# Az Európai Unió L 118/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 118 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. május 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 118

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. május 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/700 végrehajtási rendelete (2018. május 8.) azon harmadik országbeli létesítmények jegyzékének, amelyekből egyes állati eredetű termékeknek az Unióba történő behozatala megengedett, egyes brazíliai létesítmények tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/701 végrehajtási rendelete (2018. május 8.) a 809/2014/EU végrehajtási rendelettől a 2018. évben az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapja, az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem módosításairól történő értesítés határnapja, valamint az alaptámogatási rendszeren belüli támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának határnapja tekintetében való eltérésről | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/702 határozata (2018. május 8.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2018) 2721. számú dokumentummal történt) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/703 végrehajtási határozata (2018. május 8.) a Svájc díjszámítási körzetében alkalmazott 2015-ös, 2016-os és 2018-as egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való megfeleléséről
  (az értesítés a C(2018) 2726. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/704 végrehajtási határozata (2018. május 8.) a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjaknak a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek való, a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke szerinti megfeleléséről
  (az értesítés a C(2018) 2729. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 18 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/700 végrehajtási rendelete (2018. május 8.) azon harmadik országbeli létesítmények jegyzékének, amelyekből egyes állati eredetű termékeknek az Unióba történő behozatala megengedett, egyes brazíliai létesítmények tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2018/701 végrehajtási rendelete (2018. május 8.) a 809/2014/EU végrehajtási rendelettől a 2018. évben az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapja, az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem módosításairól történő értesítés határnapja, valamint az alaptámogatási rendszeren belüli támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának határnapja tekintetében való eltérésről

5

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2018/702 határozata (2018. május 8.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2018) 2721. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2018) 2721. számú dokumentummal történt)

7

*

A Bizottság (EU) 2018/703 végrehajtási határozata (2018. május 8.) a Svájc díjszámítási körzetében alkalmazott 2015-ös, 2016-os és 2018-as egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való megfeleléséről
  (az értesítés a C(2018) 2726. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 2726. számú dokumentummal történt)

1

16

*

A Bizottság (EU) 2018/704 végrehajtási határozata (2018. május 8.) a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjaknak a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek való, a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke szerinti megfeleléséről
  (az értesítés a C(2018) 2729. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 2729. számú dokumentummal történt)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.5.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/700 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. május 8.)

azon harmadik országbeli létesítmények jegyzékének, amelyekből egyes állati eredetű termékeknek az Unióba történő behozatala megengedett, egyes brazíliai létesítmények tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 854/2004/EK rendelet különleges szabályokat állapít meg az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére. A szóban forgó rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében állati eredetű termékek kizárólag akkor hozhatók be az Unióba, ha azok olyan harmadik országbeli létesítményekből származnak, amelyek szerepelnek az említett cikkel összhangban összeállított és naprakésszé tett jegyzékeken. E jegyzékek megtalálhatók az Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóság honlapján (2). |
| --- | --- |

(1)

A 854/2004/EK rendelet különleges szabályokat állapít meg az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére. A szóban forgó rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében állati eredetű termékek kizárólag akkor hozhatók be az Unióba, ha azok olyan harmadik országbeli létesítményekből származnak, amelyek szerepelnek az említett cikkel összhangban összeállított és naprakésszé tett jegyzékeken. E jegyzékek megtalálhatók az Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóság honlapján (2).

| (2) | A 854/2004/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a harmadik országbeli létesítményeket akkor lehet ilyen jegyzékbe felvenni, ha a harmadik ország illetékes hatóságai biztosítják, hogy ezek a létesítmények teljesítik az említett cikkben megállapított feltételeket. A 854/2004/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése szerint továbbá a harmadik országok illetékes hatóságai biztosítják a létesítmények ezen jegyzékének naprakésszé tételét és a Bizottsággal való közlését. |
| --- | --- |

(2)

A 854/2004/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a harmadik országbeli létesítményeket akkor lehet ilyen jegyzékbe felvenni, ha a harmadik ország illetékes hatóságai biztosítják, hogy ezek a létesítmények teljesítik az említett cikkben megállapított feltételeket. A 854/2004/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése szerint továbbá a harmadik országok illetékes hatóságai biztosítják a létesítmények ezen jegyzékének naprakésszé tételét és a Bizottsággal való közlését.

| (3) | A 854/2004/EK rendelet 12. cikke (4) bekezdésének c) pontjának értelmében amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy szükség van a létesítmények jegyzékének módosítására – olyan vonatkozó információk ismeretében, mint az uniós vizsgálati jelentések vagy a tagállamoktól a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által létrehozott sürgősségi riasztórendszeren (RASSF) kapott értesítés –, meghozza az ehhez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A 854/2004/EK rendelet 12. cikke (4) bekezdésének c) pontjának értelmében amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy szükség van a létesítmények jegyzékének módosítására – olyan vonatkozó információk ismeretében, mint az uniós vizsgálati jelentések vagy a tagállamoktól a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által létrehozott sürgősségi riasztórendszeren (RASSF) kapott értesítés –, meghozza az ehhez szükséges intézkedéseket.

| (4) | 2017 márciusától a tagállamok az RASFF-rendszeren keresztül számos brazíliai létesítmény tekintetében a meg nem felelésnek a baromfihúsban és előkészített baromfihúsban előforduló Salmonella jelenléte miatti, jelentős számú, súlyos és ismétlődő esetéről értesítették a Bizottságot. A brazil illetékes hatóságokat tájékoztatták az uniós követelményeknek való meg nem felelésről, és felkérték őket a szükséges korrekciós intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

(4)

2017 márciusától a tagállamok az RASFF-rendszeren keresztül számos brazíliai létesítmény tekintetében a meg nem felelésnek a baromfihúsban és előkészített baromfihúsban előforduló Salmonella jelenléte miatti, jelentős számú, súlyos és ismétlődő esetéről értesítették a Bizottságot. A brazil illetékes hatóságokat tájékoztatták az uniós követelményeknek való meg nem felelésről, és felkérték őket a szükséges korrekciós intézkedések meghozatalára.

| (5) | A brazil illetékes hatóságoktól kapott információk és az uniós határokon végzett hivatalos ellenőrzések eredményei nem bizonyították, hogy megtörténtek volna a feltárt hiányosságok kezelésére irányuló kért korrekciós intézkedések. Következésképpen nincs elegendő garancia arra, hogy ezek a létesítmények jelenleg megfelelnek az uniós követelményeknek, és termékeik ezért veszélyt jelenthetnek a közegészségügyre. Ezért azokat törölni kell azon létesítmények jegyzékéből, amelyekből a baromfitermékek Unióba történő behozatala engedélyezett. |
| --- | --- |

(5)

A brazil illetékes hatóságoktól kapott információk és az uniós határokon végzett hivatalos ellenőrzések eredményei nem bizonyították, hogy megtörténtek volna a feltárt hiányosságok kezelésére irányuló kért korrekciós intézkedések. Következésképpen nincs elegendő garancia arra, hogy ezek a létesítmények jelenleg megfelelnek az uniós követelményeknek, és termékeik ezért veszélyt jelenthetnek a közegészségügyre. Ezért azokat törölni kell azon létesítmények jegyzékéből, amelyekből a baromfitermékek Unióba történő behozatala engedélyezett.

| (6) | A brazil illetékes hatóságok által szolgáltatott információk szerint 2018 márciusában Brazíliában csalásokat tártak fel az Unióba exportált hús és húskészítmények laboratóriumi tanúsításával kapcsolatban. E tekintetben a brazíliai igazságszolgáltatás által folytatott, folyamatban lévő vizsgálatok és közelmúltban hozott intézkedések azt mutatják, hogy nincs elegendő garancia arra nézve, hogy a hús és húskészítmények Unióba irányuló kivitelére engedéllyel rendelkező BRF S.A. és SHB S.A. társaságok megfelelnek a vonatkozó uniós követelményeknek. Termékeik ezért közegészségügyi kockázatot jelenthetnek, és helyénvaló azokat törölni azon létesítmények jegyzékéből, amelyekből a hús és húskészítmények Unióba történő behozatala engedélyezett. |
| --- | --- |

(6)

A brazil illetékes hatóságok által szolgáltatott információk szerint 2018 márciusában Brazíliában csalásokat tártak fel az Unióba exportált hús és húskészítmények laboratóriumi tanúsításával kapcsolatban. E tekintetben a brazíliai igazságszolgáltatás által folytatott, folyamatban lévő vizsgálatok és közelmúltban hozott intézkedések azt mutatják, hogy nincs elegendő garancia arra nézve, hogy a hús és húskészítmények Unióba irányuló kivitelére engedéllyel rendelkező BRF S.A. és SHB S.A. társaságok megfelelnek a vonatkozó uniós követelményeknek. Termékeik ezért közegészségügyi kockázatot jelenthetnek, és helyénvaló azokat törölni azon létesítmények jegyzékéből, amelyekből a hús és húskészítmények Unióba történő behozatala engedélyezett.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 854/2004/EK rendelet 12. cikkében említett létesítmények jegyzékét, amelyekből egyes állati eredetű termékek Unióba történő behozatala megengedett, a mellékletben feltüntetettek szerint módosítani kell.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő második napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

1

(2)  https://ec.europa.eu/food/safety/international_affairs/trade/non-eu-countries_en

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.)

3

---

MELLÉKLET

1.

| Jóváhagyási szám | Név | Város | Régiók | Tevékenységek | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 928 | BRF S. A. | Ponta Grossa | Paraná | CS | 2 |

Jóváhagyási szám

Név

Város

Régiók

Tevékenységek

Megjegyzés

928

BRF S. A.

Ponta Grossa

Paraná

CS

2

2.

| Jóváhagyási szám | Név | Város | Régiók | Tevékenységek | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BRF S. A. | Concordia | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 18 | BRF S. A. | Dourados | Mato Grosso do Sul | CP, SH | A |
| 103 | BRF S. A. | Serafina Correa | Rio Grande do Sul | CP, CS, SH | A |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 928 | BRF S. A. | Ponta Grossa | Paraná | CS | 2 |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | CP, CS, SH | A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | CP, CS, SH | A |
| 2518 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Francisco Beltrao | Paraná | CP, CS, SH | A |
| 4567 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Nova Mutum | Mato Grosso | CP, CS, SH | A |

Jóváhagyási szám

Név

Város

Régiók

Tevékenységek

Megjegyzés

1

BRF S. A.

Concordia

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

18

BRF S. A.

Dourados

Mato Grosso do Sul

CP, SH

A

103

BRF S. A.

Serafina Correa

Rio Grande do Sul

CP, CS, SH

A

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

928

BRF S. A.

Ponta Grossa

Paraná

CS

2

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

CP, CS, SH

A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

CP, CS, SH

A

2518

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Francisco Beltrao

Paraná

CP, CS, SH

A

4567

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Nova Mutum

Mato Grosso

CP, CS, SH

A

3.

| Jóváhagyási szám | Név | Város | Régiók | Tevékenységek | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BRF S. A. | Concordia | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 18 | BRF S. A. | Dourados | Mato Grosso do Sul | MP | 48, A |
| 103 | BRF S. A. | Serafina Correa | Rio Grande do Sul | MP | 48, A |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 292 | BRF S. A. | Varzea Grande | Mato Grosso | MP | 48, A, B |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 516 | Copacol-Cooperativa Agroindustrial Consolata | Cafelandia | Paraná | MP | 48, A |
| 797 | Cooperativa Agroindustrial – Copagril | Marechal Cándido Rondon | Paraná | MP | 48, A |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | MP | 48, A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | MP | 48, A |
| 2518 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Francisco Beltrao | Paraná | MP | 48, A |
| 2758 | Zanchetta Alimentos Ltda | Boituva | São Paulo | MP | 48, A |
| 3404 | Sao Salvador Alimentos S/A | Itaberai | Goias | MP | 48, A |
| 3409 | Bello Alimentos Ltda | Itaquirai | Mato Grosso do Sul | MP | A |
| 3887 | Coopavel – Cooperativa Agroindustrial | Cascavel | Paraná | MP | 48, A |
| 4232 | Avenorte Avicola Cianorte Ltda | Cianorte | Paraná | MP | A |
| 4444 | LAR Cooperativa Agroindustrial | Matelandia | Paraná | MP | 48, A |
| 4567 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Nova Mutum | Mato Grosso | MP | 48, A |

Jóváhagyási szám

Név

Város

Régiók

Tevékenységek

Megjegyzés

1

BRF S. A.

Concordia

Santa Catarina

MP

48, A

18

BRF S. A.

Dourados

Mato Grosso do Sul

MP

48, A

103

BRF S. A.

Serafina Correa

Rio Grande do Sul

MP

48, A

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

MP

48, A

292

BRF S. A.

Varzea Grande

Mato Grosso

MP

48, A, B

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

MP

48, A

516

Copacol-Cooperativa Agroindustrial Consolata

Cafelandia

Paraná

MP

48, A

797

Cooperativa Agroindustrial – Copagril

Marechal Cándido Rondon

Paraná

MP

48, A

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

MP

48, A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

MP

48, A

2518

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Francisco Beltrao

Paraná

MP

48, A

2758

Zanchetta Alimentos Ltda

Boituva

São Paulo

MP

48, A

3404

Sao Salvador Alimentos S/A

Itaberai

Goias

MP

48, A

3409

Bello Alimentos Ltda

Itaquirai

Mato Grosso do Sul

MP

A

3887

Coopavel – Cooperativa Agroindustrial

Cascavel

Paraná

MP

48, A

4232

Avenorte Avicola Cianorte Ltda

Cianorte

Paraná

MP

A

4444

LAR Cooperativa Agroindustrial

Matelandia

Paraná

MP

48, A

4567

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Nova Mutum

Mato Grosso

MP

48, A

4.

| Jóváhagyási szám | Név | Város | Régiók | Tevékenységek | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | PP | 22, A |
| 292 | BRF S. A. | Varzea Grande | Mato Grosso | PP | 22, A, B |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | PP | 22, A |
| 716 | BRF S. A. | Toledo | Paraná | PP | 22, A |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | PP | 22, A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | PP | 22, A |

Jóváhagyási szám

Név

Város

Régiók

Tevékenységek

Megjegyzés

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

PP

22, A

292

BRF S. A.

Varzea Grande

Mato Grosso

PP

22, A, B

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

PP

22, A

716

BRF S. A.

Toledo

Paraná

PP

22, A

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

PP

22, A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

PP

22, A

Tevékenységek jelmagyarázat:

| CP | Darabolóüzem |
| --- | --- |
| CS | Hűtőházak |
| MP | Húsfeldolgozó üzem |
| PP | Feldolgozó üzem |
| SH | Vágóhíd |

CP

Darabolóüzem

CS

Hűtőházak

MP

Húsfeldolgozó üzem

PP

Feldolgozó üzem

SH

Vágóhíd

Megjegyzés jelmagyarázat:

| 2. | Csak csomagolt hús |
| --- | --- |
| 48. | A darált baromfihús és a mechanikusan lefejtett baromfihús kivételével |
| A | Baromfi |
| B | Szarvasmarhák |

2.

Csak csomagolt hús

48.

A darált baromfihús és a mechanikusan lefejtett baromfihús kivételével

A

Baromfi

B

Szarvasmarhák

---

| 2018.5.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/701 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. május 8.)

a 809/2014/EU végrehajtási rendelettől a 2018. évben az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapja, az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem módosításairól történő értesítés határnapja, valamint az alaptámogatási rendszeren belüli támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának határnapja tekintetében való eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 78. cikke első bekezdésének b) pontjára és második bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) rendelkezik az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapjáról, az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem módosításairól való értesítés határnapjáról, valamint – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának határnapjáról. |
| --- | --- |

(1)

A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) rendelkezik az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapjáról, az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem módosításairól való értesítés határnapjáról, valamint – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának határnapjáról.

| (2) | Az (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által bevezetett módosításokból következően folyamatban van a közvetlen kifizetésekhez kapcsolódó tagállami igazgatási rendszerek módosítása, amely többek között az információtechnológiai rendszerek átszervezését, az eljárások átalakítását és a kedvezményezettek új jogi követelményekkel kapcsolatos tájékoztatását foglalja magában. Ezenkívül egyes tagállamokban késik a földrajzi térinformatikai támogatási kérelem alkalmazása. Ennek következtében az érintett tagállamok kivételes igazgatási nehézségekkel szembesülnek. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által bevezetett módosításokból következően folyamatban van a közvetlen kifizetésekhez kapcsolódó tagállami igazgatási rendszerek módosítása, amely többek között az információtechnológiai rendszerek átszervezését, az eljárások átalakítását és a kedvezményezettek új jogi követelményekkel kapcsolatos tájékoztatását foglalja magában. Ezenkívül egyes tagállamokban késik a földrajzi térinformatikai támogatási kérelem alkalmazása. Ennek következtében az érintett tagállamok kivételes igazgatási nehézségekkel szembesülnek.

| (3) | Az így kialakult helyzet megnehezítette a kedvezményezettek számára azt, hogy a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 22. cikkének (1) bekezdésében megjelölt határidőkig benyújtsák az egységes kérelmet, a támogatási kérelmeket és a kifizetési kérelmeket, illetőleg – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmeket. |
| --- | --- |

(3)

Az így kialakult helyzet megnehezítette a kedvezményezettek számára azt, hogy a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 22. cikkének (1) bekezdésében megjelölt határidőkig benyújtsák az egységes kérelmet, a támogatási kérelmeket és a kifizetési kérelmeket, illetőleg – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmeket.

| (4) | E helyzetre való tekintettel biztosítani kell a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől, illetve 22. cikkének (1) bekezdésétől való eltérés lehetőségét annak érdekében, hogy a tagállamok a 2018. évre vonatkozóan az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek, illetve – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtására az említett cikkekben megjelöltnél későbbi határnapokat határozhassanak meg. Tekintettel arra, hogy a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében, valamint 15. cikkének (2) és (2a) bekezdésében előírt határidők és időszakok összefüggnek az ugyanazon rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírt határnappal, hasonló módon biztosítani kell az eltérés lehetőségét az egységes kérelem és a kifizetési kérelem előzetes ellenőrzéseinek eredményeire és az ilyen kérelmek módosítására vonatkozó értesítések esetében is. |
| --- | --- |

(4)

E helyzetre való tekintettel biztosítani kell a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől, illetve 22. cikkének (1) bekezdésétől való eltérés lehetőségét annak érdekében, hogy a tagállamok a 2018. évre vonatkozóan az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek, illetve – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtására az említett cikkekben megjelöltnél későbbi határnapokat határozhassanak meg. Tekintettel arra, hogy a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében, valamint 15. cikkének (2) és (2a) bekezdésében előírt határidők és időszakok összefüggnek az ugyanazon rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírt határnappal, hasonló módon biztosítani kell az eltérés lehetőségét az egységes kérelem és a kifizetési kérelem előzetes ellenőrzéseinek eredményeire és az ilyen kérelmek módosítására vonatkozó értesítések esetében is.

| (5) | Mivel a szóban forgó eltérések a 2018. évre vonatkozó egységes kérelemre, támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre és az ugyanezen évre vonatkozó egységes kérelem vagy kifizetési kérelmek módosításaira, illetve támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmekre alkalmazandóak, e rendeletet a 2018. évre vonatkozó kérelmekre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a szóban forgó eltérések a 2018. évre vonatkozó egységes kérelemre, támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre és az ugyanezen évre vonatkozó egységes kérelem vagy kifizetési kérelmek módosításaira, illetve támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmekre alkalmazandóak, e rendeletet a 2018. évre vonatkozó kérelmekre kell alkalmazni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság és a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság és a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a 2018. évben az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtása tekintetében a tagállamok által megszabható legkésőbbi határnap június 15.

2. cikk

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 15. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, az e rendelet 1. cikkében biztosított eltérés lehetőségét igénybe vevő tagállamokban a 2018. évben az egységes kérelemben vagy a kifizetési kérelmekben a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban eszközölt módosításokról június 15-ig kell értesíteni az illetékes hatóságot.

3. cikk

Az 1. és a 2. cikk szerinti eltérések az érintett tagállamokban a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében és 15. cikkének (2a) bekezdésében az egységes kérelem, a támogatási kérelem vagy a kifizetési kérelem benyújtásának határnapjához viszonyítva meghatározott 26 és 35 naptári nap, valamint a módosításokra vonatkozó értesítések határnapjához viszonyítva meghatározott 10 naptári nap számítására is vonatkozik.

4. cikk

A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 22. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 2018. évben az alaptámogatási rendszer keretében a támogatási jogosultságok kiosztása, illetve értékének növelése iránti kérelmek benyújtása tekintetében a tagállamok által megszabható legkésőbbi határnap június 15.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit a 2018. évre vonatkozó kérelmekre kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2393 rendelete (2017. december 13.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 15. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2018.5.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/702 HATÁROZATA

(2018. május 8.)

a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről

(az értesítés a C(2018) 2721. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

I.   TÉNYÁLLÁS ÉS ELJÁRÁS

TÉNYÁLLÁS ÉS ELJÁRÁS

| (1) | Az (EU) 2015/826 bizottsági határozat (1) jóváhagyta az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2013. május 27-i 542. sz. rendeletben (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato: 2013.5.31., Fødevareministeriet) szereplő, a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) (a továbbiakban: nitritek) húskészítményekhez történő hozzáadásáról szóló azon dán nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2014. november 25-én kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése szerint. Ezen nemzeti rendelkezéseket a Bizottság 2018. május 22-ig hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/826 bizottsági határozat (1) jóváhagyta az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2013. május 27-i 542. sz. rendeletben (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato: 2013.5.31., Fødevareministeriet) szereplő, a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) (a továbbiakban: nitritek) húskészítményekhez történő hozzáadásáról szóló azon dán nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2014. november 25-én kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése szerint. Ezen nemzeti rendelkezéseket a Bizottság 2018. május 22-ig hagyta jóvá.

1

(BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato: 2013.5.31., Fødevareministeriet)

| (2) | Az 1333/2008/EK európai parlamenti én tanácsi rendelet (2) meghatározza a nitritek húskészítményekre tekintett felhasználási szintjeit és egyéb felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(2)

Az 1333/2008/EK európai parlamenti én tanácsi rendelet (2) meghatározza a nitritek húskészítményekre tekintett felhasználási szintjeit és egyéb felhasználási feltételeit.

2

| (3) | Az (EU) 2015/826 határozat értelmében Dániának figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/826 határozat értelmében Dániának figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében.

| (4) | 2017. november 10-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Értesítésének alátámasztására Dánia információkat nyújtott be, köztük a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a Dán Műszaki Egyetem (DTU) Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelésről. |
| --- | --- |

(4)

2017. november 10-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Értesítésének alátámasztására Dánia információkat nyújtott be, köztük a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a Dán Műszaki Egyetem (DTU) Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelésről.

1.   UNIÓS JOGSZABÁLYOK

UNIÓS JOGSZABÁLYOK

1.1.   AZ EUMSZ 114. CIKKÉNEK (4) ÉS (6) BEKEZDÉSE

| (5) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.” |
| --- | --- |

(5)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.”

| (6) | Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének előírása értelmében a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(6)

Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének előírása értelmében a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

1.2.   AZ 1333/2008/EK RENDELET

| (7) | Az 1333/2008/EK rendeletben megállapított általános elvek értelmében egy élelmiszer-adalékanyag csak akkor hagyható jóvá, ha észszerű technológiai igény van rá, egészségügyi szempontból elfogadható és használata nem vezeti félre a fogyasztót. |
| --- | --- |

(7)

Az 1333/2008/EK rendeletben megállapított általános elvek értelmében egy élelmiszer-adalékanyag csak akkor hagyható jóvá, ha észszerű technológiai igény van rá, egészségügyi szempontból elfogadható és használata nem vezeti félre a fogyasztót.

| (8) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit. Kizárólag olyan élelmiszer-adalékanyagok hozhatók forgalomba és használhatók élelmiszerekben, amelyek szerepelnek az uniós listán, mégpedig az ott meghatározott felhasználási feltételekkel. |
| --- | --- |

(8)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit. Kizárólag olyan élelmiszer-adalékanyagok hozhatók forgalomba és használhatók élelmiszerekben, amelyek szerepelnek az uniós listán, mégpedig az ott meghatározott felhasználási feltételekkel.

| (9) | A nitriteket már sok évtizede használják húskészítményekben, többek között azért, hogy egyéb tényezőkkel együtt biztosítsák a húskészítmények, különösen a pácolt húskészítmények tartósságát és mikrobiológiai biztonságát, meggátolva többek között a Clostridium botulinum baktérium elszaporodását, amely az életveszélyes botulizmusért felelős. Ugyanakkor elismert tény, hogy a nitritek húskészítményekben való jelenléte nitrózaminok képződéséhez vezethet, amelyek némelyikéről megállapításra került, hogy rákkeltő hatású. Az e területre vonatkozó jogszabályoknak ezért kellő egyensúlyt kell teremteniük a rákkeltő nitrózaminok képződésének a nitritek húskészítményekben való előfordulása által előidézett kockázata és az életveszélyes botulizmus kialakulásáért felelős baktériumok elszaporodását megakadályozó nitritek védő hatása között. |
| --- | --- |

(9)

A nitriteket már sok évtizede használják húskészítményekben, többek között azért, hogy egyéb tényezőkkel együtt biztosítsák a húskészítmények, különösen a pácolt húskészítmények tartósságát és mikrobiológiai biztonságát, meggátolva többek között a Clostridium botulinum baktérium elszaporodását, amely az életveszélyes botulizmusért felelős. Ugyanakkor elismert tény, hogy a nitritek húskészítményekben való jelenléte nitrózaminok képződéséhez vezethet, amelyek némelyikéről megállapításra került, hogy rákkeltő hatású. Az e területre vonatkozó jogszabályoknak ezért kellő egyensúlyt kell teremteniük a rákkeltő nitrózaminok képződésének a nitritek húskészítményekben való előfordulása által előidézett kockázata és az életveszélyes botulizmus kialakulásáért felelős baktériumok elszaporodását megakadályozó nitritek védő hatása között.

Clostridium botulinum

| (10) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 8.3. kategóriára vonatkozóan („Húskészítmények”) meghatározza a húskészítményekhez az előállítás során hozzáadható kálium-nitrit (E249) és nátrium-nitrit (E250) maximális mennyiségeit. A maximális hozzáadható mennyiség a legtöbb húskészítmény vonatkozásában általában 150 mg/kg, míg a sterilezett húskészítmények esetében 100 mg/kg. Néhány tagállam hagyományosan előállított, pácolt húskészítményei esetében a maximális hozzáadható mennyiség 180 mg/kg-ban került megállapításra. |
| --- | --- |

(10)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 8.3. kategóriára vonatkozóan („Húskészítmények”) meghatározza a húskészítményekhez az előállítás során hozzáadható kálium-nitrit (E249) és nátrium-nitrit (E250) maximális mennyiségeit. A maximális hozzáadható mennyiség a legtöbb húskészítmény vonatkozásában általában 150 mg/kg, míg a sterilezett húskészítmények esetében 100 mg/kg. Néhány tagállam hagyományosan előállított, pácolt húskészítményei esetében a maximális hozzáadható mennyiség 180 mg/kg-ban került megállapításra.

| (11) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 8.3.4 kategóriában („Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel”) a főszabálytól eltérő felső maradékanyag-határértékeket határoz meg bizonyos, hagyományos gyártási módszerekkel előállított, hagyományosan pácolt húskészítmények tekintetében. Ezek körében létezik egy 50 mg/kg-os, egy 100 mg/kg-os és egy 175 mg/kg-os felső maradékanyag-határérték, amelyeket e termékek különböző csoportjaira kell alkalmazni, például a 175 mg/kg-ot a „wiltshire bacon, a dry cured bacon és hasonló termékek” vonatkozásában, a 100 mg/kg-ot pedig a „wiltshire ham és hasonló termékek” tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 8.3.4 kategóriában („Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel”) a főszabálytól eltérő felső maradékanyag-határértékeket határoz meg bizonyos, hagyományos gyártási módszerekkel előállított, hagyományosan pácolt húskészítmények tekintetében. Ezek körében létezik egy 50 mg/kg-os, egy 100 mg/kg-os és egy 175 mg/kg-os felső maradékanyag-határérték, amelyeket e termékek különböző csoportjaira kell alkalmazni, például a 175 mg/kg-ot a „wiltshire bacon, a dry cured bacon és hasonló termékek” vonatkozásában, a 100 mg/kg-ot pedig a „wiltshire ham és hasonló termékek” tekintetében.

| (12) | A felső maradékanyag-határértékek kivételt képeznek a maximális hozzáadható mennyiségekre vonatkozó általános szabály alól. Ezen határértékek csak olyan, egyedi termékekre vonatkoznak, amelyeket hagyományosan állítanak elő egyes tagállamokban, és amelyek tekintetében az előállítási eljárás természete miatt nem ellenőrizhető a hús által felvett pácsó beviteli mennyisége. A rendelet bemutatja e sajátos termékek gyártási eljárását, hogy lehetővé tegye a „hasonló termékek” azonosítását, és hogy egyértelművé tegye, hogy az egyes különböző felső határértékekhez mely termékek tartoznak. |
| --- | --- |

(12)

A felső maradékanyag-határértékek kivételt képeznek a maximális hozzáadható mennyiségekre vonatkozó általános szabály alól. Ezen határértékek csak olyan, egyedi termékekre vonatkoznak, amelyeket hagyományosan állítanak elő egyes tagállamokban, és amelyek tekintetében az előállítási eljárás természete miatt nem ellenőrizhető a hús által felvett pácsó beviteli mennyisége. A rendelet bemutatja e sajátos termékek gyártási eljárását, hogy lehetővé tegye a „hasonló termékek” azonosítását, és hogy egyértelművé tegye, hogy az egyes különböző felső határértékekhez mely termékek tartoznak.

| (13) | Az 1333/2008/EK rendeletben előírt felső határértékek az élelmiszerügyi tudományos bizottság (továbbiakban: ÉTB) 1990. (3) és 1995. (4) évi véleményein, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2003. november 26-i véleményén (5) alapulnak. A maximális hozzáadható mennyiségek megfelelnek az említett tudományos szakvéleményekben meghatározott értéktartományoknak, amelyek szerint a sterilezett húskészítményekben legfeljebb 100 mg/kg, míg az egyéb húskészítményekben legfeljebb 150 mg/kg nitrit használata engedélyezett. Tekintettel a (pácolt) húskészítmények és a gyártási módszerek széles választékára az Európai Unióban, az uniós jogalkotó úgy vélte, hogy nem lehetséges a nitrit megfelelő szintjének meghatározása minden egyes termék tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

Az 1333/2008/EK rendeletben előírt felső határértékek az élelmiszerügyi tudományos bizottság (továbbiakban: ÉTB) 1990. (3) és 1995. (4) évi véleményein, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2003. november 26-i véleményén (5) alapulnak. A maximális hozzáadható mennyiségek megfelelnek az említett tudományos szakvéleményekben meghatározott értéktartományoknak, amelyek szerint a sterilezett húskészítményekben legfeljebb 100 mg/kg, míg az egyéb húskészítményekben legfeljebb 150 mg/kg nitrit használata engedélyezett. Tekintettel a (pácolt) húskészítmények és a gyártási módszerek széles választékára az Európai Unióban, az uniós jogalkotó úgy vélte, hogy nem lehetséges a nitrit megfelelő szintjének meghatározása minden egyes termék tekintetében.

3

4

5

2.   AZ ÉRTESÍTÉSBEN SZEREPLŐ NEMZETI RENDELKEZÉSEK

AZ ÉRTESÍTÉSBEN SZEREPLŐ NEMZETI RENDELKEZÉSEK

| (14) | Azok a nemzeti rendelkezések, amelyekről Dánia 2017. november 10-én értesítést küldött, az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2015. szeptember 4-i 1044. sz. rendeletben szerepelnek (BEK nr 1044 af 2015.9.4., Udskriftsdato: 2017.9.25., Fødevareministeriet). Az említett rendelet módosítja a 2013. május 27-i 542. számú rendeletet, amelyről Dánia korábban értesítette a Bizottságot, és amelynek értékelésére az (EU) 2015/826 határozat fényében sor került. |
| --- | --- |

(14)

Azok a nemzeti rendelkezések, amelyekről Dánia 2017. november 10-én értesítést küldött, az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2015. szeptember 4-i 1044. sz. rendeletben szerepelnek (BEK nr 1044 af 2015.9.4., Udskriftsdato: 2017.9.25., Fødevareministeriet). Az említett rendelet módosítja a 2013. május 27-i 542. számú rendeletet, amelyről Dánia korábban értesítette a Bizottságot, és amelynek értékelésére az (EU) 2015/826 határozat fényében sor került.

| (15) | Az 1044. sz. rendelet előírja, hogy a nitriteket (E249–250) a húskészítményekben csak a szóban forgó rendelet 3. mellékletében megadott feltételek szerint lehet felhasználni. Az említett mellékletben szereplő élelmiszercsoportok megegyeznek az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-kategóriákkal, és felülírják az abban meghatározott felhasználási előírásokat:






  Élelmiszer | A hozzáadható nitritek mennyisége (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.3.1
  Nem hőkezelt húskészítmények | Összesen 60 mg/kg.
  Az erjesztett „salami” esetében azonban összesen 100 mg/kg. |
| 8.3.2
  Hőkezelt húskészítmények | Összesen 60 mg/kg.
  A (teljesen) tartósított vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg.
  A rullepølse-ban (göngyölt húskolbász) összesen 100 mg/kg.
  A hagyományos dán húsgolyóban és májpástétomban 0 mg/kg. |
| 8.3.4
  Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel | Összesen 60 mg/kg.
  A wiltshire baconban és a kapcsolódó termékek esetében összesen 150 mg/kg.
  A hagyományos pácolt sonka (spesgeske) és a kapcsolódó termékek esetében 150 mg/kg. |

(15)

Az 1044. sz. rendelet előírja, hogy a nitriteket (E249–250) a húskészítményekben csak a szóban forgó rendelet 3. mellékletében megadott feltételek szerint lehet felhasználni. Az említett mellékletben szereplő élelmiszercsoportok megegyeznek az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-kategóriákkal, és felülírják az abban meghatározott felhasználási előírásokat:

Élelmiszer

A hozzáadható nitritek mennyisége (mg/kg)

8.3.1

Nem hőkezelt húskészítmények

Összesen 60 mg/kg.

Az erjesztett „salami” esetében azonban összesen 100 mg/kg.

8.3.2

Hőkezelt húskészítmények

Összesen 60 mg/kg.

A (teljesen) tartósított vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg.

A rullepølse-ban (göngyölt húskolbász) összesen 100 mg/kg.

A hagyományos dán húsgolyóban és májpástétomban 0 mg/kg.

8.3.4

Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel

Összesen 60 mg/kg.

A wiltshire baconban és a kapcsolódó termékek esetében összesen 150 mg/kg.

A hagyományos pácolt sonka (spesgeske) és a kapcsolódó termékek esetében 150 mg/kg.

| (16) | Megállapítható tehát, hogy a nitritekre (E 249 és E 250) számos húskészítmény esetében egy alacsonyabb, 60 mg/kg-os felső határérték alkalmazandó ott, ahol az 1333/2008/EK rendeletben egy 100 mg/kg-os vagy 150 mg/kg-os felső határérték szerepel. |
| --- | --- |

(16)

Megállapítható tehát, hogy a nitritekre (E 249 és E 250) számos húskészítmény esetében egy alacsonyabb, 60 mg/kg-os felső határérték alkalmazandó ott, ahol az 1333/2008/EK rendeletben egy 100 mg/kg-os vagy 150 mg/kg-os felső határérték szerepel.

3.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (17) | 2017. november 10-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Értesítésének alátámasztására Dánia információkat nyújtott be, köztük a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelésről. |
| --- | --- |

(17)

2017. november 10-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Értesítésének alátámasztására Dánia információkat nyújtott be, köztük a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelésről.

| (18) | A Bizottság közleményt (6) tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában, hogy tájékoztassa az érdekelt feleket Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint a kérelem alátámasztására felhozott indokokról. 2018. március 28-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot is az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra, hogy azt 30 napon belül észrevételezzék. A Bizottsághoz a megadott határidőig Ciprustól érkeztek észrevételek.
  Ciprusnak azt illetően, hogy Dánia szigorúbb nemzeti intézkedéseket kíván fenntartani a nitritek húskészítményekben való felhasználása terén, nem volt ellenvetése a kérelemmel szemben, és igazat adott a dán álláspontnak, miszerint a kért intézkedésekre a közegészség védelme érdekében van szükség. Ciprus kifejtette, hogy a kérelmet el tudja fogadni, azzal a feltétellel, hogy ezek a szabályok nem lehetnek gátjai a kereskedelemnek és nem akadályozhatják aránytalan mértékben a belső piac működését, továbbá nem eredményezhetik a más tagállamban előállított és Dániában forgalmazott termékek esetleges hátrányos megkülönböztetését. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság közleményt (6) tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában, hogy tájékoztassa az érdekelt feleket Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint a kérelem alátámasztására felhozott indokokról. 2018. március 28-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot is az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra, hogy azt 30 napon belül észrevételezzék. A Bizottsághoz a megadott határidőig Ciprustól érkeztek észrevételek.

6

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ciprusnak azt illetően, hogy Dánia szigorúbb nemzeti intézkedéseket kíván fenntartani a nitritek húskészítményekben való felhasználása terén, nem volt ellenvetése a kérelemmel szemben, és igazat adott a dán álláspontnak, miszerint a kért intézkedésekre a közegészség védelme érdekében van szükség. Ciprus kifejtette, hogy a kérelmet el tudja fogadni, azzal a feltétellel, hogy ezek a szabályok nem lehetnek gátjai a kereskedelemnek és nem akadályozhatják aránytalan mértékben a belső piac működését, továbbá nem eredményezhetik a más tagállamban előállított és Dániában forgalmazott termékek esetleges hátrányos megkülönböztetését.

4.   A NITRITEK ÚJRAÉRTÉKELÉSE

A NITRITEK ÚJRAÉRTÉKELÉSE

| (19) | A 257/2010/EU bizottsági rendelet (7) előírta az EFSA számára, hogy értékelje újra a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználásának biztonságosságát. Ezen újraértékeléshez az EFSA megvizsgálta az ÉTB és az EFSA korábbi véleményeit, az eredeti dokumentációt, amennyiben ilyen rendelkezésre állt, az érdekelt vállalkozó(k) és/vagy bármely más érdekelt fél által benyújtott adatokat, valamint a Bizottság és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott adatokat, és minden egyes élelmiszer-adalékanyag kapcsán meghatározta a legutóbbi értékelés óta közzétett, vonatkozó szakirodalmat. |
| --- | --- |

(19)

A 257/2010/EU bizottsági rendelet (7) előírta az EFSA számára, hogy értékelje újra a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználásának biztonságosságát. Ezen újraértékeléshez az EFSA megvizsgálta az ÉTB és az EFSA korábbi véleményeit, az eredeti dokumentációt, amennyiben ilyen rendelkezésre állt, az érdekelt vállalkozó(k) és/vagy bármely más érdekelt fél által benyújtott adatokat, valamint a Bizottság és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott adatokat, és minden egyes élelmiszer-adalékanyag kapcsán meghatározta a legutóbbi értékelés óta közzétett, vonatkozó szakirodalmat.

7

| (20) | A Dánia által az előző értesítés (8) alátámasztására szolgáltatott, a húskészítmények fogyasztására, a nitriteknek való kitettségre, a botulizmus előfordulási gyakoriságára, valamint a feldolgozott húskészítményekben történő nitrózamin-képződésre vonatkozó adatokat a Bizottság továbbította az EFSA-nak azzal a kéréssel, hogy vegye azokat figyelembe a biztonságosság újraértékelésénél. |
| --- | --- |

(20)

A Dánia által az előző értesítés (8) alátámasztására szolgáltatott, a húskészítmények fogyasztására, a nitriteknek való kitettségre, a botulizmus előfordulási gyakoriságára, valamint a feldolgozott húskészítményekben történő nitrózamin-képződésre vonatkozó adatokat a Bizottság továbbította az EFSA-nak azzal a kéréssel, hogy vegye azokat figyelembe a biztonságosság újraértékelésénél.

8

| (21) | Az EFSA 2017. június 15-én tudományos szakvéleményt (9) adott ki a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) újraértékeléséről. Az EFSA számításai szerint a nitritionokra vonatkozó megengedhető napi bevitel értéke 0,07 mg/ttkg/nap; a Hatóság továbbá megállapította, hogy becslése szerint a nitrittel szembeni, annak élelmiszer-adalékanyagként való használatából eredő expozíció az általános népesség körében nem haladta meg az említett megengedhető napi beviteli értéket, csupán a legmagasabb percentilis tartományába eső gyermekeknél fordult elő ezen érték csekély mértékű túllépése. Ugyanakkor ha a táplálkozásból eredő nitritexpozíció valamennyi forrását (élelmiszer-adalékanyagok, természetes előfordulás és szennyeződés) együtt vizsgáljuk, a megengedhető napi bevitel értékének túllépése figyelhető meg a csecsemőknél, a kisgyermekeknél és az átlagos mértékű expozíció által érintett gyermekeknél, valamint minden korcsoportban a legmagasabb expozícióval jellemzett személyeknél. Az élelmiszer-adalékanyagként felhasznált nitritek teljes kitettséghez való hozzájárulása körülbelül 17 %-ot (1,5 – 36,0 %) tett ki. |
| --- | --- |

(21)

Az EFSA 2017. június 15-én tudományos szakvéleményt (9) adott ki a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) újraértékeléséről. Az EFSA számításai szerint a nitritionokra vonatkozó megengedhető napi bevitel értéke 0,07 mg/ttkg/nap; a Hatóság továbbá megállapította, hogy becslése szerint a nitrittel szembeni, annak élelmiszer-adalékanyagként való használatából eredő expozíció az általános népesség körében nem haladta meg az említett megengedhető napi beviteli értéket, csupán a legmagasabb percentilis tartományába eső gyermekeknél fordult elő ezen érték csekély mértékű túllépése. Ugyanakkor ha a táplálkozásból eredő nitritexpozíció valamennyi forrását (élelmiszer-adalékanyagok, természetes előfordulás és szennyeződés) együtt vizsgáljuk, a megengedhető napi bevitel értékének túllépése figyelhető meg a csecsemőknél, a kisgyermekeknél és az átlagos mértékű expozíció által érintett gyermekeknél, valamint minden korcsoportban a legmagasabb expozícióval jellemzett személyeknél. Az élelmiszer-adalékanyagként felhasznált nitritek teljes kitettséghez való hozzájárulása körülbelül 17 %-ot (1,5 – 36,0 %) tett ki.

9

| (22) | Az EFSA ezenfelül arra a következtetésre jutott, hogy az endogén nitrózaminokkal szembeni expozíció kevés aggodalomra ad okot. Az exogén nitrózaminokkal szembeni expozíció tekintetében – a húskészítményekhez hozzáadott nitrit és az egyes, toxikológiai szempontból fokozottan aggályosnak tekintendő illékony nitrózaminok képződése közötti összefüggés értékelésére végzett szisztematikus felülvizsgálat eredményei alapján – az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy nem volt lehetséges egyértelműen megkülönböztetni az engedélyezett mennyiségben hozzáadott nitritekből származó N-nitro-vegyületeket azoktól, amelyek az élelmiszermátrixban már külső nitrit hozzáadása nélkül jelen voltak. Ezért a kiszámított teljes kitettség nem kizárólag a nitritek élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását tükrözni. Az idősek kivételével minden korcsoport esetében aggodalomra adott okot az exogén nitrózaminokkal szembeni általánosan magas expozíció. |
| --- | --- |

(22)

Az EFSA ezenfelül arra a következtetésre jutott, hogy az endogén nitrózaminokkal szembeni expozíció kevés aggodalomra ad okot. Az exogén nitrózaminokkal szembeni expozíció tekintetében – a húskészítményekhez hozzáadott nitrit és az egyes, toxikológiai szempontból fokozottan aggályosnak tekintendő illékony nitrózaminok képződése közötti összefüggés értékelésére végzett szisztematikus felülvizsgálat eredményei alapján – az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy nem volt lehetséges egyértelműen megkülönböztetni az engedélyezett mennyiségben hozzáadott nitritekből származó N-nitro-vegyületeket azoktól, amelyek az élelmiszermátrixban már külső nitrit hozzáadása nélkül jelen voltak. Ezért a kiszámított teljes kitettség nem kizárólag a nitritek élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását tükrözni. Az idősek kivételével minden korcsoport esetében aggodalomra adott okot az exogén nitrózaminokkal szembeni általánosan magas expozíció.

| (23) | Végül az EFSA megerősítette, hogy bizonyított kapcsolat áll fenn az N-nitrozo-dimetil-amin és a vastagbélrák között, továbbá hogy néhány bizonyíték azt mutatja, hogy összefüggés van egyrészt a táplálkozási eredetű nitrit és a gyomorrák, másrészt a feldolgozott húsból származó nitrit és nitrát kombinációja és a vastagbélrák között. |
| --- | --- |

(23)

Végül az EFSA megerősítette, hogy bizonyított kapcsolat áll fenn az N-nitrozo-dimetil-amin és a vastagbélrák között, továbbá hogy néhány bizonyíték azt mutatja, hogy összefüggés van egyrészt a táplálkozási eredetű nitrit és a gyomorrák, másrészt a feldolgozott húsból származó nitrit és nitrát kombinációja és a vastagbélrák között.

N

5.   A BIZOTTSÁG ÁLTAL VÉGZETT NYOMONKÖVETÉS

A BIZOTTSÁG ÁLTAL VÉGZETT NYOMONKÖVETÉS

| (24) | A Bizottság 2014-ben véglegesítette a nitritekre vonatkozó uniós szabályok tagállami végrehajtásának nyomon követésére irányuló másodelemzést. Az elemzés egy – valamennyi tagállamnak megküldött – kérdőívre adott válaszokon alapult. Az elemzésből az derült ki, hogy – néhány kivételtől eltekintve – a sterilizálatlan húskészítményekhez hozzáadott nitritek mennyisége tipikusan alacsonyabb a maximálisan engedélyezett uniós mennyiségnél, de magasabb a dániai szinteknél. A jelentés ebből azt a következtetést vonta le, hogy alaposabban meg kell vizsgálni a nitritekre vonatkozóan jelenleg érvényben lévő maximális szintek felülvizsgálatának lehetőségét. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság 2014-ben véglegesítette a nitritekre vonatkozó uniós szabályok tagállami végrehajtásának nyomon követésére irányuló másodelemzést. Az elemzés egy – valamennyi tagállamnak megküldött – kérdőívre adott válaszokon alapult. Az elemzésből az derült ki, hogy – néhány kivételtől eltekintve – a sterilizálatlan húskészítményekhez hozzáadott nitritek mennyisége tipikusan alacsonyabb a maximálisan engedélyezett uniós mennyiségnél, de magasabb a dániai szinteknél. A jelentés ebből azt a következtetést vonta le, hogy alaposabban meg kell vizsgálni a nitritekre vonatkozóan jelenleg érvényben lévő maximális szintek felülvizsgálatának lehetőségét.

| (25) | A Bizottság ezért egy ad hoc tanulmányt kezdeményezett a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozóan. A 2016-ben lezárult tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy megfontolandó az uniós jogszabályokban engedélyezett nitritek jelenlegi maximális szintjének felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság ezért egy ad hoc tanulmányt kezdeményezett a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozóan. A 2016-ben lezárult tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy megfontolandó az uniós jogszabályokban engedélyezett nitritek jelenlegi maximális szintjének felülvizsgálata.

| (26) | A Bizottságnak akkor, amikor alaposabban is megvizsgálja az 1333/2008/EK rendelet hatályába tartozó nitritekre vonatkozó maximális határértékek felülvizsgálatának lehetőségét, figyelembe kell vennie a tagállamok közreműködésével elkészített másodelemzésekből, a nitritek ipari használatát vizsgáló ad-hoc tanulmányból, az EFSA által végzett újraértékelésből és a Dánia által szolgáltatott adatokból levont következtetéseket. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottságnak akkor, amikor alaposabban is megvizsgálja az 1333/2008/EK rendelet hatályába tartozó nitritekre vonatkozó maximális határértékek felülvizsgálatának lehetőségét, figyelembe kell vennie a tagállamok közreműködésével elkészített másodelemzésekből, a nitritek ipari használatát vizsgáló ad-hoc tanulmányból, az EFSA által végzett újraértékelésből és a Dánia által szolgáltatott adatokból levont következtetéseket.

II.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

1.   ELFOGADHATÓSÁG

ELFOGADHATÓSÁG

| (27) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(27)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket.

| (28) | A Dániától származó értesítés az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik a kálium-nitrittel (E 249) és a nátrium-nitrittel (E 250) kapcsolatban. A jelenlegi dán szabályozás lényegében már akkor is létezett, amikor a 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) eredetileg meghatározta ezeket a felső határértékeket. |
| --- | --- |

(28)

A Dániától származó értesítés az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik a kálium-nitrittel (E 249) és a nátrium-nitrittel (E 250) kapcsolatban. A jelenlegi dán szabályozás lényegében már akkor is létezett, amikor a 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) eredetileg meghatározta ezeket a felső határértékeket.

10

| (29) | Az 1044. sz. dán rendelet a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadását csak bizonyos meghatározott mennyiségek erejéig engedélyezi. Ezek az értékek adott terméktől függően 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg vagy 150 mg/kg maximális mennyiségben kerültek megállapításra, és ezzel bizonyos termékek esetében alacsonyabbak az 1333/2008/EK rendeletben meghatározott értékeknél. Ezenfelül az 1333/2008/EK rendelettől eltérően a dán rendelkezések nem tartalmaznak a nitritek maximális hozzáadható mennyiségének rögzítését előíró elv alól kivételeket, és ebből kifolyólag nem teszik lehetővé egyes hagyományos eljárással készített, más tagállamból származó húskészítmények forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(29)

Az 1044. sz. dán rendelet a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadását csak bizonyos meghatározott mennyiségek erejéig engedélyezi. Ezek az értékek adott terméktől függően 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg vagy 150 mg/kg maximális mennyiségben kerültek megállapításra, és ezzel bizonyos termékek esetében alacsonyabbak az 1333/2008/EK rendeletben meghatározott értékeknél. Ezenfelül az 1333/2008/EK rendelettől eltérően a dán rendelkezések nem tartalmaznak a nitritek maximális hozzáadható mennyiségének rögzítését előíró elv alól kivételeket, és ebből kifolyólag nem teszik lehetővé egyes hagyományos eljárással készített, más tagállamból származó húskészítmények forgalomba hozatalát.

| (30) | A dán rendelkezések tehát szigorúbbak az 1333/2008/EK rendelet rendelkezéseinél, amennyiben a maximális hozzáadható mennyiségeket alacsonyabb szinten (sok esetben 60 mg/kg-ban) állapítják meg számos terméktípus tekintetében, és amennyiben nem teszik lehetővé egyes hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát a felső maradékanyag-határérték alapján. |
| --- | --- |

(30)

A dán rendelkezések tehát szigorúbbak az 1333/2008/EK rendelet rendelkezéseinél, amennyiben a maximális hozzáadható mennyiségeket alacsonyabb szinten (sok esetben 60 mg/kg-ban) állapítják meg számos terméktípus tekintetében, és amennyiben nem teszik lehetővé egyes hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát a felső maradékanyag-határérték alapján.

| (31) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban az értesítést kiegészítették az EUMSZ 36. cikkében említett egy vagy több lényeges követelménnyel, ebben az esetben az emberi élet és egészség védelmével kapcsolatos indokok bemutatásával. A dán környezetvédelmi és élelmiszerügyi minisztérium jelentése és a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelés további információkat nyújt a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a dán piacon forgalomban lévő húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a feldolgozott húskészítményekben való nitrózamin-képződésről. |
| --- | --- |

(31)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban az értesítést kiegészítették az EUMSZ 36. cikkében említett egy vagy több lényeges követelménnyel, ebben az esetben az emberi élet és egészség védelmével kapcsolatos indokok bemutatásával. A dán környezetvédelmi és élelmiszerügyi minisztérium jelentése és a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelés további információkat nyújt a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a dán piacon forgalomban lévő húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a feldolgozott húskészítményekben való nitrózamin-képződésről.

| (32) | Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott kérelem, amely a nitritek húskészítményekben történő felhasználására vonatkozó dán nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadható. |
| --- | --- |

(32)

Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott kérelem, amely a nitritek húskészítményekben történő felhasználására vonatkozó dán nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadható.

2.   ÉRDEMI VIZSGÁLAT

ÉRDEMI VIZSGÁLAT

| (33) | Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesül az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel, amely lehetővé teszi egy tagállam számára az uniós harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezések fenntartását. |
| --- | --- |

(33)

Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesül az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel, amely lehetővé teszi egy tagállam számára az uniós harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezések fenntartását.

| (34) | A Bizottságnak különösen azt kell vizsgálnia, hogy a nemzeti rendelkezéseket indokolják-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. Ezenfelül, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti rendelkezés megfelel a fenti feltételeknek, az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében ellenőriznie kell, hogy a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottságnak különösen azt kell vizsgálnia, hogy a nemzeti rendelkezéseket indokolják-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. Ezenfelül, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti rendelkezés megfelel a fenti feltételeknek, az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében ellenőriznie kell, hogy a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

| (35) | Meg kell jegyezni, hogy – az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése által megállapított időkeret fényében – annak vizsgálatakor, hogy indokoltak-e azok a nemzeti intézkedések, amelyekről az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében értesítést küldtek, a Bizottságnak az értesítést küldő tagállam által előterjesztett „indokokat” kell alapul vennie. A bizonyítási teher a nemzeti intézkedéseit fenntartani szándékozó megkereső tagállamra hárul. |
| --- | --- |

(35)

Meg kell jegyezni, hogy – az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése által megállapított időkeret fényében – annak vizsgálatakor, hogy indokoltak-e azok a nemzeti intézkedések, amelyekről az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében értesítést küldtek, a Bizottságnak az értesítést küldő tagállam által előterjesztett „indokokat” kell alapul vennie. A bizonyítási teher a nemzeti intézkedéseit fenntartani szándékozó megkereső tagállamra hárul.

| (36) | Ha azonban a Bizottság olyan információ birtokában van, amelynek fényében azt az uniós harmonizációs intézkedést, amelytől az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezés eltér, felül kell vizsgálni, ezt az információt az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezések értékelésekor figyelembe veheti. |
| --- | --- |

(36)

Ha azonban a Bizottság olyan információ birtokában van, amelynek fényében azt az uniós harmonizációs intézkedést, amelytől az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezés eltér, felül kell vizsgálni, ezt az információt az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezések értékelésekor figyelembe veheti.

2.1.   DÁNIA ÁLLÁSPONTJA

| (37) | Dánia álláspontja szerint jogszabályai az emberi élet és egészség magasabb fokú védelmét biztosítják, amennyiben a nitritek tekintetében az 1333/2008/EK rendeletben előírtaknál kisebb mértékű maximális hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg, és nem teszik lehetővé olyan hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében nem lehet megállapítani a beviteli mennyiséget. Dánia kifejti, hogy rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az ÉTB 1990-ben és 1995-ben kiadott véleményével, és figyelembe veszik azokat az előírásokat is, amelyek az EFSA 2003. november 26-i véleménye fényében és az EFSA legutóbbi, 2017. június 15-i véleményének dán értékelése alapján indokoltak. |
| --- | --- |

(37)

Dánia álláspontja szerint jogszabályai az emberi élet és egészség magasabb fokú védelmét biztosítják, amennyiben a nitritek tekintetében az 1333/2008/EK rendeletben előírtaknál kisebb mértékű maximális hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg, és nem teszik lehetővé olyan hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében nem lehet megállapítani a beviteli mennyiséget. Dánia kifejti, hogy rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az ÉTB 1990-ben és 1995-ben kiadott véleményével, és figyelembe veszik azokat az előírásokat is, amelyek az EFSA 2003. november 26-i véleménye fényében és az EFSA legutóbbi, 2017. június 15-i véleményének dán értékelése alapján indokoltak.

| (38) | Dánia véleménye szerint az átfogó tudományos értékelés rávilágít a következőkre: a) a nitritek és a nitrátok felhasználást a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell, a felhasznált mennyiségeknek a különböző élelmiszerek technikai szükségleteinek megfelelő differenciálása révén; b) a nitritek és a nitrátok felhasználását a hozzáadott mennyiségek vonatkozásában kell szabályozni, nem pedig a maradékanyag mennyiségei vonatkozásában; valamint c) az EFSA által (2003-ban) ajánlott mennyiségek biztosítják a szükséges tartósítást. Dánia úgy véli, hogy nemzeti rendelkezései ebben a tekintetben következetesen illeszkednek az említett ajánlásokhoz, míg az 1333/2008/EK rendeletről a nitritek tekintetében ez nem mondható el. |
| --- | --- |

(38)

Dánia véleménye szerint az átfogó tudományos értékelés rávilágít a következőkre: a) a nitritek és a nitrátok felhasználást a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell, a felhasznált mennyiségeknek a különböző élelmiszerek technikai szükségleteinek megfelelő differenciálása révén; b) a nitritek és a nitrátok felhasználását a hozzáadott mennyiségek vonatkozásában kell szabályozni, nem pedig a maradékanyag mennyiségei vonatkozásában; valamint c) az EFSA által (2003-ban) ajánlott mennyiségek biztosítják a szükséges tartósítást. Dánia úgy véli, hogy nemzeti rendelkezései ebben a tekintetben következetesen illeszkednek az említett ajánlásokhoz, míg az 1333/2008/EK rendeletről a nitritek tekintetében ez nem mondható el.

| (39) | Dánia megállapítja, hogy a nitritek 1333/2008/EU rendeletben engedélyezett mennyiségeinek felhasználásával kapcsolatos aggályok különösen a nitrózaminok képződésének fokozott kockázatához kapcsolódnak. Az EFSA nemrégiben kiadott véleményével ellentétben Dánia úgy véli, hogy mind az illékony, mind a nem illékony nitrózaminok képződése függ a hozzáadott nitritek mennyiségétől, míg az EFSA csak ez utóbbiakra vonatkozóan ismeri el a kapcsolat fennállását. Tudományosan bizonyított, hogy számos illékony nitrózamin rákkeltő és genotoxikus, és több aktuális járványtani vizsgálat is megállapítja, hogy kapcsolat van a húskészítmények fogyasztása és a rák különböző formáinak kialakulása között. Mindez a nitritek adalékanyagként való felhasználásának korlátozását támasztja alá. Dánia azt is kiemeli, hogy a megengedhető napi bevitel felső határértéke nem nagy a kisgyermekek esetében, akik a dán népességet nézve a nitritekre tekintve a jelenlegi beviteli számítások szerint a legnagyobb mértékű expozíciónak vannak kitéve. |
| --- | --- |

(39)

Dánia megállapítja, hogy a nitritek 1333/2008/EU rendeletben engedélyezett mennyiségeinek felhasználásával kapcsolatos aggályok különösen a nitrózaminok képződésének fokozott kockázatához kapcsolódnak. Az EFSA nemrégiben kiadott véleményével ellentétben Dánia úgy véli, hogy mind az illékony, mind a nem illékony nitrózaminok képződése függ a hozzáadott nitritek mennyiségétől, míg az EFSA csak ez utóbbiakra vonatkozóan ismeri el a kapcsolat fennállását. Tudományosan bizonyított, hogy számos illékony nitrózamin rákkeltő és genotoxikus, és több aktuális járványtani vizsgálat is megállapítja, hogy kapcsolat van a húskészítmények fogyasztása és a rák különböző formáinak kialakulása között. Mindez a nitritek adalékanyagként való felhasználásának korlátozását támasztja alá. Dánia azt is kiemeli, hogy a megengedhető napi bevitel felső határértéke nem nagy a kisgyermekek esetében, akik a dán népességet nézve a nitritekre tekintve a jelenlegi beviteli számítások szerint a legnagyobb mértékű expozíciónak vannak kitéve.

| (40) | Dánia azt is hangsúlyozza, hogy nemzeti rendelkezései több éve hatályban vannak, és hogy az érintett termékek tartósságával kapcsolatban soha nem merült fel probléma. Ezen túlmenően kiemelte, hogy más tagállamokhoz viszonyítva Dániában alacsony a botulizmus előfordulási aránya; 1980 óta egyetlen olyan esetet sem regisztráltak, amely húskészítmény fogyasztása miatt következett volna be. Dánia leszögezi: az országban 2006 óta nem regisztráltak botulizmus megbetegedést. A dán rendelkezések a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása terén tehát még mindig átfogó védelmet nyújtanak az ételmérgezéssel szemben. |
| --- | --- |

(40)

Dánia azt is hangsúlyozza, hogy nemzeti rendelkezései több éve hatályban vannak, és hogy az érintett termékek tartósságával kapcsolatban soha nem merült fel probléma. Ezen túlmenően kiemelte, hogy más tagállamokhoz viszonyítva Dániában alacsony a botulizmus előfordulási aránya; 1980 óta egyetlen olyan esetet sem regisztráltak, amely húskészítmény fogyasztása miatt következett volna be. Dánia leszögezi: az országban 2006 óta nem regisztráltak botulizmus megbetegedést. A dán rendelkezések a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása terén tehát még mindig átfogó védelmet nyújtanak az ételmérgezéssel szemben.

| (41) | A dán környezetvédelmi és élelmezésügyi minisztérium jelentése további adatokkal szolgált a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, valamint a nitriteknek való kitettségről, továbbá egy, a dán piacon forgalomban lévő húskészítményekben található nitritekre vonatkozó elemzésről. |
| --- | --- |

(41)

A dán környezetvédelmi és élelmezésügyi minisztérium jelentése további adatokkal szolgált a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, valamint a nitriteknek való kitettségről, továbbá egy, a dán piacon forgalomban lévő húskészítményekben található nitritekre vonatkozó elemzésről.

| (42) | A dán hatóságok szerint a legfrissebb – azaz a 2012 és 2014 közötti – adatok összehasonlítása azt mutatja, hogy a hozzáadott nitriteket tartalmazó húskészítmények fogyasztása növekedett, beleértve a felvágottakét is. Ez összhangban van a 2000 óta megfigyelhető tendenciával, miszerint a dánok egyre inkább ki vannak téve a húskészítményekben található nitriteknek, még akkor is, ha e készítmények közül sokra az alacsony, 60 mg/kg-os nitrit-határérték vonatkozik. |
| --- | --- |

(42)

A dán hatóságok szerint a legfrissebb – azaz a 2012 és 2014 közötti – adatok összehasonlítása azt mutatja, hogy a hozzáadott nitriteket tartalmazó húskészítmények fogyasztása növekedett, beleértve a felvágottakét is. Ez összhangban van a 2000 óta megfigyelhető tendenciával, miszerint a dánok egyre inkább ki vannak téve a húskészítményekben található nitriteknek, még akkor is, ha e készítmények közül sokra az alacsony, 60 mg/kg-os nitrit-határérték vonatkozik.

| (43) | A kereskedelmet illetően Dánia azt a következtetést vonta le, hogy a vizsgált időszakban a külön dán szabályozás nem gyakorolt negatív hatást a kiválasztott termékek Dániába történő behozatalára; ezt mutatja az is, hogy a behozatal 2013 és 2016 között mintegy 5 %-kal nőtt, ha a Németországra vonatkozó számadatokat nem vesszük figyelembe (11). A húskészítményekben található nitritre vonatkozó elemzés alapján Dánia azt állítja, hogy a Dániába importált termékek nitrittartalma nem magasabb a dán termékekénél. |
| --- | --- |

(43)

A kereskedelmet illetően Dánia azt a következtetést vonta le, hogy a vizsgált időszakban a külön dán szabályozás nem gyakorolt negatív hatást a kiválasztott termékek Dániába történő behozatalára; ezt mutatja az is, hogy a behozatal 2013 és 2016 között mintegy 5 %-kal nőtt, ha a Németországra vonatkozó számadatokat nem vesszük figyelembe (11). A húskészítményekben található nitritre vonatkozó elemzés alapján Dánia azt állítja, hogy a Dániába importált termékek nitrittartalma nem magasabb a dán termékekénél.

11

| (44) | Dánia ezért jogszerűnek tartja a nitritek húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben előírt követelményeknél szigorúbb nemzeti szabályok fenntartását. Dánia megítélése szerint az (EU) 2015/826 határozata alapján végzett nyomon követés megerősíti, hogy a korábban figyelembe vett egészségügyi megfontolások továbbra is érvényesek. Végül határozottan állítja, hogy a rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a dán rendelkezések nem jelentenek kereskedelmi korlátozást az érintett termékek tekintetében. |
| --- | --- |

(44)

Dánia ezért jogszerűnek tartja a nitritek húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben előírt követelményeknél szigorúbb nemzeti szabályok fenntartását. Dánia megítélése szerint az (EU) 2015/826 határozata alapján végzett nyomon követés megerősíti, hogy a korábban figyelembe vett egészségügyi megfontolások továbbra is érvényesek. Végül határozottan állítja, hogy a rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a dán rendelkezések nem jelentenek kereskedelmi korlátozást az érintett termékek tekintetében.

2.2.   A DÁN ÁLLÁSPONT ÉRTÉKELÉSE

2.2.1.   
  Az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelményeken alapuló indoklás

Az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelményeken alapuló indoklás

| (45) | A dán jogszabályok az emberi élet és egészség nagyobb fokú védelmét kívánják biztosítani a nitriteknek való kitettség és a húskészítményekben végbemenő esetleges nitrózamin-képződés tekintetében azáltal, hogy a nitritek maximális hozzáadható mennyiségét az 1333/2008/EK rendeletben foglalt határértékeknél alacsonyabb szinten határozzák meg bizonyos húskészítményeket illetően, és nem teszik lehetővé olyan termékek forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében csak felső maradékanyag-határértékeket lehet megállapítani. |
| --- | --- |

(45)

A dán jogszabályok az emberi élet és egészség nagyobb fokú védelmét kívánják biztosítani a nitriteknek való kitettség és a húskészítményekben végbemenő esetleges nitrózamin-képződés tekintetében azáltal, hogy a nitritek maximális hozzáadható mennyiségét az 1333/2008/EK rendeletben foglalt határértékeknél alacsonyabb szinten határozzák meg bizonyos húskészítményeket illetően, és nem teszik lehetővé olyan termékek forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében csak felső maradékanyag-határértékeket lehet megállapítani.

| (46) | Annak értékelésekor, hogy a dán jogszabályok ténylegesen megfelelőek és szükségesek-e e célkitűzés eléréséhez, számos tényezőt figyelembe kell venni. Különösen két egészségügyi kockázattal járó szempontot kell egyensúlyba hozni: a nitrózaminok húskészítményekben való jelenlétével kapcsolatos kockázatot, valamint a húskészítmények mikrobiológiai biztonságát. Az utóbbi szempont több mint puszta technológiai szükséglet, önmagában is rendkívül jelentős egészségügyi kérdés. Miközben elismert tény, hogy a húskészítményekben korlátozni kell a nitritek szintjét, a húsokban található nitrit alacsonyabb szintje nem vezet automatikusan az emberi egészség nagyobb védelméhez. A nitritek legmegfelelőbb szintje számos tényezőtől függ, amit az ÉTB és az EFSA vonatkozó szakvéleményei is elismertek, pl. a só hozzáadása, a nedvesség, a pH-érték, a termék eltarthatósága, a higiénia, a hőmérséklet-szabályozás stb. |
| --- | --- |

(46)

Annak értékelésekor, hogy a dán jogszabályok ténylegesen megfelelőek és szükségesek-e e célkitűzés eléréséhez, számos tényezőt figyelembe kell venni. Különösen két egészségügyi kockázattal járó szempontot kell egyensúlyba hozni: a nitrózaminok húskészítményekben való jelenlétével kapcsolatos kockázatot, valamint a húskészítmények mikrobiológiai biztonságát. Az utóbbi szempont több mint puszta technológiai szükséglet, önmagában is rendkívül jelentős egészségügyi kérdés. Miközben elismert tény, hogy a húskészítményekben korlátozni kell a nitritek szintjét, a húsokban található nitrit alacsonyabb szintje nem vezet automatikusan az emberi egészség nagyobb védelméhez. A nitritek legmegfelelőbb szintje számos tényezőtől függ, amit az ÉTB és az EFSA vonatkozó szakvéleményei is elismertek, pl. a só hozzáadása, a nedvesség, a pH-érték, a termék eltarthatósága, a higiénia, a hőmérséklet-szabályozás stb.

| (47) | Mindazonáltal a Bizottságnak értékelnie kell a dán jogalkotó egyedi választásait és a már jelentős ideje érvényben lévő szabályozással kapcsolatban szerzett tapasztalatokat. Az ételmérgezések és különösen a botulizmus előfordulásával kapcsolatban szolgáltatott számadatokkal Dánia bizonyította, hogy eddig kielégítő eredményeket ért el jogszabályaival. Összességében nézve az adatok azt mutatják, hogy a dán jogszabályokban meghatározott maximális szintek elegendőnek látszanak a Dániában jelenleg előállított húskészítmények és a Dániában jelenleg alkalmazott gyártási módszerek mikrobiológiai biztonságának garantálásához. |
| --- | --- |

(47)

Mindazonáltal a Bizottságnak értékelnie kell a dán jogalkotó egyedi választásait és a már jelentős ideje érvényben lévő szabályozással kapcsolatban szerzett tapasztalatokat. Az ételmérgezések és különösen a botulizmus előfordulásával kapcsolatban szolgáltatott számadatokkal Dánia bizonyította, hogy eddig kielégítő eredményeket ért el jogszabályaival. Összességében nézve az adatok azt mutatják, hogy a dán jogszabályokban meghatározott maximális szintek elegendőnek látszanak a Dániában jelenleg előállított húskészítmények és a Dániában jelenleg alkalmazott gyártási módszerek mikrobiológiai biztonságának garantálásához.

| (48) | Az 1333/2008/EK rendelettel szemben, amely egyes meghatározott hagyományos pácolt húskészítményekre az előállítási folyamat vége tekintetében állapít meg felső maradékanyag-határértékeket, a dán rendelkezések a maximális hozzáadható mennyiségek megállapítása elvén alapulnak, és ez alól nem tartalmaznak kivételeket. Ez az elv vonatkozik a sós lében pácolt húskészítményekre is, amelyek esetében általában nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. A benyújtott adatok szerint Dánia nyomon követi a nitriteknek a sós lében pácolt húskészítményekhez történő hozzáadását, melynek során a gyártás lehető leghamarabbi pontján veszi a mintákat, hogy a lehető legreálisabb képét kapja a hozzáadott nitritmennyiségről. Két, kiskereskedelmi hentesek körében végzett vizsgálati kampány eredményei ugyanakkor azt mutatják, hogy a sós lében pácolt minták csaknem 35 %-a túllépte 2014-ben a dán határértékeket, míg 2016-ban ez az arány 19 %- volt. A dán hatóságok ezért további iránymutatást adnak a kiskereskedelmi henteseknek a sós lében történő pácolás folyamán végbemenő nitritabszorpció szempontjából lényeges szabályokról és tényezőkről. Ennek hatását tovább kell vizsgálni és nyomon kell követni, hogy Dánia megerősíthesse a szabályozásnak való megfelelést, és ebből következően a nevezett termékekre vonatkozó nemzeti rendelkezések megfelelőségét. |
| --- | --- |

(48)

Az 1333/2008/EK rendelettel szemben, amely egyes meghatározott hagyományos pácolt húskészítményekre az előállítási folyamat vége tekintetében állapít meg felső maradékanyag-határértékeket, a dán rendelkezések a maximális hozzáadható mennyiségek megállapítása elvén alapulnak, és ez alól nem tartalmaznak kivételeket. Ez az elv vonatkozik a sós lében pácolt húskészítményekre is, amelyek esetében általában nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. A benyújtott adatok szerint Dánia nyomon követi a nitriteknek a sós lében pácolt húskészítményekhez történő hozzáadását, melynek során a gyártás lehető leghamarabbi pontján veszi a mintákat, hogy a lehető legreálisabb képét kapja a hozzáadott nitritmennyiségről. Két, kiskereskedelmi hentesek körében végzett vizsgálati kampány eredményei ugyanakkor azt mutatják, hogy a sós lében pácolt minták csaknem 35 %-a túllépte 2014-ben a dán határértékeket, míg 2016-ban ez az arány 19 %- volt. A dán hatóságok ezért további iránymutatást adnak a kiskereskedelmi henteseknek a sós lében történő pácolás folyamán végbemenő nitritabszorpció szempontjából lényeges szabályokról és tényezőkről. Ennek hatását tovább kell vizsgálni és nyomon kell követni, hogy Dánia megerősíthesse a szabályozásnak való megfelelést, és ebből következően a nevezett termékekre vonatkozó nemzeti rendelkezések megfelelőségét.

| (49) | A Bizottság megjegyzi, hogy a dán jogszabályok, amelyek összhangban vannak az Unió tudományos szerveinek vonatkozó tudományos szakvéleményeivel, egy, a maximális hozzáadott értékeket meghatározó rendeleten alapulnak, és tiszteletben tartják a hozzáadott nitritmennyiségekre e szakvéleményekben megállapított értékeket, azaz az 50–150 mg/kg-os tartományt. Ezzel egyidejűleg Dánia a rendelethez képest specifikusabb maximális hozzáadható mennyiségeket állapított meg egyes húskészítményfajták tekintetében, a dán húskészítmények típusai és a Dániában elterjedt gyártási módszerek fényében. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság megjegyzi, hogy a dán jogszabályok, amelyek összhangban vannak az Unió tudományos szerveinek vonatkozó tudományos szakvéleményeivel, egy, a maximális hozzáadott értékeket meghatározó rendeleten alapulnak, és tiszteletben tartják a hozzáadott nitritmennyiségekre e szakvéleményekben megállapított értékeket, azaz az 50–150 mg/kg-os tartományt. Ezzel egyidejűleg Dánia a rendelethez képest specifikusabb maximális hozzáadható mennyiségeket állapított meg egyes húskészítményfajták tekintetében, a dán húskészítmények típusai és a Dániában elterjedt gyártási módszerek fényében.

| (50) | Ezenfelül figyelembe kell venni, hogy – a Dánia által szolgáltatott információkkal összhangban – a dán lakosság által fogyasztott húskészítmények zöme olyan húskészítmény, amelynek tekintetében jelenleg 60 mg/kg-os határértéket kell alkalmazni, amely határérték helyébe a 100 vagy 150 mg/kg-os határérték lépne. Noha a dán gyártók – akárcsak más tagállamok gyártói – nem lennének kötelesek a termékeikhez jelenleg hozzáadott nitritmennyiséget az 1333/2008/EK rendeletben említett legmagasabb szintekre emelni, a dán lakosság nitriteknek való tényleges kitettségének növekedését nem lehet kizárni. |
| --- | --- |

(50)

Ezenfelül figyelembe kell venni, hogy – a Dánia által szolgáltatott információkkal összhangban – a dán lakosság által fogyasztott húskészítmények zöme olyan húskészítmény, amelynek tekintetében jelenleg 60 mg/kg-os határértéket kell alkalmazni, amely határérték helyébe a 100 vagy 150 mg/kg-os határérték lépne. Noha a dán gyártók – akárcsak más tagállamok gyártói – nem lennének kötelesek a termékeikhez jelenleg hozzáadott nitritmennyiséget az 1333/2008/EK rendeletben említett legmagasabb szintekre emelni, a dán lakosság nitriteknek való tényleges kitettségének növekedését nem lehet kizárni.

| (51) | A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő intézkedések fenntartására vonatkozó kérelem a dániai közegészség-védelmi indokok alapján ideiglenesen elfogadható. |
| --- | --- |

(51)

A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő intézkedések fenntartására vonatkozó kérelem a dániai közegészség-védelmi indokok alapján ideiglenesen elfogadható.

2.2.2.   
  A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés, a kereskedelem rejtett korlátozása és a belső piac működésével szembeni akadályok fenn nem állása

A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés, a kereskedelem rejtett korlátozása és a belső piac működésével szembeni akadályok fenn nem állása

2.2.2.1.   Az önkényes megkülönböztetés fenn nem állása

Az önkényes megkülönböztetés fenn nem állása

| (52) | Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy az előirányzott intézkedések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ahhoz, hogy ne álljon fenn megkülönböztetés, érvényesülnie kell, hogy hasonló helyzetek nem kezelhetők különböző módon, egymástól különböző helyzetek pedig nem kezelhetők azonos módon. |
| --- | --- |

(52)

Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy az előirányzott intézkedések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ahhoz, hogy ne álljon fenn megkülönböztetés, érvényesülnie kell, hogy hasonló helyzetek nem kezelhetők különböző módon, egymástól különböző helyzetek pedig nem kezelhetők azonos módon.

| (53) | A dán nemzeti szabályok mind a hazai, mind a más tagállamokban előállított termékekre vonatkoznak. Ellenkező bizonyíték hiányában az a következtetés vonható le, hogy a nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek. |
| --- | --- |

(53)

A dán nemzeti szabályok mind a hazai, mind a más tagállamokban előállított termékekre vonatkoznak. Ellenkező bizonyíték hiányában az a következtetés vonható le, hogy a nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek.

2.2.2.2.   A kereskedelem rejtett korlátozásának fenn nem állása

A kereskedelem rejtett korlátozásának fenn nem állása

| (54) | Azok a nemzeti intézkedések, amelyek egy uniós rendeletben meghatározottaknál nagyobb mértékben korlátozzák a termékek felhasználását, általában kereskedelmi akadálynak minősülnek, amennyiben a felhasználási tilalom miatt az adott tagállamban várhatóan nem kerülhet sor bizonyos, az Unió többi részén jogszerűen forgalomba hozott és használt termékek forgalomba hozatalára. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védjék a nemzeti termelést. |
| --- | --- |

(54)

Azok a nemzeti intézkedések, amelyek egy uniós rendeletben meghatározottaknál nagyobb mértékben korlátozzák a termékek felhasználását, általában kereskedelmi akadálynak minősülnek, amennyiben a felhasználási tilalom miatt az adott tagállamban várhatóan nem kerülhet sor bizonyos, az Unió többi részén jogszerűen forgalomba hozott és használt termékek forgalomba hozatalára. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védjék a nemzeti termelést.

| (55) | Tekintve, hogy a dán szabályok a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása tekintetében szigorúbb előírásokat rónak a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplőkre is egy egyébként harmonizált területen, alkalmasak arra, hogy a kereskedelem rejtett korlátozását képezzék, vagy akadályt jelentsenek a belső piac működésében. El kell ismerni azonban, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac működését aránytalanul akadályozó nemzeti intézkedések jóváhagyását kell elutasítani. Ezzel kapcsolatban Dánia olyan számadatokat nyújtott be, amelyek azt jelzik, hogy a 1994–2016 közötti időszakban nőtt, a 2013–2016-mas időszakban pedig stabil volt a kiválasztott húskészítmények más tagállamokból származó behozatala. |
| --- | --- |

(55)

Tekintve, hogy a dán szabályok a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása tekintetében szigorúbb előírásokat rónak a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplőkre is egy egyébként harmonizált területen, alkalmasak arra, hogy a kereskedelem rejtett korlátozását képezzék, vagy akadályt jelentsenek a belső piac működésében. El kell ismerni azonban, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac működését aránytalanul akadályozó nemzeti intézkedések jóváhagyását kell elutasítani. Ezzel kapcsolatban Dánia olyan számadatokat nyújtott be, amelyek azt jelzik, hogy a 1994–2016 közötti időszakban nőtt, a 2013–2016-mas időszakban pedig stabil volt a kiválasztott húskészítmények más tagállamokból származó behozatala.

| (56) | Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy ezek a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, megállapítható, hogy e rendelkezések nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását. |
| --- | --- |

(56)

Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy ezek a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, megállapítható, hogy e rendelkezések nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását.

2.2.2.3.   A belső piac működését gátló akadályok fenn nem állása

A belső piac működését gátló akadályok fenn nem állása

| (57) | Ez a feltétel nem értelmezhető úgy, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amelynek valószínűsíthetően hatása lehet a belső piac működésére. Valójában ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképp az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás hasznavehetőségének megőrzése érdekében a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást. |
| --- | --- |

(57)

Ez a feltétel nem értelmezhető úgy, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amelynek valószínűsíthetően hatása lehet a belső piac működésére. Valójában ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképp az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás hasznavehetőségének megőrzése érdekében a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást.

| (58) | Tekintettel a dán kormány által felhozott, a húskészítményekben található nitriteknek való expozíció csökkentésével kapcsolatos egészségügyi előnyökre, és arra a tényre, hogy a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a kereskedelem nem, vagy csak igen korlátozott mértékben érintett, a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő dán szabályokat átmenetileg továbbra is fenn lehet tartani az emberi egészség és élet védelmével kapcsolatos indokok alapján, tekintettel arra a tényre, hogy azok nem aránytalanok, és ennélfogva nem jelentenek akadályt a belső piac működésében az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(58)

Tekintettel a dán kormány által felhozott, a húskészítményekben található nitriteknek való expozíció csökkentésével kapcsolatos egészségügyi előnyökre, és arra a tényre, hogy a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a kereskedelem nem, vagy csak igen korlátozott mértékben érintett, a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő dán szabályokat átmenetileg továbbra is fenn lehet tartani az emberi egészség és élet védelmével kapcsolatos indokok alapján, tekintettel arra a tényre, hogy azok nem aránytalanok, és ennélfogva nem jelentenek akadályt a belső piac működésében az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének értelmében.

| (59) | Ezen elemzés fényében a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadályok fenn nem állásával kapcsolatos feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(59)

Ezen elemzés fényében a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadályok fenn nem állásával kapcsolatos feltétel teljesül.

2.2.3.   
  Időbeli korlátozás

Időbeli korlátozás

| (60) | A fenti következtetések a jelenleg rendelkezésre álló információkon alapulnak és különösen az arra utaló számadatokon, hogy Dánia képes féken tartani a botulizmust a meghatározott típusú húskészítményekhez hozzáadható nitrit alacsonyabban értéken megállapított maximális szintjei ellenére is, és ezzel egyidejűleg nem zavarja aránytalanul a kereskedelmet. |
| --- | --- |

(60)

A fenti következtetések a jelenleg rendelkezésre álló információkon alapulnak és különösen az arra utaló számadatokon, hogy Dánia képes féken tartani a botulizmust a meghatározott típusú húskészítményekhez hozzáadható nitrit alacsonyabban értéken megállapított maximális szintjei ellenére is, és ezzel egyidejűleg nem zavarja aránytalanul a kereskedelmet.

| (61) | Egy másik fontos tényező azon húskészítmények fogyasztásának mértéke Dániában, amelyek esetében az 1333/2008/EK rendelet alkalmazása a dán lakosság nitrit-, és ennek következtében nitrózamin-expozíciójának növekedéséhez vezethetne. |
| --- | --- |

(61)

Egy másik fontos tényező azon húskészítmények fogyasztásának mértéke Dániában, amelyek esetében az 1333/2008/EK rendelet alkalmazása a dán lakosság nitrit-, és ennek következtében nitrózamin-expozíciójának növekedéséhez vezethetne.

| (62) | Dániának figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében. Az adatgyűjtésnek különösen a botulizmus ellenőrzésére és a nitritekre vonatkozó dán nemzeti rendelkezéseknek való megfelelésre kell összpontosítania, különösen a sós lében pácolt húskészítmények vonatkozásában. Ezenfelül Dániának folytatnia kell az adatgyűjtést a más tagállamokból származó húskészítmények importjára vonatkozóan is. Dániának a jelen határozat elfogadásának időpontjától számított két éven belül jelentenie kell a Bizottságnak a begyűjtött adatokat.
  Mindezekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti intézkedések a fent kifejtett mértékben egy korlátozott, hároméves időszakra jóváhagyhatók. |
| --- | --- |

(62)

Dániának figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében. Az adatgyűjtésnek különösen a botulizmus ellenőrzésére és a nitritekre vonatkozó dán nemzeti rendelkezéseknek való megfelelésre kell összpontosítania, különösen a sós lében pácolt húskészítmények vonatkozásában. Ezenfelül Dániának folytatnia kell az adatgyűjtést a más tagállamokból származó húskészítmények importjára vonatkozóan is. Dániának a jelen határozat elfogadásának időpontjától számított két éven belül jelentenie kell a Bizottságnak a begyűjtött adatokat.

Mindezekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti intézkedések a fent kifejtett mértékben egy korlátozott, hároméves időszakra jóváhagyhatók.

III.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (63) | A fenti megfontolások fényében, és figyelembe véve a dán hatóságok által benyújtott értesítéshez fűzött ciprusi észrevételeket, a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a Bizottsághoz 2017. november 14-én beérkezett kérelem, amelyben Dánia a nitritek hozzáadásáról szóló, a 1333/2008/EK rendeletben foglaltaknál szigorúbb nemzeti rendelkezéseinek fenntartását kéri, az e határozat elfogadásának időpontjától számított 3 évre jóváhagyható. Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében, |
| --- | --- |

(63)

A fenti megfontolások fényében, és figyelembe véve a dán hatóságok által benyújtott értesítéshez fűzött ciprusi észrevételeket, a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a Bizottsághoz 2017. november 14-én beérkezett kérelem, amelyben Dánia a nitritek hozzáadásáról szóló, a 1333/2008/EK rendeletben foglaltaknál szigorúbb nemzeti rendelkezéseinek fenntartását kéri, az e határozat elfogadásának időpontjától számított 3 évre jóváhagyható. Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. szóló 2015. szeptember 4-i 1044. sz. dán rendeletben ((BEK nr 1044 af 2015.9.4., Udskriftsdato:2017.9.25., Fødevarerministeriet) foglalt, a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadására vonatkozó azon nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2017. november 10-én kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése szerint.

2. cikk

Ez a határozat 2021. május 8-án hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 8-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  A Bizottság (EU) 2015/826 határozata (2015. május 22.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (HL L 130., 2015.5.28., 10. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

2

(3)  A nitrátokról és nitritekről szóló, 1990. október 19-én kiadott vélemény, Európai Bizottság – Az élelmiszerügyi tudományos bizottság jelentései (huszonhatodik sorozat), 21. o.

3

(4)  A nitrátokról és nitritekről szóló, 1995. szeptember 22-én kiadott vélemény, Európai Bizottság – Az élelmiszerügyi tudományos bizottság jelentései (harmincnyolcadik sorozat), 1. o.

4

(5)  A biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérelmére kiadott véleménye a nitriteknek/nitrátoknak a húskészítmények mikrobiológiai biztonságára gyakorolt hatásáról, The EFSA Journal (2003) 14., 1. o.

5

(6)  
  HL C 114., 2018.3.28., 11. o.

6

(7)  A Bizottság 257/2010/EU rendelete (2010. március 25.) az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok újraértékelésére kidolgozott program létrehozásáról (HL L 80., 2010.3.26., 19. o.).

7

(8)  Dánia levél formájában megküldött, 2014. november 25-i értesítése a Bizottság számára.

8

(9)  
  EFSA Journal 2017;15(6):4786.

9

EFSA Journal

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/52/EK irányelve (2006. július 5.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK irányelv és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 94/35/EK irányelv módosításáról (HL L 204., 2006.7.26., 10. o.).

10

(11)  Dánia arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a jelentés hibás a Németországból származó pácolt sertéshús (bacon) behozatala tekintetében, és hogy a Németországból Dániába történő bacon-behozatalban nincs jelentős változás.

11

---

| 2018.5.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/703 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. május 8.)

a Svájc díjszámítási körzetében alkalmazott 2015-ös, 2016-os és 2018-as egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való megfeleléséről

(az értesítés a C(2018) 2726. számú dokumentummal történt)

(Csak a német, a francia és az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) (1),

tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (léginavigációs-szolgálati rendelet) és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére, valamint a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2013. május 3-i 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (3) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | A 391/2013/EU végrehajtási rendelet a léginavigációs szolgálatokra vonatkozóan közös díjszámítási rendszert hoz létre. A közös díjszámítási rendszer alapvető szerepet tölt be az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 11. cikkében és a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (5) meghatározott teljesítményrendszer célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

(1)

A 391/2013/EU végrehajtási rendelet a léginavigációs szolgálatokra vonatkozóan közös díjszámítási rendszert hoz létre. A közös díjszámítási rendszer alapvető szerepet tölt be az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 11. cikkében és a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (5) meghatározott teljesítményrendszer célkitűzéseinek megvalósításában.

| (2) | A 2014/132/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) uniós szintű teljesítménycélokat tűz ki, köztük a 2015–2019-es időszakot magában foglaló második referencia-időszak tekintetében egy, az útvonali léginavigációs szolgálatokra vonatkozó – az ilyen szolgáltatásnyújtás megállapított egységköltségeiben kifejezett – költséghatékonysági célt. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/132/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) uniós szintű teljesítménycélokat tűz ki, köztük a 2015–2019-es időszakot magában foglaló második referencia-időszak tekintetében egy, az útvonali léginavigációs szolgálatokra vonatkozó – az ilyen szolgáltatásnyújtás megállapított egységköltségeiben kifejezett – költséghatékonysági célt.

| (3) | A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának értelmében a Bizottságnak értékelnie kell azokat a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjakat, amelyeket a tagállamok az említett rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő előírások szerint a 2015-ös évre vonatkozóan 2014. június 1-jéig, a 2016-os évre vonatkozóan pedig 2015. június 1-jéig nyújtottak be a Bizottságnak. Az értékelés azt hivatott megállapítani, hogy a szóban forgó egységdíjak megfelelnek-e a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek. |
| --- | --- |

(3)

A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának értelmében a Bizottságnak értékelnie kell azokat a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjakat, amelyeket a tagállamok az említett rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő előírások szerint a 2015-ös évre vonatkozóan 2014. június 1-jéig, a 2016-os évre vonatkozóan pedig 2015. június 1-jéig nyújtottak be a Bizottságnak. Az értékelés azt hivatott megállapítani, hogy a szóban forgó egységdíjak megfelelnek-e a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

| (4) | A tagállamok és Svájc által 2017. november 1-jéig rendelkezésére bocsátott adatok és egyéb információk alapján a Bizottság – az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szervének és Központi Útvonal-használati Díjirodájának segítségével – elvégezte az egységdíjak értékelését. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és Svájc által 2017. november 1-jéig rendelkezésére bocsátott adatok és egyéb információk alapján a Bizottság – az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szervének és Központi Útvonal-használati Díjirodájának segítségével – elvégezte az egységdíjak értékelését.

| (5) | Mivel a FABEC teljesítménycéljai nem voltak összhangban az EU egészére érvényes teljesítménycélokkal, az (EU) 2016/421 bizottsági végrehajtási határozat (7) megállapította, hogy a 2015-ös és 2016-os svájci díjszámítási körzetre vonatkozó egységdíjak nem feleltek meg az előírásoknak. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a FABEC teljesítménycéljai nem voltak összhangban az EU egészére érvényes teljesítménycélokkal, az (EU) 2016/421 bizottsági végrehajtási határozat (7) megállapította, hogy a 2015-ös és 2016-os svájci díjszámítási körzetre vonatkozó egységdíjak nem feleltek meg az előírásoknak.

| (6) | Svájc a funkcionális légtérblokkot (FABEC) illetően 2017. január 30-án többek között a második referencia-időszakot érintően a „költséghatékonyság” fő teljesítményterület vonatkozásában felülvizsgált teljesítménycélokat nyújtott be, amelyek adott esetben korrekciós intézkedéseken alapultak. A benyújtott adatok alapján a Bizottság az (EU) 2017/552 bizottsági végrehajtási határozatban (8) végül megállapíthatta, hogy e célok összhangban állnak az uniós szintű teljesítménycélokkal. Ennek következtében az (EU) 2016/421 végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

Svájc a funkcionális légtérblokkot (FABEC) illetően 2017. január 30-án többek között a második referencia-időszakot érintően a „költséghatékonyság” fő teljesítményterület vonatkozásában felülvizsgált teljesítménycélokat nyújtott be, amelyek adott esetben korrekciós intézkedéseken alapultak. A benyújtott adatok alapján a Bizottság az (EU) 2017/552 bizottsági végrehajtási határozatban (8) végül megállapíthatta, hogy e célok összhangban állnak az uniós szintű teljesítménycélokkal. Ennek következtében az (EU) 2016/421 végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | Az egységdíjak értékelése és a FABEC teljesítménycéljainak összhangja alapján a Bizottság a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint megállapította, hogy a Svájc által benyújtott, az útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2015-ös, 2016-os és 2018-as egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeleteknek. |
| --- | --- |

(7)

Az egységdíjak értékelése és a FABEC teljesítménycéljainak összhangja alapján a Bizottság a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint megállapította, hogy a Svájc által benyújtott, az útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2015-ös, 2016-os és 2018-as egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeleteknek.

| (8) | Azon megállapítás, miszerint a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek, illetve az erről szóló értesítés nem érinti az 550/2004/EK rendelet 16. cikkét. |
| --- | --- |

(8)

Azon megállapítás, miszerint a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek, illetve az erről szóló értesítés nem érinti az 550/2004/EK rendelet 16. cikkét.

| (9) | A 17. cikk (1) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében az egységdíjakat nemzeti pénznemben kell meghatározni. Az e határozatban megállapított egységdíjak pénzneme ezért a svájci frank. |
| --- | --- |

(9)

A 17. cikk (1) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében az egységdíjakat nemzeti pénznemben kell meghatározni. Az e határozatban megállapított egységdíjak pénzneme ezért a svájci frank.

| (10) | A Bizottság a megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultált Svájccal e határozatról, |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultált Svájccal e határozatról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Svájc útvonali díjszámítási körzetében alkalmazott 2015. évi 118,97, 2016. évi 113,69 és 2018. évi 113,00 összegű egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

2. cikk

Az (EU) 2016/421 végrehajtási határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Svájci Államszövetség a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 8-án.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 114., 2002.4.30., 73. o.

1

(2)  
  HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

2

(3)  
  HL L 128., 2013.5.9., 31. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (HL L 196., 2004.3.31., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 390/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról (HL L 128., 2013.5.9., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2014/132/EU végrehajtási határozata (2014. március 11.) a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű teljesítménycéljainak és riasztási küszöbértékeinek a 2015–2019. évi második referencia-időszakra vonatkozó meghatározásáról (HL L 71., 2014.3.12., 20. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2016/421 végrehajtási határozata (2016. március 18.) a Svájc díjszámítási körzetében alkalmazott 2015-ös és 2016-os egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való meg nem feleléséről (HL L 75., 2016.3.22., 66. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2017/552 végrehajtási határozata (2017. március 22.) az 549/2004/EK rendelet értelmében Svájc által benyújtott, funkcionális légtérblokkokra vonatkozó felülvizsgált tervben foglalt, a „kapacitás” és „költséghatékonyság” kulcsfontosságú teljesítményterületekre vonatkozó teljesítménycéloknak a második referencia-időszakra meghatározott uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangjáról (HL L 79., 2017.3.24., 8. o.).

8

---

| 2018.5.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 118/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 118/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/704 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. május 8.)

a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjaknak a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek való, a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke szerinti megfeleléséről

(az értesítés a C(2018) 2729. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a bolgár, a cseh, a dán, az észt, a finn, a francia, a görög, a holland, a horvát, az ír, a lengyel, a lett, a litván, a magyar, a máltai, a német, a portugál, a román, a spanyol, a svéd, a szlovák és a szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre („léginavigációs-szolgálati rendelet”) (1) és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2013. május 3-i 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | A 391/2013/EU végrehajtási rendelet a léginavigációs szolgálatokra vonatkozóan közös díjszámítási rendszert hoz létre. A közös díjszámítási rendszer alapvető szerepet tölt be az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikkében és a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott teljesítményrendszer célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

(1)

A 391/2013/EU végrehajtási rendelet a léginavigációs szolgálatokra vonatkozóan közös díjszámítási rendszert hoz létre. A közös díjszámítási rendszer alapvető szerepet tölt be az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikkében és a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott teljesítményrendszer célkitűzéseinek megvalósításában.

| (2) | A 2014/132/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) uniós szintű teljesítménycélokat tűz ki, köztük a 2015–2019-es időszakot magában foglaló második referencia-időszak tekintetében egy, az útvonali léginavigációs szolgálatokra vonatkozó – az ilyen szolgáltatásnyújtás megállapított egységköltségeiben kifejezett – költséghatékonysági célt. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/132/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) uniós szintű teljesítménycélokat tűz ki, köztük a 2015–2019-es időszakot magában foglaló második referencia-időszak tekintetében egy, az útvonali léginavigációs szolgálatokra vonatkozó – az ilyen szolgáltatásnyújtás megállapított egységköltségeiben kifejezett – költséghatékonysági célt.

| (3) | A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja értelmében a Bizottságnak értékelnie kell a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjakat, amelyeket a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő előírások szerint kellett benyújtaniuk. Az értékelés azt hivatott megállapítani, hogy a szóban forgó egységdíjak megfelelnek-e a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek. |
| --- | --- |

(3)

A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja értelmében a Bizottságnak értékelnie kell a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjakat, amelyeket a tagállamoknak az említett rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő előírások szerint kellett benyújtaniuk. Az értékelés azt hivatott megállapítani, hogy a szóban forgó egységdíjak megfelelnek-e a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

| (4) | A tagállamok által 2017. november 1-jéig rendelkezésére bocsátott adatok és egyéb információk alapján a Bizottság – az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szervének és Központi Útvonal-használati Díjirodájának segítségével – elvégezte az egységdíjak értékelését. Értékelésében a Bizottság figyelembe vette a kapott magyarázatokat, valamint a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel nyomán a tagállamok által a 2018. évre az útvonali egységdíjak tekintetében tett korrekciókat is. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok által 2017. november 1-jéig rendelkezésére bocsátott adatok és egyéb információk alapján a Bizottság – az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szervének és Központi Útvonal-használati Díjirodájának segítségével – elvégezte az egységdíjak értékelését. Értékelésében a Bizottság figyelembe vette a kapott magyarázatokat, valamint a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel nyomán a tagállamok által a 2018. évre az útvonali egységdíjak tekintetében tett korrekciókat is.

| (5) | A Bizottság az értékelés alapján megállapította, hogy az Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia által benyújtott, az útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2018-as egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az értékelés alapján megállapította, hogy az Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia által benyújtott, az útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2018-as egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

| (6) | Bulgária, Málta és Lengyelország 2016-ban a második referencia-időszak fennmaradó éveire, azaz 2017-re, 2018-ra és 2019-re vonatkozóan felülvizsgálta a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó teljesítménycéljait. Az (EU) 2017/2376 bizottsági végrehajtási határozat (6) megállapította a felülvizsgált céloknak az uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangját. Saját értékelése alapján, továbbá az említett felülvizsgált célokat figyelembe véve a Bizottság megállapította, hogy a Bulgária, Málta és Lengyelország által az útvonali díjszámítási körzetekben 2017-re vonatkozóan benyújtott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeleteknek. |
| --- | --- |

(6)

Bulgária, Málta és Lengyelország 2016-ban a második referencia-időszak fennmaradó éveire, azaz 2017-re, 2018-ra és 2019-re vonatkozóan felülvizsgálta a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületre vonatkozó teljesítménycéljait. Az (EU) 2017/2376 bizottsági végrehajtási határozat (6) megállapította a felülvizsgált céloknak az uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangját. Saját értékelése alapján, továbbá az említett felülvizsgált célokat figyelembe véve a Bizottság megállapította, hogy a Bulgária, Málta és Lengyelország által az útvonali díjszámítási körzetekben 2017-re vonatkozóan benyújtott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeleteknek.

| (7) | Belgium, Franciaország, Luxemburg és Hollandia a közép-európai funkcionális légtérblokkot (FABEC) illetően 2017. január 30-án többek között a második referencia-időszakot érintően a „költséghatékonyság” fő teljesítményterület vonatkozásában felülvizsgált teljesítménycélokat nyújtott be, amelyek adott esetben korrekciós intézkedéseken alapultak. A benyújtott adatok alapján a Bizottság az (EU) 2017/553 végrehajtási határozatban (7) végül megállapíthatta, hogy e célok összhangban állnak az uniós szintű teljesítménycélokkal. Ennek következtében az (EU) 2016/421 (8) és az (EU) 2016/419 (9) bizottsági végrehajtási határozatot – amelyek megállapították, hogy Belgium-Luxemburg, Franciaország, Németország és Hollandia esetében 2015-re és 2016-ra a díjszámítási körzetre vonatkozó egységdíjak nem feleltek meg a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeleteknek – hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(7)

Belgium, Franciaország, Luxemburg és Hollandia a közép-európai funkcionális légtérblokkot (FABEC) illetően 2017. január 30-án többek között a második referencia-időszakot érintően a „költséghatékonyság” fő teljesítményterület vonatkozásában felülvizsgált teljesítménycélokat nyújtott be, amelyek adott esetben korrekciós intézkedéseken alapultak. A benyújtott adatok alapján a Bizottság az (EU) 2017/553 végrehajtási határozatban (7) végül megállapíthatta, hogy e célok összhangban állnak az uniós szintű teljesítménycélokkal. Ennek következtében az (EU) 2016/421 (8) és az (EU) 2016/419 (9) bizottsági végrehajtási határozatot – amelyek megállapították, hogy Belgium-Luxemburg, Franciaország, Németország és Hollandia esetében 2015-re és 2016-ra a díjszámítási körzetre vonatkozó egységdíjak nem feleltek meg a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeleteknek – hatályon kívül kell helyezni.

| (8) | A Bizottság értékelése és a FABEC-hez tartozó tagállamok által benyújtott teljesítménycélok tekintetében megállapított összhang alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Belgium, Franciaország, Németország, Luxemburg és Hollandia által a 2015-ös és 2016-os útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeleteknek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság értékelése és a FABEC-hez tartozó tagállamok által benyújtott teljesítménycélok tekintetében megállapított összhang alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Belgium, Franciaország, Németország, Luxemburg és Hollandia által a 2015-ös és 2016-os útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeleteknek.

| (9) | A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében az érintett tagállamokat értesíteni kell a Bizottság megállapításairól. |
| --- | --- |

(9)

A 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében az érintett tagállamokat értesíteni kell a Bizottság megállapításairól.

| (10) | Azon megállapítás, miszerint a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek, illetve az erről szóló értesítés nem érinti az 550/2004/EK rendelet 16. cikkében előírt, jelenleg zajló felülvizsgálatot és vizsgálatokat, |
| --- | --- |

(10)

Azon megállapítás, miszerint a díjszámítási körzetekben alkalmazott egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek, illetve az erről szóló értesítés nem érinti az 550/2004/EK rendelet 16. cikkében előírt, jelenleg zajló felülvizsgálatot és vizsgálatokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A melléklet 1. pontjában meghatározott, útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2018-as egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

(2)   A melléklet 2. pontjában meghatározott, útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2017-es egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

(3)   A melléklet 3. pontjában meghatározott, útvonali díjszámítási körzetekben alkalmazott 2015-ös és 2016-os egységdíjak megfelelnek a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendeletnek.

2. cikk

Az (EU) 2016/420 és az (EU) 2016/419 végrehajtási határozatok hatályukat vesztik.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Holland Királyság, a Horvát Köztársaság, Írország, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Szlovén Köztársaság címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 8-án.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

1

(2)  
  HL L 128., 2013.5.9., 31. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (HL L 196., 2004.3.31., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 390/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról (HL L 128., 2013.5.9., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2014/132/EU végrehajtási határozata (2014. március 11.) a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű teljesítménycéljainak és riasztási küszöbértékeinek a 2015–2019. évi második referencia-időszakra vonatkozó meghatározásáról (HL L 71., 2014.3.12., 20. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/2376 végrehajtási határozata (2017. december 15.) az (EU) 2015/348 végrehajtási határozatnak a Málta, Bulgária és Lengyelország nemzeti vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó módosított tervében a „költséghatékonyság” fő teljesítményterületen meghatározott felülvizsgált célok megfelelőségének tekintetében történő módosításáról (HL L 337., 2017.12.19., 68. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2017/553 végrehajtási határozata (2017. március 22.) az 549/2004/EK rendelet értelmében Belgium, Németország, Franciaország, Luxemburg és Hollandia által benyújtott, funkcionális légtérblokkokra vonatkozó felülvizsgált tervben foglalt, a „kapacitás” és „költséghatékonyság” kulcsfontosságú teljesítményterületekre vonatkozó teljesítménycéloknak a második referencia-időszakra meghatározott uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangjáról (HL L 79., 2017.3.24., 11. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2016/420 végrehajtási határozata (2016. március 18.) a díjszámítási körzetekben alkalmazott 2015-ös egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való meg nem feleléséről (HL L 75., 2016.3.22., 63. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2016/419 végrehajtási határozata (2016. március 18.) a díjszámítási körzetekben alkalmazott 2016-os egységdíjaknak a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 17. cikkének való meg nem feleléséről (HL L 75., 2016.3.22., 60. o.).

9

---

MELLÉKLET

1.   2018-as útvonali egységdíjak

| | Díjszámítási körzet | 2018-as útvonali egységdíj
  nemzeti pénznemben (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ausztria | 71,35 |
| 2 | Belgium–Luxemburg | 67,66 |
| 3 | Bulgária | 51,99 |
| 4 | Horvátország | 334,13 |
| 5 | Ciprus | 34,95 |
| 6 | Cseh Köztársaság | 1 078,54 |
| 7 | Dánia | 443,44 |
| 8 | Észtország | 28,66 |
| 9 | Finnország | 54,79 |
| 10 | Franciaország | 63,48 |
| 11 | Németország | 67,07 |
| 12 | Magyarország | 10 064,17 |
| 13 | Írország | 27,69 |
| 14 | Lettország | 27,47 |
| 15 | Litvánia | 43,59 |
| 16 | Málta | 15,89 |
| 17 | Hollandia | 58,70 |
| 18 | Lengyelország | 181,72 |
| 19 | Portugália | 36,84 |
| 20 | Románia | 149,30 |
| 21 | Szlovákia | 51,53 |
| 22 | Szlovénia | 61,71 |
| 23 | Spanyolország: Kanári-szigetek | 56,61 |
| 24 | Spanyolország kontinentális része | 69,54 |
| 25 | Svédország | 562,58 |
| 26 | Egyesült Királyság | 59,96 |

Díjszámítási körzet

2018-as útvonali egységdíj

nemzeti pénznemben (*1)

1

Ausztria

71,35

2

Belgium–Luxemburg

67,66

3

Bulgária

51,99

4

Horvátország

334,13

5

Ciprus

34,95

6

Cseh Köztársaság

1 078,54

7

Dánia

443,44

8

Észtország

28,66

9

Finnország

54,79

10

Franciaország

63,48

11

Németország

67,07

12

Magyarország

10 064,17

13

Írország

27,69

14

Lettország

27,47

15

Litvánia

43,59

16

Málta

15,89

17

Hollandia

58,70

18

Lengyelország

181,72

19

Portugália

36,84

20

Románia

149,30

21

Szlovákia

51,53

22

Szlovénia

61,71

23

Spanyolország: Kanári-szigetek

56,61

24

Spanyolország kontinentális része

69,54

25

Svédország

562,58

26

Egyesült Királyság

59,96

2.   2017-es útvonali egységdíj

| | Díjszámítási körzet | Benyújtott 2017-es útvonali egységdíj (1)

  nemzeti pénznemben |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bulgária | 52,60 |
| 2 | Málta | 18,79 |
| 3 | Lengyelország | 185,47 |

Díjszámítási körzet

Benyújtott 2017-es útvonali egységdíj (1)

nemzeti pénznemben

1

Bulgária

52,60

2

Málta

18,79

3

Lengyelország

185,47

3.   FABEC útvonali egységdíjak 2015-re és 2016-ra

| | Díjszámítási körzet | Benyújtott útvonali egységdíj (2)

  nemzeti pénznemben |
| --- | --- | --- |
| | | 2015 | 2016 |
| 1 | Belgium–Luxemburg | 70,68 | 65,41 |
| 2 | Franciaország | 70,00 | 67,54 |
| 3 | Németország | 90,15 | 82,59 |
| 4 | Hollandia | 66,57 | 67,00 |

Díjszámítási körzet

Benyújtott útvonali egységdíj (2)

nemzeti pénznemben

2015

2016

1

Belgium–Luxemburg

70,68

65,41

2

Franciaország

70,00

67,54

3

Németország

90,15

82,59

4

Hollandia

66,57

67,00

---

(*1)  Ezek az egységdíjak nem tartalmazzák a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett adminisztrációs egységdíjat, mely azon államokra alkalmazandó, amelyek részes felei az Eurocontrol útvonal-használati díjakról szóló multilaterális megállapodásának.

(1)  Ezek az egységdíjak nem tartalmazzák a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett adminisztrációs egységdíjat, mely azon államokra alkalmazandó, amelyek részes felei az Eurocontrol útvonal-használati díjakról szóló multilaterális megállapodásának.

(2)  Ezek az egységdíjak nem tartalmazzák a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében említett adminisztrációs egységdíjat, mely azon államokra alkalmazandó, amelyek részes felei az Eurocontrol útvonal-használati díjakról szóló multilaterális megállapodásának.

---