de muncă ale fiecărei părți a lanțului valoric și să promoveze punctele forte respective, astfel încât să asigure un cadru optim în care subsectoarele să poată contribui în mod individual și în mod colectiv la creșterea economică și la prosperitate. |
| --- | --- |

3.1.

De-a lungul timpului, toate subsectoarele individuale ale aviației s-au dezvoltat, devenind afaceri de miliarde de euro, care operează și concurează pe diverse piețe și care formează împreună o rețea de companii interdependente, generatoare de valoare. Strategia și punerea sa în aplicare ar trebui să identifice în continuare punctele forte, punctele slabe și capacitățile de generare de locuri de muncă ale fiecărei părți a lanțului valoric și să promoveze punctele forte respective, astfel încât să asigure un cadru optim în care subsectoarele să poată contribui în mod individual și în mod colectiv la creșterea economică și la prosperitate.

| 3.2. | Abordarea globală, mai amplă, a sectorului aviației constă în a merge dincolo de provocările cu care se confruntă companiile aeriene și aeroporturile, ținând seama, totodată, de provocările pe care le întâmpină toate părțile care constituie lanțul valoric. Statele membre ar dori să dispună de o conectivitate îmbunătățită, sigură, fiabilă și profitabilă pe piețele periferice mai mici, pentru comerț și turism; producătorii de aeronave, motoare și componente ale acestora speră să poată beneficia de condiții favorabile pentru investiții în instalații și cercetare și dezvoltare; companiile aeriene și operatorii de servicii din sectorul aviației se așteaptă să dețină capacitatea necesară pentru a atrage investitori și a opera pe piețe tot mai liberalizate și în condiții care garantează niveluri durabile de concurență sănătoasă. Ar trebui să se respecte calitatea condițiilor de încadrare în muncă, inclusiv în ce privește formarea, precum și drepturile pasagerilor. |
| --- | --- |

3.2.

Abordarea globală, mai amplă, a sectorului aviației constă în a merge dincolo de provocările cu care se confruntă companiile aeriene și aeroporturile, ținând seama, totodată, de provocările pe care le întâmpină toate părțile care constituie lanțul valoric. Statele membre ar dori să dispună de o conectivitate îmbunătățită, sigură, fiabilă și profitabilă pe piețele periferice mai mici, pentru comerț și turism; producătorii de aeronave, motoare și componente ale acestora speră să poată beneficia de condiții favorabile pentru investiții în instalații și cercetare și dezvoltare; companiile aeriene și operatorii de servicii din sectorul aviației se așteaptă să dețină capacitatea necesară pentru a atrage investitori și a opera pe piețe tot mai liberalizate și în condiții care garantează niveluri durabile de concurență sănătoasă. Ar trebui să se respecte calitatea condițiilor de încadrare în muncă, inclusiv în ce privește formarea, precum și drepturile pasagerilor.

| 3.3. | Comisia a identificat în mod corect domeniile principale care au nevoie de reglementare; acestea privesc, în special, Cerul unic european, necesitatea unor mandate cuprinzătoare de negociere internațională în vederea asigurării creșterii economice și concurența loială atât în cadrul piețelor UE, cât și în cadrul piețelor globale. De asemenea, Comisia a subliniat în mod corect necesitatea existenței unor standarde și reglementări internaționale care să asigure un nivel ridicat de siguranță și securitate și să atenueze impactul sectorului aviației asupra schimbărilor climatice. Pentru a sprijini comerțul mondial cu produse conexe aviației UE, acordurile bilaterale privind siguranța aviației semnate de UE ar trebui să vizeze și recunoașterea reciprocă a standardelor de certificare în materie de siguranță. |
| --- | --- |

3.3.

Comisia a identificat în mod corect domeniile principale care au nevoie de reglementare; acestea privesc, în special, Cerul unic european, necesitatea unor mandate cuprinzătoare de negociere internațională în vederea asigurării creșterii economice și concurența loială atât în cadrul piețelor UE, cât și în cadrul piețelor globale. De asemenea, Comisia a subliniat în mod corect necesitatea existenței unor standarde și reglementări internaționale care să asigure un nivel ridicat de siguranță și securitate și să atenueze impactul sectorului aviației asupra schimbărilor climatice. Pentru a sprijini comerțul mondial cu produse conexe aviației UE, acordurile bilaterale privind siguranța aviației semnate de UE ar trebui să vizeze și recunoașterea reciprocă a standardelor de certificare în materie de siguranță.

| 3.4. | Toate părțile lanțului valoric al sectorului aviației depind de un climat politic propice investițiilor. Având în vedere costurile fixe ridicate suportate de către companiile aeriene și aeroporturi, acestea solicită un cadru de reglementare care să permită planificarea în condiții de stabilitate. În prezent, atât în cadrul instituțiilor UE, cât și la nivel național, se dezbat o serie de chestiuni legate de reglementare; toate necesită orientări clare din partea Comisiei și, datorită relevanței lor, sunt incluse în procesul de punere în aplicare a strategiei (8). |
| --- | --- |

3.4.

Toate părțile lanțului valoric al sectorului aviației depind de un climat politic propice investițiilor. Având în vedere costurile fixe ridicate suportate de către companiile aeriene și aeroporturi, acestea solicită un cadru de reglementare care să permită planificarea în condiții de stabilitate. În prezent, atât în cadrul instituțiilor UE, cât și la nivel național, se dezbat o serie de chestiuni legate de reglementare; toate necesită orientări clare din partea Comisiei și, datorită relevanței lor, sunt incluse în procesul de punere în aplicare a strategiei (8).

| 3.4.1. | Adaptarea, punerea în aplicare și consolidarea dispozițiilor privind dreptul de proprietate și de control sunt de o importanță capitală [formularea standard din acordurile bilaterale pentru operarea serviciilor aeriene, precum și dispozițiile specifice UE prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1008/2008]. Aceste dispoziții reprezintă un pilon esențial al acordurilor internaționale de prestare a serviciilor aeriene; în lipsa lor, părțile contractante nu ar fi putut ajunge la rezultate în ce privește drepturile reciproce convenite. „Orientările interpretative” propuse de către Comisie ar putea să nu fie suficiente ca instrument de soluționare a problemelor sistemice și a diferențelor în ceea ce privește aplicarea, securitatea juridică și „eficiența” dispozițiilor. Sectorul aeronautic al UE, care trece printr-un proces semnificativ de consolidare, are nevoie de orientări clare. Ca urmare a creșterii gradului de relevanță macroeconomică a activității companiilor aeriene, precum și a profitabilității flagrante a companiilor aeriene individuale, acestea prezintă un interes tot mai mare pentru fondurile de investiții internaționale, precum și pentru investitorii strategici. Consolidarea sectorului nu trebuie să se realizeze în detrimentul conectivității, mai ales la nivel regional. |
| --- | --- |

3.4.1.

Adaptarea, punerea în aplicare și consolidarea dispozițiilor privind dreptul de proprietate și de control sunt de o importanță capitală [formularea standard din acordurile bilaterale pentru operarea serviciilor aeriene, precum și dispozițiile specifice UE prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1008/2008]. Aceste dispoziții reprezintă un pilon esențial al acordurilor internaționale de prestare a serviciilor aeriene; în lipsa lor, părțile contractante nu ar fi putut ajunge la rezultate în ce privește drepturile reciproce convenite. „Orientările interpretative” propuse de către Comisie ar putea să nu fie suficiente ca instrument de soluționare a problemelor sistemice și a diferențelor în ceea ce privește aplicarea, securitatea juridică și „eficiența” dispozițiilor. Sectorul aeronautic al UE, care trece printr-un proces semnificativ de consolidare, are nevoie de orientări clare. Ca urmare a creșterii gradului de relevanță macroeconomică a activității companiilor aeriene, precum și a profitabilității flagrante a companiilor aeriene individuale, acestea prezintă un interes tot mai mare pentru fondurile de investiții internaționale, precum și pentru investitorii strategici. Consolidarea sectorului nu trebuie să se realizeze în detrimentul conectivității, mai ales la nivel regional.

| 3.4.2. | Chestiunea referitoare la concurența loială include, de asemenea, respectarea drepturilor lucrătorilor. În cadrul negocierilor cu țările terțe trebuie incluse dispoziții similare cu cele de la articolul 17a din Acordul UE-SUA privind transportul aerian. Este esențial să se asigure corectitudinea și reciprocitatea și cele mai înalte standarde de siguranță și securitate și standarde sociale. Orice acorduri în materie de politică externă a UE în domeniul aviației ar trebui să urmărească garantarea respectării principiilor OIM, precum și a faptului că se va conveni asupra unor mijloace reciproc acceptabile de a asigura conformitatea (9). |
| --- | --- |

3.4.2.

Chestiunea referitoare la concurența loială include, de asemenea, respectarea drepturilor lucrătorilor. În cadrul negocierilor cu țările terțe trebuie incluse dispoziții similare cu cele de la articolul 17a din Acordul UE-SUA privind transportul aerian. Este esențial să se asigure corectitudinea și reciprocitatea și cele mai înalte standarde de siguranță și securitate și standarde sociale. Orice acorduri în materie de politică externă a UE în domeniul aviației ar trebui să urmărească garantarea respectării principiilor OIM, precum și a faptului că se va conveni asupra unor mijloace reciproc acceptabile de a asigura conformitatea (9).

| 3.4.3. | CESE îndeamnă Comisia să faciliteze acordurile de dialog social pentru a preîntâmpina dumpingul social și apariția obstacolelor în calea bunei funcționări a pieței interne. Chiar și cea mai mică acțiune sindicală în domeniul aviației poate afecta un număr mare de zboruri, pasageri și companii dependente de turism și comerț. Acest aspect trebuie să fie avut în vedere, dacă Comisia intenționează să răspundă așteptărilor în dezvoltarea unei abordări „holistice” a aviației. |
| --- | --- |

3.4.3.

CESE îndeamnă Comisia să faciliteze acordurile de dialog social pentru a preîntâmpina dumpingul social și apariția obstacolelor în calea bunei funcționări a pieței interne. Chiar și cea mai mică acțiune sindicală în domeniul aviației poate afecta un număr mare de zboruri, pasageri și companii dependente de turism și comerț. Acest aspect trebuie să fie avut în vedere, dacă Comisia intenționează să răspundă așteptărilor în dezvoltarea unei abordări „holistice” a aviației.

| 3.4.4. | Tehnologia dronelor este o problemă de mare importanță și necesită o analiză mai profundă în cadrul strategiei. Problematica nu se mai limitează la hardware (adică la dimensiunea și caracteristicile operaționale ale dronelor), ci privește și software-ul și potențialul acestei tehnologii. CESE salută activitatea desfășurată deja de AESA în acest domeniu. Cu toate acestea, în contextul inițiativelor de reglementare din alte regiuni ale lumii, va fi necesar ca UE să aibă o influență asupra acestui domeniu de inovare, pentru a se garanta că Europa nu își pierde capacitatea de a gestiona această tehnologie inovatoare și de a influența standardele și reglementările la nivel internațional. Siguranța și securitatea operațiunilor cu drone este de maximă urgență. |
| --- | --- |

3.4.4.

Tehnologia dronelor este o problemă de mare importanță și necesită o analiză mai profundă în cadrul strategiei. Problematica nu se mai limitează la hardware (adică la dimensiunea și caracteristicile operaționale ale dronelor), ci privește și software-ul și potențialul acestei tehnologii. CESE salută activitatea desfășurată deja de AESA în acest domeniu. Cu toate acestea, în contextul inițiativelor de reglementare din alte regiuni ale lumii, va fi necesar ca UE să aibă o influență asupra acestui domeniu de inovare, pentru a se garanta că Europa nu își pierde capacitatea de a gestiona această tehnologie inovatoare și de a influența standardele și reglementările la nivel internațional. Siguranța și securitatea operațiunilor cu drone este de maximă urgență.

| 3.4.5. | Comisia a identificat în mod corect importanța majoră a punerii în aplicare a Cerului unic european și reiterează necesitatea de a adopta și de a pune în aplicare Cerul unic european II. Un sistem unic de gestionare a spațiului aerian al UE este în interesul cetățenilor și consumatorilor europeni, al mediului și al competitivității globale a aviației europene. În plus, este necesară o analiză mai profundă pentru a evalua de ce progresul a fost relativ lent. În special, blocurile funcționale de spațiu aerian nu au reușit să răspundă așteptărilor. Un plan cuprinzător de informare ar fi necesar pentru a favoriza discuții intense, deschise și oneste cu statele membre și cu furnizorii de servicii de navigație aeriană, precum și pentru a formula propuneri personalizate pentru fiecare stat membru, cu scopul de a le ajuta să depășească preocupările și obstacolele pe care le întâmpină în procesul de modernizare a structurilor lor responsabile de gestionarea traficului aerian. CESE este convins că preocupările exprimate de partenerii sociali pot fi abordate în mod adecvat prin implicarea angajaților în procesele de deliberare și de punere în aplicare a măsurilor ulterioare. Mai mult, programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR), ca pilon tehnologic al Cerului unic european, poate sprijini în mod eficient integrarea viitoare a managementului traficului aerian în UE, prin crearea de noi aplicații tehnologice comune. Administratorii de rețea trebuie să dezvolte în continuare un proiect integrat al rețelei europene de rute, pentru siguranța și eficiența operațiunilor de control al traficului aerian. |
| --- | --- |

3.4.5.

Comisia a identificat în mod corect importanța majoră a punerii în aplicare a Cerului unic european și reiterează necesitatea de a adopta și de a pune în aplicare Cerul unic european II. Un sistem unic de gestionare a spațiului aerian al UE este în interesul cetățenilor și consumatorilor europeni, al mediului și al competitivității globale a aviației europene. În plus, este necesară o analiză mai profundă pentru a evalua de ce progresul a fost relativ lent. În special, blocurile funcționale de spațiu aerian nu au reușit să răspundă așteptărilor. Un plan cuprinzător de informare ar fi necesar pentru a favoriza discuții intense, deschise și oneste cu statele membre și cu furnizorii de servicii de navigație aeriană, precum și pentru a formula propuneri personalizate pentru fiecare stat membru, cu scopul de a le ajuta să depășească preocupările și obstacolele pe care le întâmpină în procesul de modernizare a structurilor lor responsabile de gestionarea traficului aerian. CESE este convins că preocupările exprimate de partenerii sociali pot fi abordate în mod adecvat prin implicarea angajaților în procesele de deliberare și de punere în aplicare a măsurilor ulterioare. Mai mult, programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR), ca pilon tehnologic al Cerului unic european, poate sprijini în mod eficient integrarea viitoare a managementului traficului aerian în UE, prin crearea de noi aplicații tehnologice comune. Administratorii de rețea trebuie să dezvolte în continuare un proiect integrat al rețelei europene de rute, pentru siguranța și eficiența operațiunilor de control al traficului aerian.

| 3.4.6. | Este esențial ca aeroporturile să fie pe deplin luate în considerare și incluse în vederea finalizării unei rețele de transport cuprinzătoare în UE, asigurându-se că acestea sunt bine conectate cu alte moduri de transport. Multimodalitatea este esențială. De asemenea, TIC și soluțiile digitale pot contribui la creșterea eficienței sectorului aviației din UE, promovând multimodalitatea și durabilitatea. |
| --- | --- |

3.4.6.

Este esențial ca aeroporturile să fie pe deplin luate în considerare și incluse în vederea finalizării unei rețele de transport cuprinzătoare în UE, asigurându-se că acestea sunt bine conectate cu alte moduri de transport. Multimodalitatea este esențială. De asemenea, TIC și soluțiile digitale pot contribui la creșterea eficienței sectorului aviației din UE, promovând multimodalitatea și durabilitatea.

| 3.5. | Producătorii din domeniul aeronautic concurează pe o piață globală pentru vânzări. Cea de a patra revoluție industrială generează oportunități extraordinare pentru industria prelucrătoare aeronautică a UE. Trebuie să se analizeze și să se concretizeze modalitățile de a se obține o sinergie deplină a diverselor politici ale UE în acest domeniu. Acești producători investesc în unități de producție din Europa și din întreaga lume. În cazul în care se dorește evaluarea impactului total al sectorului aviației asupra creșterii economice, nu trebuie subestimată nici importanța certificării producătorilor de către AESA, nici cea a analizelor economice, având în vedere dimensiunea semnificativă a acestor întreprinderi și faptul că ele concurează la scară globală. |
| --- | --- |

3.5.

Producătorii din domeniul aeronautic concurează pe o piață globală pentru vânzări. Cea de a patra revoluție industrială generează oportunități extraordinare pentru industria prelucrătoare aeronautică a UE. Trebuie să se analizeze și să se concretizeze modalitățile de a se obține o sinergie deplină a diverselor politici ale UE în acest domeniu. Acești producători investesc în unități de producție din Europa și din întreaga lume. În cazul în care se dorește evaluarea impactului total al sectorului aviației asupra creșterii economice, nu trebuie subestimată nici importanța certificării producătorilor de către AESA, nici cea a analizelor economice, având în vedere dimensiunea semnificativă a acestor întreprinderi și faptul că ele concurează la scară globală.

| 3.6. | Strategia se bazează pe standarde europene și, prin intermediul unor negocieri concertate și coordonate, ar trebui să încerce să obțină acceptarea acestora de către țările terțe. UE a instituit deja arhitectura necesară pentru a pune în aplicare și a dezvolta în continuare Acordul UE-SUA privind transportul aerian. Prevederile acestui acord permit ambelor părți să ajungă la un consens cu privire la consolidarea, aplicarea în comun și chiar extinderea standardelor la țări terțe. Strategia ar trebui, prin urmare, să încerce să utilizeze instrumente cum ar fi comitetul mixt UE-SUA pentru a se ajunge la o viziune comună, împărtășită de alte state din întreaga lume care consideră, de asemenea, că viabilitatea sectorului aviatic depinde de respectarea unor valori fundamentale. UE și SUA și-ar putea asuma rolul de lideri în stabilirea de standarde la nivel mondial (inclusiv SESAR/NextGen). UE și SUA au încă posibilitatea de a se afla, împreună, în fruntea sectorului aviației la nivel mondial. |
| --- | --- |

3.6.

Strategia se bazează pe standarde europene și, prin intermediul unor negocieri concertate și coordonate, ar trebui să încerce să obțină acceptarea acestora de către țările terțe. UE a instituit deja arhitectura necesară pentru a pune în aplicare și a dezvolta în continuare Acordul UE-SUA privind transportul aerian. Prevederile acestui acord permit ambelor părți să ajungă la un consens cu privire la consolidarea, aplicarea în comun și chiar extinderea standardelor la țări terțe. Strategia ar trebui, prin urmare, să încerce să utilizeze instrumente cum ar fi comitetul mixt UE-SUA pentru a se ajunge la o viziune comună, împărtășită de alte state din întreaga lume care consideră, de asemenea, că viabilitatea sectorului aviatic depinde de respectarea unor valori fundamentale. UE și SUA și-ar putea asuma rolul de lideri în stabilirea de standarde la nivel mondial (inclusiv SESAR/NextGen). UE și SUA au încă posibilitatea de a se afla, împreună, în fruntea sectorului aviației la nivel mondial.

| 3.7. | De asemenea, succesul aviației europene depinde de competențele și calificările angajaților din domeniu. Prin urmare, ar trebui adoptate măsuri care să sporească atractivitatea acestui sector și să prevină abandonarea lui de către forța de muncă calificată sau migrarea acesteia către alte părți ale lumii. |
| --- | --- |

3.7.

De asemenea, succesul aviației europene depinde de competențele și calificările angajaților din domeniu. Prin urmare, ar trebui adoptate măsuri care să sporească atractivitatea acestui sector și să prevină abandonarea lui de către forța de muncă calificată sau migrarea acesteia către alte părți ale lumii.

4.   Punerea în aplicare a strategiei în domeniul aviației – gestionarea schimbărilor

| 4.1. | CESE recunoaște faptul că Comisia Europeană trebuie să procedeze cu prudență atunci când solicită sprijin pentru propunerile sale din partea statelor membre și a altor părți interesate. Totodată, însă, Comisia trebuie să dea dovadă de autoritate politică. Un astfel de angajament clar este necesar pentru a permite valorificarea potențialului sectorului european al aviației, respectând în același timp nevoia statelor membre de a asigura o conectivitate fiabilă și sigură și asigurând în același timp partenerii sociali că vor continua să fie implicați în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor legislative necesare. |
| --- | --- |

4.1.

CESE recunoaște faptul că Comisia Europeană trebuie să procedeze cu prudență atunci când solicită sprijin pentru propunerile sale din partea statelor membre și a altor părți interesate. Totodată, însă, Comisia trebuie să dea dovadă de autoritate politică. Un astfel de angajament clar este necesar pentru a permite valorificarea potențialului sectorului european al aviației, respectând în același timp nevoia statelor membre de a asigura o conectivitate fiabilă și sigură și asigurând în același timp partenerii sociali că vor continua să fie implicați în elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor legislative necesare.

| 4.2. | În comunicarea sa, Comisia a abordat mai multe aspecte, care vor face obiectul unor inițiative de reglementare, și a reiterat faptul că va solicita un angajament din partea tuturor părților interesate. Cu toate acestea, alături de un plan de acțiune care enumeră inițiativele ce urmează să fie prezentate și calendarul pe anii următori, este necesară elaborarea unei foi de parcurs care să precizeze modul în care Comisia se va adresa părților interesate și publicului larg pentru a garanta un astfel de angajament esențial. |
| --- | --- |

4.2.

În comunicarea sa, Comisia a abordat mai multe aspecte, care vor face obiectul unor inițiative de reglementare, și a reiterat faptul că va solicita un angajament din partea tuturor părților interesate. Cu toate acestea, alături de un plan de acțiune care enumeră inițiativele ce urmează să fie prezentate și calendarul pe anii următori, este necesară elaborarea unei foi de parcurs care să precizeze modul în care Comisia se va adresa părților interesate și publicului larg pentru a garanta un astfel de angajament esențial.

| 4.3. | Comisia a subliniat în mod corect necesitatea de a consolida dialogul social în acest sector. Presiunea asupra forței de muncă în sectorul aviatic este imensă. În aceste condiții, dialogul social este de o importanță majoră pentru implicarea partenerilor sociali în acest proces și garantarea participării lor. Problema care necesită clarificări este modul în care Comisia intenționează să structureze un dialog social cu privire la aspectele legate de abordarea sa holistică. |
| --- | --- |

4.3.

Comisia a subliniat în mod corect necesitatea de a consolida dialogul social în acest sector. Presiunea asupra forței de muncă în sectorul aviatic este imensă. În aceste condiții, dialogul social este de o importanță majoră pentru implicarea partenerilor sociali în acest proces și garantarea participării lor. Problema care necesită clarificări este modul în care Comisia intenționează să structureze un dialog social cu privire la aspectele legate de abordarea sa holistică.

| 4.4. | Sunt necesare clarificări suplimentare în materie de legislație a muncii și de securitate socială aplicabile lucrătorilor foarte mobili din aviația civilă; există lacune mari în domeniul protecției sociale a personalului aeronautic navigant din cauza lipsei de claritate a legislației. Este nevoie de modificarea normelor de drept în vigoare și de armonizarea legislației tehnice și a legislației în materie de securitate socială. |
| --- | --- |

4.4.

Sunt necesare clarificări suplimentare în materie de legislație a muncii și de securitate socială aplicabile lucrătorilor foarte mobili din aviația civilă; există lacune mari în domeniul protecției sociale a personalului aeronautic navigant din cauza lipsei de claritate a legislației. Este nevoie de modificarea normelor de drept în vigoare și de armonizarea legislației tehnice și a legislației în materie de securitate socială.

| 4.5. | Punerea în aplicare a oricăror măsuri legislative trebuie să fie plasată în contextul schimbărilor climatice. Elaborarea unei strategii în domeniul aviației nu poate avea loc în mod izolat, fără legătură cu necesitatea de a aborda la nivel global și în regim de urgență costurile conexe (economice, de mediu și sociale) pe care le au multiplele efecte ale schimbărilor climatice. De asemenea, sectorul aviației din UE ar trebui să privească provocările legate de emisiile de gaze cu efect de seră ca pe tot atâtea oportunități pentru activitatea de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

4.5.

Punerea în aplicare a oricăror măsuri legislative trebuie să fie plasată în contextul schimbărilor climatice. Elaborarea unei strategii în domeniul aviației nu poate avea loc în mod izolat, fără legătură cu necesitatea de a aborda la nivel global și în regim de urgență costurile conexe (economice, de mediu și sociale) pe care le au multiplele efecte ale schimbărilor climatice. De asemenea, sectorul aviației din UE ar trebui să privească provocările legate de emisiile de gaze cu efect de seră ca pe tot atâtea oportunități pentru activitatea de cercetare și inovare.

| 4.6. | Informațiile referitoare la strategie și la punerea ei în aplicare trebuie să fie furnizate în mod continuu. Trebuie organizate periodic evenimente de informare bine orientate, destinate părților interesate. |
| --- | --- |

4.6.

Informațiile referitoare la strategie și la punerea ei în aplicare trebuie să fie furnizate în mod continuu. Trebuie organizate periodic evenimente de informare bine orientate, destinate părților interesate.

| 4.7. | Mai mult, în cadrul dialogului cu statele membre, ar trebui subliniat faptul că abordarea generală a Comisiei în ceea ce privește aviația constituie un obiectiv prioritar și o chestiune care ține de coerență. În anumite cazuri, problema principală pare să fie lipsa de înțelegere la nivel național a nevoilor reale ale sectorului aviației. Comisia ar trebui să aibă în vedere sprijinirea mai activă a sectorului aviației la nivel național, în cadrul discuțiilor cu statele membre. |
| --- | --- |

4.7.

Mai mult, în cadrul dialogului cu statele membre, ar trebui subliniat faptul că abordarea generală a Comisiei în ceea ce privește aviația constituie un obiectiv prioritar și o chestiune care ține de coerență. În anumite cazuri, problema principală pare să fie lipsa de înțelegere la nivel național a nevoilor reale ale sectorului aviației. Comisia ar trebui să aibă în vedere sprijinirea mai activă a sectorului aviației la nivel național, în cadrul discuțiilor cu statele membre.

| 4.8. | CESE solicită, din nou, tuturor părților interesate din sectorul aviației să se implice activ în activitățile ulterioare de punere în aplicare a strategiei. Un sector al aviației puternic și durabil este în interesul tuturor, iar oportunitatea creată de această strategie nu trebuie irosită. |
| --- | --- |

4.8.

CESE solicită, din nou, tuturor părților interesate din sectorul aviației să se implice activ în activitățile ulterioare de punere în aplicare a strategiei. Un sector al aviației puternic și durabil este în interesul tuturor, iar oportunitatea creată de această strategie nu trebuie irosită.

Bruxelles, 14 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 13, 15.1.2016, p. 110.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  JO C 13, 15.1.2016, p. 169.

3

(4)  JO C 198, 10.7.2013, p. 51.

4

(5)  JO C 230, 14.7.2015, p. 17; JO C 451, 16.12.2014, p. 123; JO C 170, 5.6.2014, p. 116.

5

(6)  A se vedea nota de subsol 3.

6

(7)  A se vedea nota de subsol 3.

7

(8)  Prin urmare, CESE ar dori să reitereze mesajele avizelor JO C 241, 7.10.2002, p. 29, JO C 264, 20.7.2016, p. 11 și a se vedea nota de subsol 4.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 4.

9

---

| 21.10.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 389/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 389/93

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivei 96/50/CE a Consiliului și a Directivei 91/672/CEE a Consiliului

[COM(2016) 82 final — 2016/0050 (COD)]

(2016/C 389/13)

| Raportor: | domnul Jan SIMONS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Jan SIMONS

La 23 martie și, respectiv, 11 aprilie 2016, în conformitate cu articolul 91 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivei 96/50/CE a Consiliului și a Directivei 91/672/CEE a Consiliului

[COM(2016) 82 final – 2016/0050 (COD)].

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 21 iunie 2016.

În cea de a 518-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 iulie 2016 (ședința din 13 iulie 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 118 voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE este de acord că sistemul comun al calificărilor profesionale în navigația interioară ar trebui să se bazeze mai curând pe competențele necesare decât pe cerințele axate în mod tradițional pe experiență. Totodată, nutrește și el speranța că recunoașterea calificărilor profesionale pe întreg teritoriul Uniunii va contribui la dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

1.1.

CESE este de acord că sistemul comun al calificărilor profesionale în navigația interioară ar trebui să se bazeze mai curând pe competențele necesare decât pe cerințele axate în mod tradițional pe experiență. Totodată, nutrește și el speranța că recunoașterea calificărilor profesionale pe întreg teritoriul Uniunii va contribui la dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare.

| 1.2. | Mobilitatea forței de muncă în interiorul UE este un aspect important pentru a aborda deficitul structural de forță de muncă calificată. O evaluare obligatorie a competențelor în cazul tuturor membrilor echipajului de punte va îmbunătăți imaginea și atractivitatea profesiei. |
| --- | --- |

1.2.

Mobilitatea forței de muncă în interiorul UE este un aspect important pentru a aborda deficitul structural de forță de muncă calificată. O evaluare obligatorie a competențelor în cazul tuturor membrilor echipajului de punte va îmbunătăți imaginea și atractivitatea profesiei.

| 1.3. | Menținerea standardelor de siguranță existente pentru principalele căi navigabile internaționale trebuie considerată o condiție minimă pentru implementarea corespunzătoare a politicii propuse. |
| --- | --- |

1.3.

Menținerea standardelor de siguranță existente pentru principalele căi navigabile internaționale trebuie considerată o condiție minimă pentru implementarea corespunzătoare a politicii propuse.

| 1.4. | Consolidarea aplicabilității regulamentului de către autoritățile competente va descuraja, pe de o parte, practicile sociale ilegale și, pe de altă parte, va îmbunătăți competitivitatea și va consolida concurența loială. |
| --- | --- |

1.4.

Consolidarea aplicabilității regulamentului de către autoritățile competente va descuraja, pe de o parte, practicile sociale ilegale și, pe de altă parte, va îmbunătăți competitivitatea și va consolida concurența loială.

| 1.5. | În opinia CESE, pentru o bună guvernanță a rețelei de căi navigabile interioare este indispensabilă continuarea și extinderea unei strânse cooperări între Comisia Europeană și comisiile fluviale, în special Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin (CCNR). |
| --- | --- |

1.5.

În opinia CESE, pentru o bună guvernanță a rețelei de căi navigabile interioare este indispensabilă continuarea și extinderea unei strânse cooperări între Comisia Europeană și comisiile fluviale, în special Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin (CCNR).

| 1.6. | CESE este de acord că, cu condiția participării anumitor comisii fluviale, pe lângă o serie de cerințe comune în ceea ce privește competențele, care să fie precizate de Comitetul european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (CESNI), sunt necesare criterii obiective pentru identificarea căilor navigabile sau a sectoarelor care prezintă riscuri specifice, pentru care statele membre să poată impune anumite cerințe suplimentare, pe lângă calificările profesionale comune. |
| --- | --- |

1.6.

CESE este de acord că, cu condiția participării anumitor comisii fluviale, pe lângă o serie de cerințe comune în ceea ce privește competențele, care să fie precizate de Comitetul european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (CESNI), sunt necesare criterii obiective pentru identificarea căilor navigabile sau a sectoarelor care prezintă riscuri specifice, pentru care statele membre să poată impune anumite cerințe suplimentare, pe lângă calificările profesionale comune.

| 1.7. | Trebuie neapărat să fie comunicate mai explicit principiile și obiectivele politicii alese, pe care se întemeiază propunerea. |
| --- | --- |

1.7.

Trebuie neapărat să fie comunicate mai explicit principiile și obiectivele politicii alese, pe care se întemeiază propunerea.

2.   Introducere

| 2.1. | Industriile competitive se bazează pe capacitatea de a transporta volume mari de mărfuri prin mijloace rentabile. Capacitatea de încărcare a navelor de navigație interioară este egală cu cea a sute de camioane – un convoi de patru barje împinse (7 000 de tone greutate netă) reprezintă 280 de camioane a câte 25 de tone greutate netă fiecare – ceea ce ar putea contribui la reducerea costurilor de transport și la protecția mediului. |
| --- | --- |

2.1.

Industriile competitive se bazează pe capacitatea de a transporta volume mari de mărfuri prin mijloace rentabile. Capacitatea de încărcare a navelor de navigație interioară este egală cu cea a sute de camioane – un convoi de patru barje împinse (7 000 de tone greutate netă) reprezintă 280 de camioane a câte 25 de tone greutate netă fiecare – ceea ce ar putea contribui la reducerea costurilor de transport și la protecția mediului.

| 2.2. | Prin canalul Main-Dunăre, Rinul și Dunărea leagă în mod direct 13 state membre, de la Marea Nordului până la Marea Neagră, pe o distanță de 3 500 km. În fiecare an, aceste căi navigabile transportă în jur de 500 de milioane de tone de mărfuri, doar traficul pe Rin asigurând 67 % din volumul total. Transporturile transfrontaliere reprezintă peste 75 % din transportul pe căile navigabile interioare din UE. În Germania, Belgia și Țările de Jos, ponderea transportului pe căile navigabile interioare în repartizarea modală este de 12,5 %, 25 % și, respectiv, 38,7 %, iar pe culoarul Rinului, centrul industrial al Europei, aceasta este chiar de peste 50 %. |
| --- | --- |

2.2.

Prin canalul Main-Dunăre, Rinul și Dunărea leagă în mod direct 13 state membre, de la Marea Nordului până la Marea Neagră, pe o distanță de 3 500 km. În fiecare an, aceste căi navigabile transportă în jur de 500 de milioane de tone de mărfuri, doar traficul pe Rin asigurând 67 % din volumul total. Transporturile transfrontaliere reprezintă peste 75 % din transportul pe căile navigabile interioare din UE. În Germania, Belgia și Țările de Jos, ponderea transportului pe căile navigabile interioare în repartizarea modală este de 12,5 %, 25 % și, respectiv, 38,7 %, iar pe culoarul Rinului, centrul industrial al Europei, aceasta este chiar de peste 50 %.

| 2.3. | Cu o încărcătură de 150 de miliarde de tone/km anual, transportul pe căile navigabile interioare joacă un rol important în funcționarea lanțurilor logistice multimodale din UE. Potrivit unor studii recente, valoarea adăugată de 2,2 miliarde EUR în sectorul transportului pe căile navigabile interioare generează valoare adăugată economică directă și indirectă în valoare de 13,2 de miliarde EUR, adică un coeficient multiplicator de 6. |
| --- | --- |

2.3.

Cu o încărcătură de 150 de miliarde de tone/km anual, transportul pe căile navigabile interioare joacă un rol important în funcționarea lanțurilor logistice multimodale din UE. Potrivit unor studii recente, valoarea adăugată de 2,2 miliarde EUR în sectorul transportului pe căile navigabile interioare generează valoare adăugată economică directă și indirectă în valoare de 13,2 de miliarde EUR, adică un coeficient multiplicator de 6.

| 2.4. | Câteva cifre-cheie privind piața forței de muncă în transportul pe căile navigabile interioare din UE:






  — | 41 500 de lucrători: în jur de 14 650 comandanți de navă și 26 850 de lucrători operaționali. |
| --- | --- | --- |

2.4.

Câteva cifre-cheie privind piața forței de muncă în transportul pe căile navigabile interioare din UE:

—

41 500 de lucrători: în jur de 14 650 comandanți de navă și 26 850 de lucrători operaționali.

| — | Țările de Jos, Germania, Franța, Luxemburg, Italia, Belgia, România și Bulgaria reprezintă 80 % din totalul forței de muncă în transportul pe căi navigabile interioare. |
| --- | --- |

—

Țările de Jos, Germania, Franța, Luxemburg, Italia, Belgia, România și Bulgaria reprezintă 80 % din totalul forței de muncă în transportul pe căi navigabile interioare.

| — | Marea majoritate a lucrătorilor își desfășoară activitatea pe culoarul Rinului. |
| --- | --- |

—

Marea majoritate a lucrătorilor își desfășoară activitatea pe culoarul Rinului.

| — | Ponderea lucrătorilor străini: 27 % în Țările de Jos, 23 % în Germania, 14 % în Belgia. |
| --- | --- |

—

Ponderea lucrătorilor străini: 27 % în Țările de Jos, 23 % în Germania, 14 % în Belgia.

| — | 9 482 de întreprinderi în transportul pe căi navigabile interioare, din care 45 % neerlandeze. |
| --- | --- |

—

9 482 de întreprinderi în transportul pe căi navigabile interioare, din care 45 % neerlandeze.

| 2.5. | CESE a furnizat deja Parlamentului European, Consiliului și Comisiei Europene avize privind acest sector, printre altele, cu privire la politica socială în cadrul unui regim paneuropean al navigației fluviale, în 2005 (1), Programul de acțiune european integrat pentru transportul pe căi navigabile interioare, numit „NAIADES”, în 2006 (2) și pachetul „NAIADES II”, în 2014 (3). |
| --- | --- |

2.5.

CESE a furnizat deja Parlamentului European, Consiliului și Comisiei Europene avize privind acest sector, printre altele, cu privire la politica socială în cadrul unui regim paneuropean al navigației fluviale, în 2005 (1), Programul de acțiune european integrat pentru transportul pe căi navigabile interioare, numit „NAIADES”, în 2006 (2) și pachetul „NAIADES II”, în 2014 (3).

| 2.6. | În aceste documente, se solicită, în primul rând, „conceperea unei politici sociale a Uniunii pentru navigația interioară” care să includă, „în cadrul dialogului social, [...] instituirea unei reglementări specifice cu privire la timpul de lucru în navigația interioară”, cea din urmă solicitare a Comitetului, în 2014, referindu-se la necesitatea unor noi inițiative. „Un rol central în acest sens îl joacă armonizarea propusă a profilurilor profesionale” (pe baza dialogului social) „și corelarea la nivel european a calificărilor profesionale, subiecte care vor fi analizate în detaliu de Comisie, în strânsă colaborare cu comisiile fluviale, în special cu Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin”. |
| --- | --- |

2.6.

În aceste documente, se solicită, în primul rând, „conceperea unei politici sociale a Uniunii pentru navigația interioară” care să includă, „în cadrul dialogului social, [...] instituirea unei reglementări specifice cu privire la timpul de lucru în navigația interioară”, cea din urmă solicitare a Comitetului, în 2014, referindu-se la necesitatea unor noi inițiative. „Un rol central în acest sens îl joacă armonizarea propusă a profilurilor profesionale” (pe baza dialogului social) „și corelarea la nivel european a calificărilor profesionale, subiecte care vor fi analizate în detaliu de Comisie, în strânsă colaborare cu comisiile fluviale, în special cu Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin”.

| 2.7. | Între timp, Comisia și-a intensificat cooperarea cu CCNR și a obținut deja unele rezultate importante, cum ar fi identificarea în comun a competențelor necesare (tabelele de competențe PLATINA) și, pornind de la intenția comună de a îmbunătăți reglementările privind navigația interioară, instituirea, în iunie 2015, a Comitetului european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară, cunoscut sub denumirea de CESNI. CESNI și-a început prompt activitatea și a elaborat, în 2015, standarde privind cerințele tehnice pentru navele de navigație interioară. De asemenea, s-a hotărât crearea unui grup de lucru al CESNI privind calificările profesionale. Se așteaptă ca CESNI să joace un rol important și în domeniul calificărilor profesionale, prin elaborarea în detaliu a standardelor menționate în propunere. |
| --- | --- |

2.7.

Între timp, Comisia și-a intensificat cooperarea cu CCNR și a obținut deja unele rezultate importante, cum ar fi identificarea în comun a competențelor necesare (tabelele de competențe PLATINA) și, pornind de la intenția comună de a îmbunătăți reglementările privind navigația interioară, instituirea, în iunie 2015, a Comitetului european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară, cunoscut sub denumirea de CESNI. CESNI și-a început prompt activitatea și a elaborat, în 2015, standarde privind cerințele tehnice pentru navele de navigație interioară. De asemenea, s-a hotărât crearea unui grup de lucru al CESNI privind calificările profesionale. Se așteaptă ca CESNI să joace un rol important și în domeniul calificărilor profesionale, prin elaborarea în detaliu a standardelor menționate în propunere.

| 2.8. | Prezenta propunere a Comisiei se întemeiază pe consultări ample și de lungă durată cu multe dintre organizațiile implicate, precum și cu partenerii sociali, de exemplu, de: comisii fluviale internaționale – Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin, Comisia Dunării, Comisia pentru râul Sava; Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor Unite; administrațiile naționale responsabile cu elaborarea politicilor privind transportul pe căi navigabile interioare (TCNI) și cu activitățile legislative și administrative aferente; organizații profesionale – Uniunea Europeană a Navigației Interioare și Uniunea Europeană a Marinarilor Fluviali; sindicate – Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi – secțiunea TCNI; PLATINA – platforma pentru implementarea NAIADES; instituții de învățământ și formare în domeniul TCNI din Europa – EDINNA; AQUAPOL și Federația europeană a porturilor interioare. Printre partenerii sociali din transportul pe căi navigabile interioare din Europa se numără Uniunea Europeană a Navigației Interioare, Uniunea Europeană a Marinarilor Fluviali și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi. |
| --- | --- |

2.8.

Prezenta propunere a Comisiei se întemeiază pe consultări ample și de lungă durată cu multe dintre organizațiile implicate, precum și cu partenerii sociali, de exemplu, de: comisii fluviale internaționale – Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin, Comisia Dunării, Comisia pentru râul Sava; Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor Unite; administrațiile naționale responsabile cu elaborarea politicilor privind transportul pe căi navigabile interioare (TCNI) și cu activitățile legislative și administrative aferente; organizații profesionale – Uniunea Europeană a Navigației Interioare și Uniunea Europeană a Marinarilor Fluviali; sindicate – Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi – secțiunea TCNI; PLATINA – platforma pentru implementarea NAIADES; instituții de învățământ și formare în domeniul TCNI din Europa – EDINNA; AQUAPOL și Federația europeană a porturilor interioare. Printre partenerii sociali din transportul pe căi navigabile interioare din Europa se numără Uniunea Europeană a Navigației Interioare, Uniunea Europeană a Marinarilor Fluviali și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi.

3.   Sinteza propunerii Comisiei

| 3.1. | Transportul pe căi navigabile interioare este un mod de transport eficient din punct de vedere energetic, economic din perspectiva costurilor și care ar putea fi folosit într-un mod mai eficace pentru a sprijini obiectivele Uniunii Europene în materie de eficiență energetică, de creștere economică și de dezvoltare industrială. Cu toate acestea, contribuția sa este îngreunată de dificultăți în ceea ce privește mobilitatea forței de muncă, persistența posturilor vacante și necorelarea competențelor. Existența unor cerințe minime diferite la nivelul statelor membre pentru calificările profesionale în domeniul navigației interioare nu oferă suficiente garanții pentru fiecare țară în parte în ceea ce privește recunoașterea calificărilor profesionale ale echipajelor din alte state membre, în special deoarece aceasta afectează și siguranța navigației. |
| --- | --- |

3.1.

Transportul pe căi navigabile interioare este un mod de transport eficient din punct de vedere energetic, economic din perspectiva costurilor și care ar putea fi folosit într-un mod mai eficace pentru a sprijini obiectivele Uniunii Europene în materie de eficiență energetică, de creștere economică și de dezvoltare industrială. Cu toate acestea, contribuția sa este îngreunată de dificultăți în ceea ce privește mobilitatea forței de muncă, persistența posturilor vacante și necorelarea competențelor. Existența unor cerințe minime diferite la nivelul statelor membre pentru calificările profesionale în domeniul navigației interioare nu oferă suficiente garanții pentru fiecare țară în parte în ceea ce privește recunoașterea calificărilor profesionale ale echipajelor din alte state membre, în special deoarece aceasta afectează și siguranța navigației.

| 3.2. | Obiectivul directivei este să faciliteze mobilitatea forței de muncă în sectorul transportului pe căi navigabile interioare, prin asigurarea recunoașterii în întreaga Uniune a calificărilor profesionale ale lucrătorilor calificați. Inițiativa se bazează pe o experiență de peste 19 ani cu Directivele 96/50/CE privind armonizarea condițiilor de obținere a brevetelor de comandant de navă și 91/672/CEE privind recunoașterea reciprocă a brevetelor naționale ale comandanților de navă care activează pe alte căi navigabile interioare decât fluviul Rin. |
| --- | --- |

3.2.

Obiectivul directivei este să faciliteze mobilitatea forței de muncă în sectorul transportului pe căi navigabile interioare, prin asigurarea recunoașterii în întreaga Uniune a calificărilor profesionale ale lucrătorilor calificați. Inițiativa se bazează pe o experiență de peste 19 ani cu Directivele 96/50/CE privind armonizarea condițiilor de obținere a brevetelor de comandant de navă și 91/672/CEE privind recunoașterea reciprocă a brevetelor naționale ale comandanților de navă care activează pe alte căi navigabile interioare decât fluviul Rin.

| 3.3. | Propunerea extinde recunoașterea calificărilor profesionale la toți membrii echipajului de punte și se bazează pe competențele necesare. Acesta prevede o recunoaștere a întregii rețele europene de căi navigabile interioare bazată pe:






  — | standarde comune pentru certificatele de comandanți de nave și alți membri ai echipajului de punte; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Propunerea extinde recunoașterea calificărilor profesionale la toți membrii echipajului de punte și se bazează pe competențele necesare. Acesta prevede o recunoaștere a întregii rețele europene de căi navigabile interioare bazată pe:

—

standarde comune pentru certificatele de comandanți de nave și alți membri ai echipajului de punte;

| — | criterii și proceduri comune pentru stabilirea competențelor necesare; |
| --- | --- |

—

criterii și proceduri comune pentru stabilirea competențelor necesare;

| — | stabilirea unor criterii prin care cunoștințele necesare privind anumite rute să se justifice prin nivelul de siguranță avut în vedere. |
| --- | --- |

—

stabilirea unor criterii prin care cunoștințele necesare privind anumite rute să se justifice prin nivelul de siguranță avut în vedere.

Potrivit Comisiei, nu numai lucrătorii vor beneficia de condiții mai bune de mobilitate a forței de muncă și de noi oportunități de carieră, ci sectorul în ansamblu va deveni mai atractiv, atât pentru întreprinderi, cât și pentru lucrători.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE este de acord că sistemul comun al calificărilor profesionale în navigația interioară ar trebui să se bazeze mai curând pe competențele necesare decât pe cerințele axate în mod tradițional pe experiență. Totodată, nutrește și el speranța că recunoașterea calificărilor profesionale pe întreg teritoriul Uniunii va contribui la dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

4.1.

CESE este de acord că sistemul comun al calificărilor profesionale în navigația interioară ar trebui să se bazeze mai curând pe competențele necesare decât pe cerințele axate în mod tradițional pe experiență. Totodată, nutrește și el speranța că recunoașterea calificărilor profesionale pe întreg teritoriul Uniunii va contribui la dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare.

| 4.2. | Comitetul acordă o importanță deosebită continuării și extinderii cooperării dintre Comisia Europeană și comisiile fluviale, în special Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin (CCNR). În special eforturile lor comune de armonizare și modernizare a reglementărilor sunt importante pentru dezvoltarea unei politici coerente în ceea ce privește rețeaua de căi navigabile interioare a UE. CESE subliniază importanța stabilirii și menținerii unor condiții de concurență echitabile în sectorul transportului pe căile navigabile interioare și subliniază că modernizarea reglementărilor trebuie să meargă mână în mână cu modernizarea modalităților de punere în aplicare. |
| --- | --- |

4.2.

Comitetul acordă o importanță deosebită continuării și extinderii cooperării dintre Comisia Europeană și comisiile fluviale, în special Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin (CCNR). În special eforturile lor comune de armonizare și modernizare a reglementărilor sunt importante pentru dezvoltarea unei politici coerente în ceea ce privește rețeaua de căi navigabile interioare a UE. CESE subliniază importanța stabilirii și menținerii unor condiții de concurență echitabile în sectorul transportului pe căile navigabile interioare și subliniază că modernizarea reglementărilor trebuie să meargă mână în mână cu modernizarea modalităților de punere în aplicare.

| 4.3. | Ca parte a pachetului NAIADES II, propunerea vizează introducerea unui sistem comun de standarde minime bazate pe competențe, extrem de importante pentru asigurarea nivelului de siguranță pe căile navigabile din Uniunea Europeană. CESE consideră că acest sistem nu trebuie să afecteze cele mai bune practici existente pe toate categoriile de căi navigabile interioare. |
| --- | --- |

4.3.

Ca parte a pachetului NAIADES II, propunerea vizează introducerea unui sistem comun de standarde minime bazate pe competențe, extrem de importante pentru asigurarea nivelului de siguranță pe căile navigabile din Uniunea Europeană. CESE consideră că acest sistem nu trebuie să afecteze cele mai bune practici existente pe toate categoriile de căi navigabile interioare.

| 4.3.1. | Propunerea prevede, așadar, că statele membre pot avea în vedere excepții sau cerințe suplimentare pentru anumite căi navigabile sau sectoare ale acestora. Aceste măsuri trebuie, desigur, să fie țintite și proporționale, astfel încât numărul lor să se limiteze la strictul necesar. În general, nu se dorește o scădere a standardelor în vigoare. Cu toate acestea, standardele de siguranță privind diversele categorii de căi navigabile pot varia. |
| --- | --- |

4.3.1.

Propunerea prevede, așadar, că statele membre pot avea în vedere excepții sau cerințe suplimentare pentru anumite căi navigabile sau sectoare ale acestora. Aceste măsuri trebuie, desigur, să fie țintite și proporționale, astfel încât numărul lor să se limiteze la strictul necesar. În general, nu se dorește o scădere a standardelor în vigoare. Cu toate acestea, standardele de siguranță privind diversele categorii de căi navigabile pot varia.

| 4.4. | În ceea ce privește transportul pe râuri internaționale, transnaționalizarea transportului pe căi navigabile interioare a dus la înființarea comisiilor fluviale pentru asigurarea unui regim unic în scopuri comerciale. Astfel, regimul juridic al Rinului datează de peste 200 de ani. Comisiile pentru Dunăre, Moselle și Sava au fost înființate ulterior. |
| --- | --- |

4.4.

În ceea ce privește transportul pe râuri internaționale, transnaționalizarea transportului pe căi navigabile interioare a dus la înființarea comisiilor fluviale pentru asigurarea unui regim unic în scopuri comerciale. Astfel, regimul juridic al Rinului datează de peste 200 de ani. Comisiile pentru Dunăre, Moselle și Sava au fost înființate ulterior.

| 4.4.1. | Regimul Rinului se diferențiază nu numai prin lunga sa istorie, ci, mai ales, prin cadrul său juridic cuprinzător, în special cadrul juridic internațional. |
| --- | --- |

4.4.1.

Regimul Rinului se diferențiază nu numai prin lunga sa istorie, ci, mai ales, prin cadrul său juridic cuprinzător, în special cadrul juridic internațional.

| 4.4.2. | Comitetul consideră că este nevoie de un context instituțional extins și bine fondat pentru a garanta coerența și consistența legislației pentru navigația pe rețeaua europeană de căi navigabile. Atât din perspectivă instituțională, cât și sub aspect economic și social, este cât se poate de necesară o cooperare continuă și lărgită între Comisia Europeană și CCNR. |
| --- | --- |

4.4.2.

Comitetul consideră că este nevoie de un context instituțional extins și bine fondat pentru a garanta coerența și consistența legislației pentru navigația pe rețeaua europeană de căi navigabile. Atât din perspectivă instituțională, cât și sub aspect economic și social, este cât se poate de necesară o cooperare continuă și lărgită între Comisia Europeană și CCNR.

| 4.5. | CESE este de acord că, cu condiția participării anumitor comisii fluviale, pe lângă o serie de cerințe comune în ceea ce privește competențele, care să fie precizate de Comitetul european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (CESNI), sunt necesare criterii obiective pentru identificarea căilor navigabile sau a sectoarelor care prezintă riscuri specifice, pentru care statele membre să poată impune anumite cerințe suplimentare, pe lângă calificările profesionale comune. |
| --- | --- |

4.5.

CESE este de acord că, cu condiția participării anumitor comisii fluviale, pe lângă o serie de cerințe comune în ceea ce privește competențele, care să fie precizate de Comitetul european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (CESNI), sunt necesare criterii obiective pentru identificarea căilor navigabile sau a sectoarelor care prezintă riscuri specifice, pentru care statele membre să poată impune anumite cerințe suplimentare, pe lângă calificările profesionale comune.

| 4.6. | Din perspectivă europeană, menținerea standardelor de siguranță existente pentru principalele căi navigabile internaționale trebuie considerată o condiție generală pentru implementarea corespunzătoare a politicii propuse. O îndelungată tradiție internațională a dus la dezvoltarea unei abordări coordonate a acestei probleme, bazată pe bazinele hidrografice, care este, în general, acceptată de toate părțile interesate. |
| --- | --- |

4.6.

Din perspectivă europeană, menținerea standardelor de siguranță existente pentru principalele căi navigabile internaționale trebuie considerată o condiție generală pentru implementarea corespunzătoare a politicii propuse. O îndelungată tradiție internațională a dus la dezvoltarea unei abordări coordonate a acestei probleme, bazată pe bazinele hidrografice, care este, în general, acceptată de toate părțile interesate.

| 4.6.1. | În acest sens, ar trebui acordată o atenție specială Rinului. Această cale de navigație internațională, care, împreună cu Dunărea, este una dintre cele mai dificile din perspectivă nautică, preia peste două treimi din traficul european pe căi navigabile interioare. Statele riverane acestuia au instituit un nivel ridicat de siguranță, bazat pe Convenția revizuită privind navigația pe Rin și supervizat de CCNR. |
| --- | --- |

4.6.1.

În acest sens, ar trebui acordată o atenție specială Rinului. Această cale de navigație internațională, care, împreună cu Dunărea, este una dintre cele mai dificile din perspectivă nautică, preia peste două treimi din traficul european pe căi navigabile interioare. Statele riverane acestuia au instituit un nivel ridicat de siguranță, bazat pe Convenția revizuită privind navigația pe Rin și supervizat de CCNR.

| 4.7. | CCNR a instituit deja un mecanism multinațional obligatoriu de identificare a sectoarelor cu riscuri specifice. În opinia CESE, coordonarea la nivel comunitar a deciziilor naționale și a deciziilor adoptate de comisiile fluviale ar fi, prin urmare, un pas înainte în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor calificați. |
| --- | --- |

4.7.

CCNR a instituit deja un mecanism multinațional obligatoriu de identificare a sectoarelor cu riscuri specifice. În opinia CESE, coordonarea la nivel comunitar a deciziilor naționale și a deciziilor adoptate de comisiile fluviale ar fi, prin urmare, un pas înainte în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor calificați.

| 4.7.1. | Prin urmare, ar trebui introduse criterii comune privind identificarea riscurilor specifice. CESE recunoaște că stabilirea unor criterii universale și obiective pentru stabilirea unor rute cu riscuri specifice prezintă și avantajul asigurării unui proces decizional transparent, cu un domeniu de aplicare extins. |
| --- | --- |

4.7.1.

Prin urmare, ar trebui introduse criterii comune privind identificarea riscurilor specifice. CESE recunoaște că stabilirea unor criterii universale și obiective pentru stabilirea unor rute cu riscuri specifice prezintă și avantajul asigurării unui proces decizional transparent, cu un domeniu de aplicare extins.

| 4.7.2. | Bazinul Dunării nu dispune încă de mecanisme multinaționale obligatorii de identificare a sectoarelor cu riscuri specifice. Cu toate acestea, CESE consideră că eforturile statelor membre, sprijinite prin finanțare UE, de a îmbunătăți și a garanta navigabilitatea pe Dunăre, constituie un factor esențial de dezvoltare a coridorului. |
| --- | --- |

4.7.2.

Bazinul Dunării nu dispune încă de mecanisme multinaționale obligatorii de identificare a sectoarelor cu riscuri specifice. Cu toate acestea, CESE consideră că eforturile statelor membre, sprijinite prin finanțare UE, de a îmbunătăți și a garanta navigabilitatea pe Dunăre, constituie un factor esențial de dezvoltare a coridorului.

| 4.7.3. | O propunere privind o metodologie de identificare a căilor navigabile sau a sectoarelor acestora cu riscuri specifice ar putea cuprinde:






  1. | Stabilirea unor criterii generale pentru calificările profesionale necesare. |
| --- | --- | --- |

4.7.3.

O propunere privind o metodologie de identificare a căilor navigabile sau a sectoarelor acestora cu riscuri specifice ar putea cuprinde:

1.

Stabilirea unor criterii generale pentru calificările profesionale necesare.

| 2. | În ce privește râurile naționale: elaborarea de propuneri de către țările riverane, emiterea unui aviz din partea CESNI, hotărârea Comisiei Europene prin procedura actelor delegate. |
| --- | --- |

2.

În ce privește râurile naționale: elaborarea de propuneri de către țările riverane, emiterea unui aviz din partea CESNI, hotărârea Comisiei Europene prin procedura actelor delegate.

| 3. | În ce privește râurile internaționale: comisiile fluviale, care dispun de un cadru legal internațional, urmează criteriile generale; elaborarea de propuneri de către țările riverane, în urma coordonării cu comisiile fluviale, emiterea unui aviz din partea CESNI, hotărârea Comisiei Europene prin procedura actelor delegate. |
| --- | --- |

3.

În ce privește râurile internaționale: comisiile fluviale, care dispun de un cadru legal internațional, urmează criteriile generale; elaborarea de propuneri de către țările riverane, în urma coordonării cu comisiile fluviale, emiterea unui aviz din partea CESNI, hotărârea Comisiei Europene prin procedura actelor delegate.

| 4.8. | Scopul propunerii este asigurarea unei cât mai largi mobilități profesionale pe o piață unică a forței de muncă pentru navigația interioară, accesibilă lucrătorilor din toate statele membre, cu scopul de a soluționa problema lipsei structurale de echipaj calificat. CESE este de acord că această chestiune importantă merită întreaga atenție. |
| --- | --- |

4.8.

Scopul propunerii este asigurarea unei cât mai largi mobilități profesionale pe o piață unică a forței de muncă pentru navigația interioară, accesibilă lucrătorilor din toate statele membre, cu scopul de a soluționa problema lipsei structurale de echipaj calificat. CESE este de acord că această chestiune importantă merită întreaga atenție.

| 4.8.1. | Evaluarea obligatorie a competențelor tuturor membrilor echipajului de punte, la un nivel deja operațional, va îmbunătăți imaginea și atractivitatea profesiei atât pentru ucenici, cât și pentru nou-sosiți. |
| --- | --- |

4.8.1.

Evaluarea obligatorie a competențelor tuturor membrilor echipajului de punte, la un nivel deja operațional, va îmbunătăți imaginea și atractivitatea profesiei atât pentru ucenici, cât și pentru nou-sosiți.

| 4.8.2. | CESE sprijină obiectivul Comisiei Europene de a menține acest sector accesibil lucrătorilor cu o orientare mai practică. CESE salută de asemenea crearea de noi oportunități de recalificare rapidă pentru cei care doresc să-și schimbe cariera și au deja o experiență în domeniul maritim sau în alt domeniu. |
| --- | --- |

4.8.2.

CESE sprijină obiectivul Comisiei Europene de a menține acest sector accesibil lucrătorilor cu o orientare mai practică. CESE salută de asemenea crearea de noi oportunități de recalificare rapidă pentru cei care doresc să-și schimbe cariera și au deja o experiență în domeniul maritim sau în alt domeniu.

| 4.9. | CESE înțelege că propunerea se bazează pe opțiuni politice temeinic studiate. Totuși, aceste intenții nu reies cu ușurință din textul propriu-zis al propunerii. Comitetul recomandă de aceea ferm formularea mai explicită a principiilor și obiectivelor politicii alese. |
| --- | --- |

4.9.

CESE înțelege că propunerea se bazează pe opțiuni politice temeinic studiate. Totuși, aceste intenții nu reies cu ușurință din textul propriu-zis al propunerii. Comitetul recomandă de aceea ferm formularea mai explicită a principiilor și obiectivelor politicii alese.

5.   Observații specifice

| 5.1. | O reducere semnificativă a documentelor relevante, precum și păstrarea și actualizarea acestora în format electronic, ar putea îmbunătăți eficacitatea punerii în aplicare și reduce sarcinile administrative, permițând în același timp serviciilor de control să funcționeze mai eficient. Ca urmare, practicile sociale ilegale vor fi descurajate, iar competitivitatea și concurența loială vor fi consolidate. |
| --- | --- |

5.1.

O reducere semnificativă a documentelor relevante, precum și păstrarea și actualizarea acestora în format electronic, ar putea îmbunătăți eficacitatea punerii în aplicare și reduce sarcinile administrative, permițând în același timp serviciilor de control să funcționeze mai eficient. Ca urmare, practicile sociale ilegale vor fi descurajate, iar competitivitatea și concurența loială vor fi consolidate.

| 5.1.1. | CESE recomandă cu fermitate implicarea și angajarea în acest sens a partenerilor sociali, a comisiilor fluviale internaționale și a serviciilor implicate. |
| --- | --- |

5.1.1.

CESE recomandă cu fermitate implicarea și angajarea în acest sens a partenerilor sociali, a comisiilor fluviale internaționale și a serviciilor implicate.

| 5.2. | Examenele practice au loc, de obicei, la bordul unei nave, dar ar trebui, de asemenea, să se poată desfășura pe un simulator, cu condiția, desigur, să existe experiența practică necesară. Prin urmare, CESNI ar trebui să stabilească un standard uniform de caracteristici tehnice și funcționalități pentru simulatoarele de navigație care reproduc nave de navigație interioară, împreună cu normele pentru certificarea acestor instrumente. |
| --- | --- |

5.2.

Examenele practice au loc, de obicei, la bordul unei nave, dar ar trebui, de asemenea, să se poată desfășura pe un simulator, cu condiția, desigur, să existe experiența practică necesară. Prin urmare, CESNI ar trebui să stabilească un standard uniform de caracteristici tehnice și funcționalități pentru simulatoarele de navigație care reproduc nave de navigație interioară, împreună cu normele pentru certificarea acestor instrumente.

| 5.2.1. | Propunerea de directivă acceptă, de asemenea, în locul examenelor administrative, programele de formare aprobate. În această privință, CESE observă că este necesar să se asigure că nu există niciun conflict de interese între examinator și profesorul sau formatorul unui candidat examinat. |
| --- | --- |

5.2.1.

Propunerea de directivă acceptă, de asemenea, în locul examenelor administrative, programele de formare aprobate. În această privință, CESE observă că este necesar să se asigure că nu există niciun conflict de interese între examinator și profesorul sau formatorul unui candidat examinat.

| 5.2.2. | CESE salută recunoașterea programelor de formare aprobate, dar are serioase îndoieli cu privire la valoarea lor adăugată în lipsa unui sistem corespunzător de determinare și de asigurare a calității. |
| --- | --- |

5.2.2.

CESE salută recunoașterea programelor de formare aprobate, dar are serioase îndoieli cu privire la valoarea lor adăugată în lipsa unui sistem corespunzător de determinare și de asigurare a calității.

| 5.2.3. | De asemenea, posibilitatea oferită de propunere privind dobândirea competențelor necesare în cadrul învățării nonformale și informale, în acest caz prin practica navigației, este în concordanță cu avizul Comitetului în acest domeniu (4). |
| --- | --- |

5.2.3.

De asemenea, posibilitatea oferită de propunere privind dobândirea competențelor necesare în cadrul învățării nonformale și informale, în acest caz prin practica navigației, este în concordanță cu avizul Comitetului în acest domeniu (4).

| 5.3. | Totodată, ar trebui avute în vedere standarde suplimentare pentru anumite tipuri de operațiuni în cazul în care se aplică deja standardele internaționale de siguranță, de exemplu, în domeniul navelor de transport de călători. CESE observă că acest lucru s-ar putea aplica, de asemenea, în cazul experților în GNL de la bordul navelor de transport pe căile navigabile interioare. Cu toate acestea, ar trebui recunoscut faptul că standardele maritime nu sunt adecvate pentru navele de transport pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

5.3.

Totodată, ar trebui avute în vedere standarde suplimentare pentru anumite tipuri de operațiuni în cazul în care se aplică deja standardele internaționale de siguranță, de exemplu, în domeniul navelor de transport de călători. CESE observă că acest lucru s-ar putea aplica, de asemenea, în cazul experților în GNL de la bordul navelor de transport pe căile navigabile interioare. Cu toate acestea, ar trebui recunoscut faptul că standardele maritime nu sunt adecvate pentru navele de transport pe căile navigabile interioare.

| 5.4. | Conform studiului de evaluare a impactului efectuat de Comisia Europeană, ponderea lucrătorilor care desfășoară activități independente în raport cu salariații în Europa este de 27 % față de 73 %. Aceste cifre sunt însă mai puțin utile dacă nu sunt defalcate în „transport de marfă” și „transport de călători”, având în vedere că 40 % din locurile de muncă sunt legate de transportul de călători, iar IMM-urile care dețin sau exploatează o navă reprezintă 80-90 % din piață, în partea de vest a UE, în special Belgia, Țările de Jos, Franța și Germania. |
| --- | --- |

5.4.

Conform studiului de evaluare a impactului efectuat de Comisia Europeană, ponderea lucrătorilor care desfășoară activități independente în raport cu salariații în Europa este de 27 % față de 73 %. Aceste cifre sunt însă mai puțin utile dacă nu sunt defalcate în „transport de marfă” și „transport de călători”, având în vedere că 40 % din locurile de muncă sunt legate de transportul de călători, iar IMM-urile care dețin sau exploatează o navă reprezintă 80-90 % din piață, în partea de vest a UE, în special Belgia, Țările de Jos, Franța și Germania.

| 5.5. | CESE salută faptul că atât Comisia, cât și statele membre vor evalua implementarea directivei, dar consideră că în acest proces trebuie implicate și comisiile fluviale. CESE consideră că o astfel de evaluare la nivel național, european și internațional va oferi o bună bază pentru o eventuală viitoare revizuire a directivei, atunci când va fi cazul. |
| --- | --- |

5.5.

CESE salută faptul că atât Comisia, cât și statele membre vor evalua implementarea directivei, dar consideră că în acest proces trebuie implicate și comisiile fluviale. CESE consideră că o astfel de evaluare la nivel național, european și internațional va oferi o bună bază pentru o eventuală viitoare revizuire a directivei, atunci când va fi cazul.

Bruxelles, 13 iulie 2016.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Georges DASSIS

---

(1)  JO C 24, 31.1.2006, p. 73.

1

(2)  JO C 318, 23.12.2006, p. 218.

2

(3)  JO C 177, 11.6. 2014, p. 58.

3

(4)  JO C 13, 15.1.2016, p. 49.

4

---