# Euroopa Liidu C 388/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 388 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide21. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 388

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide21. oktoober 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 388/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8174 – Talanx / Aberdeen / Escala Vila Franca / PNH Parque) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 388/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8174 – Talanx / Aberdeen / Escala Vila Franca / PNH Parque) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 388/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2016/C 388/03 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 388/02

Euro vahetuskurss

2

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2016/C 388/03

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 388/04 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8124 – Microsoft/LinkedIn) (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 388/05 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8132 – FMC Technologies / Technip) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 388/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase taotluse avaldamine | 6 |
| 2016/C 388/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase taotluse avaldamine | 10 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 388/04

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8124 – Microsoft/LinkedIn) (
  1
  )

1

4

2016/C 388/05

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8132 – FMC Technologies / Technip) (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 388/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase taotluse avaldamine

6

2016/C 388/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase taotluse avaldamine

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8174 – Talanx / Aberdeen / Escala Vila Franca / PNH Parque)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 388/01)

14. oktoobril 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8174 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8174 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/2

---

Euro vahetuskurss (1)

20. oktoober 2016

(2016/C 388/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0980 |
| JPY | Jaapani jeen | 113,76 |
| DKK | Taani kroon | 7,4403 |
| GBP | Inglise nael | 0,89568 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7040 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0852 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,9625 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,021 |
| HUF | Ungari forint | 307,54 |
| PLN | Poola zlott | 4,3282 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5030 |
| TRY | Türgi liir | 3,3606 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4314 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4460 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5181 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5185 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5247 |
| KRW | Korea vonn | 1 237,37 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,2739 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3980 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5075 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 282,24 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5809 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,727 |
| RUB | Vene rubla | 68,5407 |
| THB | Tai baat | 38,408 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,4629 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,3810 |
| INR | India ruupia | 73,3445 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0980

JPY

Jaapani jeen

113,76

DKK

Taani kroon

7,4403

GBP

Inglise nael

0,89568

SEK

Rootsi kroon

9,7040

CHF

Šveitsi frank

1,0852

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,9625

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,021

HUF

Ungari forint

307,54

PLN

Poola zlott

4,3282

RON

Rumeenia leu

4,5030

TRY

Türgi liir

3,3606

AUD

Austraalia dollar

1,4314

CAD

Kanada dollar

1,4460

HKD

Hongkongi dollar

8,5181

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5185

SGD

Singapuri dollar

1,5247

KRW

Korea vonn

1 237,37

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,2739

CNY

Hiina jüaan

7,3980

HRK

Horvaatia kuna

7,5075

IDR

Indoneesia ruupia

14 282,24

MYR

Malaisia ringit

4,5809

PHP

Filipiini peeso

52,727

RUB

Vene rubla

68,5407

THB

Tai baat

38,408

BRL

Brasiilia reaal

3,4629

MXN

Mehhiko peeso

20,3810

INR

India ruupia

73,3445

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/3

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 388/03)

| Liikmesriik | Kreeka |
| --- | --- |
| Lennuliin | Thessaloníki–Kérkyra
  Thessaloníki–Skýros
  Alexandroúpoli–Sitia
  Aktion–Sitia
  Kérkyra–Aktion–Kefalloniá–Zákinthos
  Límnos–Mytilíni–Chíos–Sámos–Rhodos
  Rhodos–Kos–Kálymnos–Léros–Astypálaia |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. aprill 2017 – 31. märts 2021 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 61 päeva pärast avaliku teenindamise kohustuse teatise avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik tasuta saada pakkumiskutse teksti ning pakkumismenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Hellenic Civil Aviation Authority |
| Directorate General for Air Transport |
| Air Transport and International Affairs Division |
| Section II |
| Vas. Georgiou 1 |
| 16604 Athenes |
| GREECE |
| Tel +30 2108916149 või 2108916121 |
| Faks +30 2108947132 |
| Veebisait: www.hcaa.gr |

Liikmesriik

Kreeka

Lennuliin

Thessaloníki–Kérkyra

Thessaloníki–Skýros

Alexandroúpoli–Sitia

Aktion–Sitia

Kérkyra–Aktion–Kefalloniá–Zákinthos

Límnos–Mytilíni–Chíos–Sámos–Rhodos

Rhodos–Kos–Kálymnos–Léros–Astypálaia

Lepingu kehtivusaeg

1. aprill 2017 – 31. märts 2021

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

61 päeva pärast avaliku teenindamise kohustuse teatise avaldamist

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada pakkumiskutse teksti ning pakkumismenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Hellenic Civil Aviation Authority

Directorate General for Air Transport

Air Transport and International Affairs Division

Section II

Vas. Georgiou 1

16604 Athenes

GREECE

Tel +30 2108916149 või 2108916121

Faks +30 2108947132

Veebisait: www.hcaa.gr

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8124 – Microsoft/LinkedIn)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 388/04)

| 1. | 14. oktoobril 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Microsoft Corporation („Microsoft”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LinkedIn Corporation („LinkedIn”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. oktoobril 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Microsoft Corporation („Microsoft”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LinkedIn Corporation („LinkedIn”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Microsoft: arvuti tarkvara ja riistvara projekteerimine, arendamine ja tarnimine ning seonduvate teenuste osutamine; pilvepõhised lahendused ja internetireklaam;
  —   LinkedIn: sotsiaalvõrgustike, funktsionaalsuste, värbamivahendite, internetipõhiste õppekursuste ja internetireklaamiga seotud veebisaitide ja mobiilirakendustega varustamine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Microsoft: arvuti tarkvara ja riistvara projekteerimine, arendamine ja tarnimine ning seonduvate teenuste osutamine; pilvepõhised lahendused ja internetireklaam;

—   LinkedIn: sotsiaalvõrgustike, funktsionaalsuste, värbamivahendite, internetipõhiste õppekursuste ja internetireklaamiga seotud veebisaitide ja mobiilirakendustega varustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8124 – Microsoft/LinkedIn):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8124 – Microsoft/LinkedIn):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8132 – FMC Technologies / Technip)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 388/05)

| 1. | 14. oktoobril 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja FMC Technologies, Inc. („FMC”, Ameerika Ühendriigid) ühineb täelikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses ettevõtjaga Technip S.A. („Technip”, Prantsusmaa) aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

14. oktoobril 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja FMC Technologies, Inc. („FMC”, Ameerika Ühendriigid) ühineb täelikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses ettevõtjaga Technip S.A. („Technip”, Prantsusmaa) aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | FMC tegutseb energiatööstuse (peamiselt nafta- ja gaasitööstus) jaoks toodete ja teenuste pakkumise valdkonnas kogu maailmas. Ettevõtja käitab üleilmselt kolme äriüksust: i) allveetehnoloogiad; ii) allveetaristu ja iii) energiataristu; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

FMC tegutseb energiatööstuse (peamiselt nafta- ja gaasitööstus) jaoks toodete ja teenuste pakkumise valdkonnas kogu maailmas. Ettevõtja käitab üleilmselt kolme äriüksust: i) allveetehnoloogiad; ii) allveetaristu ja iii) energiataristu;

| — | Technip tegutseb inseneri-, hanke- ja ehitusteenuste osutamise ning energiatööstuse (sh eelkõige nafta- ja gaasitööstus) jaoks inseneri-, hanke-, ehitus- ja paigaldusteenuste osutamise valdkonnas kogu maailmas. Ettevõtja käitab üleilmselt kolme äriüksust: i) allveetaristu; ii) maismaarajatised ja iii) avamereplatvormid. |
| --- | --- |

—

Technip tegutseb inseneri-, hanke- ja ehitusteenuste osutamise ning energiatööstuse (sh eelkõige nafta- ja gaasitööstus) jaoks inseneri-, hanke-, ehitus- ja paigaldusteenuste osutamise valdkonnas kogu maailmas. Ettevõtja käitab üleilmselt kolme äriüksust: i) allveetaristu; ii) maismaarajatised ja iii) avamereplatvormid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8132 – FMC Technologies / Technip):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8132 – FMC Technologies / Technip):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase taotluse avaldamine

(2016/C 388/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„OVČÍ HRUDKOVÝ SYR – SALAŠNÍCKY”

ELi nr: TSG- SK-02135-14.4.2016

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Rühma nimi: | Družstvo – Cech výrobcov ovčieho syra v Turci |
| --- | --- |
| Aadress: | Poľnohospodárske družstvo |
| Turčianske Kľačany 271 |
| 038 61 Vrútky |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Rühma nimi:

Družstvo – Cech výrobcov ovčieho syra v Turci

Aadress:

Poľnohospodárske družstvo

Turčianske Kľačany 271

038 61 Vrútky

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tel

+421 4343085213

E-post:

tas_sro@stonline.sk

Muudatust on taotlenud sama rühm, kes esitas tootenimetuse „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” registreerimise taotluse.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Slovaki Vabariik

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Toote kirjeldus |
| — | ☐ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Muu (täpsustada) |

—

☐

Toote nimetus

—

☐

Toote kirjeldus

—

☐

Tootmismeetod

—

☒

Muu (täpsustada)

Garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta asendatakse garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimisega koos nimetuse reserveerimisega.

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- | --- |

—

☒

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oluline.

5.   Muudatus(ed)

| 1. | Garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta asendatakse garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimisega koos nimetuse reserveerimisega.
  Muudatusettepanek tehakse, et kaitsta asjaomast registreeritud tootenimetust, sest põllumajandustoodete ja toidu nimetuste registreerimine garanteeritud traditsioonilise tootena ilma nimetuse reserveerimiseta ei ole enam võimalik ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 25 lõike 2 alusel võib määruse (EÜ) nr 509/2006 (2) artikli 13 lõike 1 kohaselt registreeritud nimetusi, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 58 lõike 1 teise lõigu kohaselt registreeritud nimetusi (garanteeritud traditsiooniline toode ilma nimetuse reserveerimiseta) jätkuvalt kasutada määruses (EÜ) nr 509/2006 sätestatud tingimustel kuni 4. jaanuarini 2023. |
| --- | --- |

1.

Garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta asendatakse garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimisega koos nimetuse reserveerimisega.

Muudatusettepanek tehakse, et kaitsta asjaomast registreeritud tootenimetust, sest põllumajandustoodete ja toidu nimetuste registreerimine garanteeritud traditsioonilise tootena ilma nimetuse reserveerimiseta ei ole enam võimalik ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 25 lõike 2 alusel võib määruse (EÜ) nr 509/2006 (2) artikli 13 lõike 1 kohaselt registreeritud nimetusi, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 58 lõike 1 teise lõigu kohaselt registreeritud nimetusi (garanteeritud traditsiooniline toode ilma nimetuse reserveerimiseta) jätkuvalt kasutada määruses (EÜ) nr 509/2006 sätestatud tingimustel kuni 4. jaanuarini 2023.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„OVČÍ HRUDKOVÝ SYR – SALAŠNÍCKY”

ELi nr: TSG-SK-02135 - 14.4.2016

Slovaki Vabariik

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Ovčí hrudkový syr – salašnícky”

2.   Toote liik (XI lisa alusel)

| 1.3. | Juust |
| --- | --- |

1.3.

Juust

3.   Registreerimise alused

3.1.   Toode

| — | ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil ja tal on traditsioonile vastav koostis |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest. |

—

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil ja tal on traditsioonile vastav koostis

—

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Kõnealust toodet on valmistatud sajandite jooksul. Seda valmistatakse traditsiooniliselt käsitsi lamburihütis (salaš) üksnes kevadel ja suvel, kasutades traditsioonilist tehnoloogiat juustumassi käsitsi töötlemiseks.

3.2.   Nimetus

| — | ☐ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära. |

—

☐

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta

—

☒

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Toote eripära tuleneb tooraine omadustest (st lamba toorpiimast) ja selle traditsioonilisest töötlemisest lamburihüttides. Toote nimetuses väljendab sõna „salašnícky” toote eripära ning tuleneb sõnast „salaš”, mis tähendab lamburihütti, kus juustu valmistatakse, viidates seega tootmise kohale.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (alusmääruse artikli 7 lõige 2)

Toode „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” on lamburihütis värskest lambapiimast toodetud juust, mille iseloomulik maitse põhineb juustu laagerdamise traditsioonilisel tehnoloogial ning mida vormitakse käsitsi juustukamakaks.

Välised omadused:

| — | kamakataoline kerajas kuju; |
| --- | --- |

—

kamakataoline kerajas kuju;

| — | suurus: kaal kuni 5 kg. |
| --- | --- |

—

suurus: kaal kuni 5 kg.

Keemilised omadused:

| — | kuivainesisaldus: vähemalt 40 % massist; |
| --- | --- |

—

kuivainesisaldus: vähemalt 40 % massist;

| — | kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 50 % massist; |
| --- | --- |

—

kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 50 % massist;

Mikrobioloogilised kriteeriumid:

sisaldab mitmeid mikroorganisme, sh eelkõige järgmist:

atsidogeensed mikroorganismid – Streptococcus lactis, Leuconostos mesenteroides, Lactobacillus casei, Lactobacillus plantarum; pärmi- ja hallitusseened – Torulopsis candida, Geotrichum candidum, Geotrichum casei.

Organoleptilised omadused:

| — | välimus: kuiv, tihke, vigastamata välispind, läbilõige kerge koorikuga, milles siin-seal on väikesed augukesed ja praod; |
| --- | --- |

—

välimus: kuiv, tihke, vigastamata välispind, läbilõige kerge koorikuga, milles siin-seal on väikesed augukesed ja praod;

| — | värvus: välispind valgest kollakani; läbilõige valge, kergelt kollaka toonini; |
| --- | --- |

—

värvus: välispind valgest kollakani; läbilõige valge, kergelt kollaka toonini;

| — | maitse ja lõhn: lambapiimatoodetele iseloomulik mahe, kergelt happeline, puhas maitse; |
| --- | --- |

—

maitse ja lõhn: lambapiimatoodetele iseloomulik mahe, kergelt happeline, puhas maitse;

| — | konsistents: tihke ja kerkne; |
| --- | --- |

—

konsistents: tihke ja kerkne;

| — | happesus: pH 5,2–4,9. |
| --- | --- |

—

happesus: pH 5,2–4,9.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (alusmääruse artikli 7 lõige 2)

Lambapiima kogumine:

| — | juustu tootmiseks kasutatav piim saadakse tervetelt lammastelt (mägedes või nende jalamitel kasvatatud tõulambad), neid looduslikus keskkonnas asuvates lüpsitarandikes (strunga) käsitsi lüpstes.
  Läbi filtreeriva seadme valades kogutakse piim roostevabasse lüpsikusse (traditsiooniliselt kasutati puidust lüpsikut). Kui lüpsik (geleta) on täis, kurnatakse selle sisu läbi puuvillast filtriga sõela piimamannergutesse (piima võib mobiilsel või statsionaarsel lüpsiplatsil ka mehaaniliselt koguda); |
| --- | --- |

—

juustu tootmiseks kasutatav piim saadakse tervetelt lammastelt (mägedes või nende jalamitel kasvatatud tõulambad), neid looduslikus keskkonnas asuvates lüpsitarandikes (strunga) käsitsi lüpstes.

Läbi filtreeriva seadme valades kogutakse piim roostevabasse lüpsikusse (traditsiooniliselt kasutati puidust lüpsikut). Kui lüpsik (geleta) on täis, kurnatakse selle sisu läbi puuvillast filtriga sõela piimamannergutesse (piima võib mobiilsel või statsionaarsel lüpsiplatsil ka mehaaniliselt koguda);

| — | mannergutesse kogutud piim viiakse tootmiskohta ehk lamburihütti (salaš-koliba). |
| --- | --- |

—

mannergutesse kogutud piim viiakse tootmiskohta ehk lamburihütti (salaš-koliba).

Piima töötlemine juustuks – lambapiimast juustukamakate valmistamine:

| — | värskelt kogutud piim töödeldakse vahetult pärast lüpsmist lamburihüti tootmisruumis, kus piim kallatakse mannergust juustutootmiseks kasutatavasse astjasse (putera); selle protsessi käigus filtreeritakse piim uuesti läbi puuvillast filtri. Juustu valmistamiseks kasutatakse puidust (putera) või roostevabast terasest kahekordse põhjaga astjat; |
| --- | --- |

—

värskelt kogutud piim töödeldakse vahetult pärast lüpsmist lamburihüti tootmisruumis, kus piim kallatakse mannergust juustutootmiseks kasutatavasse astjasse (putera); selle protsessi käigus filtreeritakse piim uuesti läbi puuvillast filtri. Juustu valmistamiseks kasutatakse puidust (putera) või roostevabast terasest kahekordse põhjaga astjat;

| — | piima temperatuur tõstetakse 30–32 °C-ni, lisades kuuma joogivett (temperatuuriga 50 °C) otse piimale või kuumutades piima kuuma joogivee abil kaanega astjas (putera) või lisades keedetud haput lambapiima vadakut; |
| --- | --- |

—

piima temperatuur tõstetakse 30–32 °C-ni, lisades kuuma joogivett (temperatuuriga 50 °C) otse piimale või kuumutades piima kuuma joogivee abil kaanega astjas (putera) või lisades keedetud haput lambapiima vadakut;

| — | pärast temperatuuri tõstmist 30–32 °C-ni lisatakse pidevalt segades mikroobset vedelikku laapi (mis põhineb soola stabiliseerival seenel Rhizomucor miehei): 40 ml laapi 100 l piima kohta (tootja määrab laabi koguse kindlaks selle kanguse järgi). Kasutatud laabi hulk oleneb ka lüpsmisperioodist (st lüpsmisperioodi jooksul piima kvaliteet muutub). Kui laap on lisatud, kalgendub piim umbes 30–45 minutiga; |
| --- | --- |

—

pärast temperatuuri tõstmist 30–32 °C-ni lisatakse pidevalt segades mikroobset vedelikku laapi (mis põhineb soola stabiliseerival seenel Rhizomucor miehei): 40 ml laapi 100 l piima kohta (tootja määrab laabi koguse kindlaks selle kanguse järgi). Kasutatud laabi hulk oleneb ka lüpsmisperioodist (st lüpsmisperioodi jooksul piima kvaliteet muutub). Kui laap on lisatud, kalgendub piim umbes 30–45 minutiga;

| — | sel moel saadud kalgendit segatakse ning tükeldatakse spetsiaalse harfi meenutava juustukahvliga, kuni kalgendimassi tükkide suurus on 0,5–1 cm; |
| --- | --- |

—

sel moel saadud kalgendit segatakse ning tükeldatakse spetsiaalse harfi meenutava juustukahvliga, kuni kalgendimassi tükkide suurus on 0,5–1 cm;

| — | keedetud ja seejärel 65 °C-ni jahutatud joogivesi lisatakse kalgendile, et soojendada seda 32–35 °C-ni ning parandada seega vadaku eraldumist sõmerast kalgendimassist. Kalgend segatakse korralikult läbi ja jäetakse seisma. Lambapiimast juustukamakate valmistamise käigus ei tohi piima ja vadaku temperatuur olla alla 29 °C; |
| --- | --- |

—

keedetud ja seejärel 65 °C-ni jahutatud joogivesi lisatakse kalgendile, et soojendada seda 32–35 °C-ni ning parandada seega vadaku eraldumist sõmerast kalgendimassist. Kalgend segatakse korralikult läbi ja jäetakse seisma. Lambapiimast juustukamakate valmistamise käigus ei tohi piima ja vadaku temperatuur olla alla 29 °C;

| — | settinud kalgendit surutakse umbes kümne minuti pärast käsitsi kokku ja see vormitakse marli abil kamakaks; |
| --- | --- |

—

settinud kalgendit surutakse umbes kümne minuti pärast käsitsi kokku ja see vormitakse marli abil kamakaks;

| — | kamakas jäetakse seejärel umbes kaheks tunniks konksu otsa nõrguma; |
| --- | --- |

—

kamakas jäetakse seejärel umbes kaheks tunniks konksu otsa nõrguma;

| — | pärast nõrutamist viiakse juust sooja ladustamiskohta – laagerdumisruumi, kus toimub fermentatsioon. Marlis kujuks vormitud juust riputatakse konksu otsa ja asetatakse hiljem riiulile, mille konstruktsioon on vadaku väljanõrgumiseks sobiv; |
| --- | --- |

—

pärast nõrutamist viiakse juust sooja ladustamiskohta – laagerdumisruumi, kus toimub fermentatsioon. Marlis kujuks vormitud juust riputatakse konksu otsa ja asetatakse hiljem riiulile, mille konstruktsioon on vadaku väljanõrgumiseks sobiv;

| — | kääritamise ajal ei tohi ruumi temperatuur olla alla 18–22 °C. Sellistes tingimustes kääritatakse juustu 2–3 päeva. Temperatuuri jälgitakse kogu kääritamise ajal; |
| --- | --- |

—

kääritamise ajal ei tohi ruumi temperatuur olla alla 18–22 °C. Sellistes tingimustes kääritatakse juustu 2–3 päeva. Temperatuuri jälgitakse kogu kääritamise ajal;

| — | kui valmistamine on lõpetatud, võib juustu müüa. Müügi jaoks juust pakendatakse ja märgistatakse. |
| --- | --- |

—

kui valmistamine on lõpetatud, võib juustu müüa. Müügi jaoks juust pakendatakse ja märgistatakse.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (alusmääruse artikli 7 lõige 2)

Toote nimetuse osa „salašnícky” on tuletatud traditsioonilise tootmiskoha nimetusest – lamburihütist (salaš). Toote põlised omadused on tingitud selle traditsioonilisest koostisest, tootmismeetodist ja töötlemisest.

Autor nimega Huba on oma raamatus „Zázrivá” kirjeldanud väikesemahulist Zázrivá mägipiirkonna lambakasvatust, mille keskmes on lambapiima tootmine ja selle töötlemine lamburi kodus (salaš), kus juustu „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” pakuti lamburile külla tulnud inimestele hõrgutisena (Martin: Osveta. 1988).

Traditsioonilist juustu „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” valmistati värskest lambapiimast loodusliku laabi (kľag) abil astjas (putera) 10–30 minuti jooksul keskmisel/mõõdukal temperatuuril (32 °C) kalgendades. Kalgendunud piima esiteks raputati, siis lasti sellel settida ja lõpuks pandi see marli sisse ning pressiti tihkeks kamakaks. Et vadak saaks välja nõrguda, jäeti marlisse pandud kalgendunud juustumass kinnituskiilu otsa rippuma.

Pärast nõrgumist võeti juustukamakas marli seest välja ning pandi kummuli puidust riiulile (podišiar), kus see jäeti mitmeks päevaks kuivama ja laagerduma. Pärast laagerdumist viidi juustukamakad lamburihütist lammaste omanikele (Podolák Ján ajakirja Slovenský národopis 1977. aasta väljaandes 25).

20. sajandil laienes toodete „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” ja „Ovčí salašnícky údený syr” tootmine kogu Slovakkia mägipiirkonda, kus lambaid kasvatati.

Tooted „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” ja „Ovčí salašnícky údený syr” on Valahhia traditsioonilisest lambakasvatusest saadud piimatooted, mille tootmine oli Slovakkia mägipiirkonna lambakasvatuse peapõhjus. Kulinaartootena kasutati seda värskena (mahlakas-magus) või kääritatult või kuivatatult või suitsutamisega töödeldult (Podolák Ján ajakirja Slovenský národopis 1977. aasta väljaandes 25). Autor nimega Prokop kirjutas artiklis „Z histórie Ovčieho mliekárstva na Slovensku”: „Neis piirkondades hoiavad Valahhia kultuuri elus meie lamburite nikerdamisoskused; selle mõju on siiani näha lamburite kasutuses olnud peenelt nikerdatud kaussides (črpáky)” („Slovenská spoločnosť pre racionálnu výživu”, Bratislava, 1969). Südame- või pardikujulisi vorme kasutatakse toote „Ovčí salašnícky údený syr” jaoks. Väljaandja Osveta poolt 1968. aastal avaldatud raamatu „Bryndziarsky priemysel na Slovensku” autor dr Ján Balko kirjutas: „Meil puuduvad täpsed andmed esimese siinse lambapiimast juustukamaka tootja või selle tootmise aja kohta. Kuid me võime kindlalt oletada, et see toimus mitme sajandi eest, kuna 1914. aastani ei erinenud piima tootmiseks peetavate lammaste kasvatamine oluliselt karjakasvatusmeetoditest, mis olid olemas juba suure rahvasterände ajal.” Raamatus „Ovčie mliekárstvo a syrárstvo po novom” on kirjas: „... toodetud lambajuustu (brõnsa) kvaliteet sõltub oluliselt tootest „Ovčí hrudkový syr – salašnícky””(„Edícia Povereníctva SNR pre pôdohospodárstvo, Bratislava”, 1966). Toodete „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” ja „Ovčí salašnícky údený syr” nimetust ja traditsioonilist tootmismeetodit kasutasid ka Priechodi haldusüksuse lamburid, kes töötasid Turieci piirkonna lamburihüttides 1960.–1970. aastatel (nagu on suuliselt märkinud lambur Lamper ja hr Ivanič Priechodist). Dolná Jaseňist pärit lambur P. Jasenský meenutas, et juuste „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” ja „Ovčí salašnícky údený syr” on tehtud ammusest ajast peale, kuid üksnes väikestes kogustes ning neid kasutati lamburihüttides söögiks või neid müüdi ja müüakse praegugi lamburihütte külastavatele inimestele. Ta märkis, et need on mägedes ja nende jalamitel elavate slovakkide traditsioonilised hõrgutised („Prehlásenie pána Jasenského”, 1999).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

---

| 21.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/10

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase taotluse avaldamine

(2016/C 388/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„OVČÍ SALAŠNÍCKY ÚDENÝ SYR”

ELi nr: TSG-SK-02134 – 14.4.2016

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Rühma nimi: | Družstvo – Cech výrobcov ovčieho syra v Turci |
| --- | --- |
| Aadress: | Poľnohospodárske družstvo |
| Turčianske Kľačany 271 |
| 038 61 Vrútky |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Rühma nimi:

Družstvo – Cech výrobcov ovčieho syra v Turci

Aadress:

Poľnohospodárske družstvo

Turčianske Kľačany 271

038 61 Vrútky

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tel

+421 4343085213

E-post:

tas_sro@stonline.sk

Muudatust on taotlenud sama rühm, kes esitas tootenimetuse „Ovčí salašnícky údený syr” registreerimise taotluse.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Slovaki Vabariik

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Toote kirjeldus |
| — | ☐ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Muu (täpsustada) |

—

☐

Toote nimetus

—

☐

Toote kirjeldus

—

☐

Tootmismeetod

—

☒

Muu (täpsustada)

Garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta asendatakse garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimisega koos nimetuse reserveerimisega.

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- | --- |

—

☒

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oluline.

5.   Muudatus(ed)

| 1. | Garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta asendatakse garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimisega koos nimetuse reserveerimisega.
  Muudatusettepanek tehakse, et kaitsta asjaomast registreeritud tootenimetust, sest põllumajandustoodete ja toidu nimetuste registreerimine garanteeritud traditsioonilise tootena ilma nimetuse reserveerimiseta ei ole enam võimalik ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 25 lõike 2 alusel võib määruse (EÜ) nr 509/2006 (2) artikli 13 lõike 1 kohaselt registreeritud nimetusi, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 58 lõike 1 teise lõigu kohaselt registreeritud nimetusi (garanteeritud traditsiooniline toode ilma nimetuse reserveerimiseta) jätkuvalt kasutada määruses (EÜ) nr 509/2006 sätestatud tingimustel kuni 4. jaanuarini 2023. |
| --- | --- |

1.

Garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta asendatakse garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerimisega koos nimetuse reserveerimisega.

Muudatusettepanek tehakse, et kaitsta asjaomast registreeritud tootenimetust, sest põllumajandustoodete ja toidu nimetuste registreerimine garanteeritud traditsioonilise tootena ilma nimetuse reserveerimiseta ei ole enam võimalik ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 25 lõike 2 alusel võib määruse (EÜ) nr 509/2006 (2) artikli 13 lõike 1 kohaselt registreeritud nimetusi, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 58 lõike 1 teise lõigu kohaselt registreeritud nimetusi (garanteeritud traditsiooniline toode ilma nimetuse reserveerimiseta) jätkuvalt kasutada määruses (EÜ) nr 509/2006 sätestatud tingimustel kuni 4. jaanuarini 2023.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„OVČÍ SALAŠNÍCKY ÚDENÝ SYR”

ELi nr: TSG-SK-02134 – 14.4.2016

Slovaki Vabariik

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Ovčí salašnícky údený syr”

2.   Toote liik (XI lisa alusel)

| 1.3. | Juust |
| --- | --- |

1.3.

Juust

3.   Registreerimise alused

3.1.   Toode

| — | ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil ja tal on traditsioonile vastav koostis |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest. |

—

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil ja tal on traditsioonile vastav koostis

—

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Kõnealust toodet on toodetud aastakümneid, isegi sajandeid; suitsutamine aitab toodet säilitada talveni, kui juustuvalmistamist ette ei võetud. Toodet valmistatakse traditsiooniliste meetodite järgi käsitsi (kalgendi käsitsi töötlemine); seda valmistatakse mittetööstuslikult lamburihütis (salaš), kasutades ka puidust seadmeid, tööriistu ja abivahendeid (nt puidust astja ning puidust segistid ja vormid). Toodet suitsutatakse lehtpuupuidu põletamisel saadud suitsus.

3.2.   Nimetus

| — | ☐ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära. |

—

☐

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta

—

☒

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Toote eripära tuleneb tooraine omadustest (st lamba toorpiimast), töötlemisest lamburihüttides ja suitsutamisest. Toote nimetuses väljendab sõna „salašnícky” toote eripära ning tuleneb sõnast „salaš”, mis tähendab lamburihütti, kus juustu valmistatakse, viidates seega tootmise kohale.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (alusmääruse artikli 7 lõige 2)

Juustu „Ovčí salašnícky údený syr” toodetakse värskest lambapiimast, mida töödeldakse lamburihüttides, suitsutatakse ja sageli vormitakse erikujuliseks (südamed, kukekesed või muud loomakujud, poolkerad).

Välised omadused:

| — | juust võib olla mitmesuguse kujuga, kõige sagedamini kamakas, või kui tootmises kasutatakse vajutusvormi, siis on juust vormikujuline: poolkera või eri loomade kujud või südamekujuline; |
| --- | --- |

—

juust võib olla mitmesuguse kujuga, kõige sagedamini kamakas, või kui tootmises kasutatakse vajutusvormi, siis on juust vormikujuline: poolkera või eri loomade kujud või südamekujuline;

| — | mass: 0,1 kg kuni 1 kg. |
| --- | --- |

—

mass: 0,1 kg kuni 1 kg.

Keemilised omadused:

| — | kuivainesisaldus: vähemalt 40 % massist; |
| --- | --- |

—

kuivainesisaldus: vähemalt 40 % massist;

| — | kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 50 % massist; |
| --- | --- |

—

kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 50 % massist;

| — | naatriumkloriidisisaldus: kuni 25 000 mg/kg. |
| --- | --- |

—

naatriumkloriidisisaldus: kuni 25 000 mg/kg.

Mikrobioloogilised kriteeriumid:

sisaldab mitmeid mikroorganisme, sh eelkõige järgmist: atsidogeensed mikroorganismid – Streptococcus lactis, Leuconostos mesenteroides, Lactobacillus casei, Lactobacillus plantarum, pärmi- ja hallitusseened – Torulopsis candida, Geotrichum candidum, Geotrichum casei.

Organoleptilised omadused:

| — | välimus: kuiv, tihke, vigastamata välispinnaga, kestaga, mõnikord väikeste suitsulaikudega, tõrvajääkideta; |
| --- | --- |

—

välimus: kuiv, tihke, vigastamata välispinnaga, kestaga, mõnikord väikeste suitsulaikudega, tõrvajääkideta;

| — | värvus: ristlõige on kollakast kollase värvuseni; välispind pruunikast kuni heleda kastanivärvini; |
| --- | --- |

—

värvus: ristlõige on kollakast kollase värvuseni; välispind pruunikast kuni heleda kastanivärvini;

| — | lõhn ja maitse: suitsune lõhn; mahe, kergelt hapukas maitse; |
| --- | --- |

—

lõhn ja maitse: suitsune lõhn; mahe, kergelt hapukas maitse;

| — | konsistents: lõigates tihke ja kõva, siin-seal väikesed augukesed ja praod. |
| --- | --- |

—

konsistents: lõigates tihke ja kõva, siin-seal väikesed augukesed ja praod.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (alusmääruse artikli 7 lõige 2)

Lambapiima kogumine:

| — | juustu tootmiseks kasutatav piim saadakse tervetelt lammastelt (mägedes või nende jalamitel kasvatatud karjamaal peetavad tõulambad), neid looduslikus keskkonnas asuvates lüpsitarandikes (strunga) käsitsi lüpstes. Läbi filtreeriva seadme valades kogutakse piim roostevabasse lüpsikusse (traditsiooniliselt kasutati puidust lüpsikut). Kui lüpsik (geleta) on täis, kurnatakse selle sisu läbi puuvillast filtriga sõela piimamannergutesse (piima võib mobiilsel või statsionaarsel lüpsiplatsil ka mehaaniliselt koguda); |
| --- | --- |

—

juustu tootmiseks kasutatav piim saadakse tervetelt lammastelt (mägedes või nende jalamitel kasvatatud karjamaal peetavad tõulambad), neid looduslikus keskkonnas asuvates lüpsitarandikes (strunga) käsitsi lüpstes. Läbi filtreeriva seadme valades kogutakse piim roostevabasse lüpsikusse (traditsiooniliselt kasutati puidust lüpsikut). Kui lüpsik (geleta) on täis, kurnatakse selle sisu läbi puuvillast filtriga sõela piimamannergutesse (piima võib mobiilsel või statsionaarsel lüpsiplatsil ka mehaaniliselt koguda);

| — | piimamannergutesse kogutud piim viiakse tootmiskohta ehk lamburihütti (salaš). |
| --- | --- |

—

piimamannergutesse kogutud piim viiakse tootmiskohta ehk lamburihütti (salaš).

Piima töötlemine juustuks – toote „Ovčí salašnícky údený syr” valmistamine:

| — | värskelt kogutud piim töödeldakse vahetult pärast lüpsmist lamburihüti tootmisruumis, kus piim kallatakse mannergust juustutootmiseks kasutatavasse astjasse (putera); selle protsessi käigus filtreeritakse piim uuesti läbi puuvillast filtri. Juustu valmistamiseks kasutatakse puidust (putera) või roostevabast terasest kahekordse põhjaga astjat; |
| --- | --- |

—

värskelt kogutud piim töödeldakse vahetult pärast lüpsmist lamburihüti tootmisruumis, kus piim kallatakse mannergust juustutootmiseks kasutatavasse astjasse (putera); selle protsessi käigus filtreeritakse piim uuesti läbi puuvillast filtri. Juustu valmistamiseks kasutatakse puidust (putera) või roostevabast terasest kahekordse põhjaga astjat;

| — | piima temperatuur tõstetakse 30–32 °C-ni, lisades 50 l piima kohta kaks-kolm liitrit kuuma joogivett (temperatuuriga 50 °C) otse piimale või kuumutades piima kuuma joogivee abil kaanega astjas (putera) või keedetud hapu lambapiima vadaku abil; |
| --- | --- |

—

piima temperatuur tõstetakse 30–32 °C-ni, lisades 50 l piima kohta kaks-kolm liitrit kuuma joogivett (temperatuuriga 50 °C) otse piimale või kuumutades piima kuuma joogivee abil kaanega astjas (putera) või keedetud hapu lambapiima vadaku abil;

| — | pärast temperatuuri tõstmist 30–32 °C-ni lisatakse pidevalt segades mikroobset vedelikku laapi (mis põhineb soola stabiliseerival seenel Rhizomucor miehei): 40 ml laapi 100 l piima kohta. Kasutatud laabi hulk oleneb ka lüpsmisperioodist (lüpsmisperioodi jooksul piima kvaliteet muutub);
  kui laap on lisatud, kalgendub piim umbes 30–45 minutiga (laabi koguse määrab tootja); |
| --- | --- |

—

pärast temperatuuri tõstmist 30–32 °C-ni lisatakse pidevalt segades mikroobset vedelikku laapi (mis põhineb soola stabiliseerival seenel Rhizomucor miehei): 40 ml laapi 100 l piima kohta. Kasutatud laabi hulk oleneb ka lüpsmisperioodist (lüpsmisperioodi jooksul piima kvaliteet muutub);

kui laap on lisatud, kalgendub piim umbes 30–45 minutiga (laabi koguse määrab tootja);

| — | sel moel saadud kalgendit segatakse ning tükeldatakse spetsiaalse harfi meenutava juustukahvliga, kuni kalgendimassi tükkide suurus on 0,5–1 cm; |
| --- | --- |

—

sel moel saadud kalgendit segatakse ning tükeldatakse spetsiaalse harfi meenutava juustukahvliga, kuni kalgendimassi tükkide suurus on 0,5–1 cm;

| — | keedetud ja seejärel 65 °C-ni jahutatud joogivesi lisatakse kalgendile, et soojendada seda 32–35 °C-ni ning parandada seega vadaku eraldumist sõmerast massist. Kalgend segatakse korralikult läbi ja jäetakse seisma. Lambapiimast juustukamakate valmistamise käigus ei tohi piima ja vadaku temperatuur olla alla 29 °C; |
| --- | --- |

—

keedetud ja seejärel 65 °C-ni jahutatud joogivesi lisatakse kalgendile, et soojendada seda 32–35 °C-ni ning parandada seega vadaku eraldumist sõmerast massist. Kalgend segatakse korralikult läbi ja jäetakse seisma. Lambapiimast juustukamakate valmistamise käigus ei tohi piima ja vadaku temperatuur olla alla 29 °C;

| — | juustu vormitakse traditsiooniliselt nii, et settinud kalgendit surutakse umbes kümne minuti pärast käsitsi kokku ja see vormitakse pallikujuliseks ning eemaldatakse seejärel marli abil, riputatakse konksu otsa ja vormitakse kamakaks; teise meetodina võib pressitud kalgendi panna käsitsi vormi sisse, mis annab sellele kindla kuju. Käsitsi töötlemine muudab juustukamakad iseloomulikult elastseks; |
| --- | --- |

—

juustu vormitakse traditsiooniliselt nii, et settinud kalgendit surutakse umbes kümne minuti pärast käsitsi kokku ja see vormitakse pallikujuliseks ning eemaldatakse seejärel marli abil, riputatakse konksu otsa ja vormitakse kamakaks; teise meetodina võib pressitud kalgendi panna käsitsi vormi sisse, mis annab sellele kindla kuju. Käsitsi töötlemine muudab juustukamakad iseloomulikult elastseks;

| — | juustule vormi sees kuju andmine: valmistatud kamakast lõigatakse väikesed tükid (olenevalt vormi suurusest). Need tükid surutakse käega kokku ja asetatakse vormi (südamekujuline, kukekese või mõne muu looma kujuline, poolkerad) ning pressitakse kergelt seni, kuni on saadud konkreetne kuju. Kui kasutatakse kahest poolest koosnevat vormi, on protseduur sama ehk siis juustumass surutakse käega kokku ja pressitakse vormi nii, et segu täidab mõlemad pooled. Seejärel vorm suletakse; |
| --- | --- |

—

juustule vormi sees kuju andmine: valmistatud kamakast lõigatakse väikesed tükid (olenevalt vormi suurusest). Need tükid surutakse käega kokku ja asetatakse vormi (südamekujuline, kukekese või mõne muu looma kujuline, poolkerad) ning pressitakse kergelt seni, kuni on saadud konkreetne kuju. Kui kasutatakse kahest poolest koosnevat vormi, on protseduur sama ehk siis juustumass surutakse käega kokku ja pressitakse vormi nii, et segu täidab mõlemad pooled. Seejärel vorm suletakse;

| — | kamakas või vormitud juust jäetakse seejärel umbes kaheks tunniks nõrguma. Nõrgumiseks ripuvad kamakad konksu otsas ja vormis olevad juustud on riiulitel; |
| --- | --- |

—

kamakas või vormitud juust jäetakse seejärel umbes kaheks tunniks nõrguma. Nõrgumiseks ripuvad kamakad konksu otsas ja vormis olevad juustud on riiulitel;

| — | pärast nõrutamist viiakse juust sooja ladustamiskohta – laagerdumisruumi, kus toimub fermentatsioon. Marlis vormitud juust riputatakse konksu otsa ning väikesed vormitud juustud võetakse vormist välja ja jäetakse laagerduma puidust riiulitele, mille konstruktsioon on vadaku väljanõrgumiseks sobiv; |
| --- | --- |

—

pärast nõrutamist viiakse juust sooja ladustamiskohta – laagerdumisruumi, kus toimub fermentatsioon. Marlis vormitud juust riputatakse konksu otsa ning väikesed vormitud juustud võetakse vormist välja ja jäetakse laagerduma puidust riiulitele, mille konstruktsioon on vadaku väljanõrgumiseks sobiv;

| — | kääritamise ajal ei tohi ruumi temperatuur olla alla 18–22 °C. Sellistes tingimustes kääritatakse juustu 2–3 päeva. Temperatuuri jälgitakse kogu kääritamise ajal; |
| --- | --- |

—

kääritamise ajal ei tohi ruumi temperatuur olla alla 18–22 °C. Sellistes tingimustes kääritatakse juustu 2–3 päeva. Temperatuuri jälgitakse kogu kääritamise ajal;

| — | juustukamakad lõigatakse siis tükkideks ja pannakse 1–10 tunniks (olenevalt nende kaalust) külma soolveelahusesse. Soolamise käigus muutub juustu konsistents kõvaks ja tihkeks. Soolveelahus (soolasisaldus 10–15 %) valmistatakse joogivee keetmisel soolaga. Vormide sees vormitud juuste soolatakse samamoodi; |
| --- | --- |

—

juustukamakad lõigatakse siis tükkideks ja pannakse 1–10 tunniks (olenevalt nende kaalust) külma soolveelahusesse. Soolamise käigus muutub juustu konsistents kõvaks ja tihkeks. Soolveelahus (soolasisaldus 10–15 %) valmistatakse joogivee keetmisel soolaga. Vormide sees vormitud juuste soolatakse samamoodi;

| — | pärast soolamist võetakse juust soolveest välja ning pannakse puidust riiulitele kuivama ja ülejäänud soolveest nõrguma; |
| --- | --- |

—

pärast soolamist võetakse juust soolveest välja ning pannakse puidust riiulitele kuivama ja ülejäänud soolveest nõrguma;

| — | sellele järgneb suitsutamine: juust pannakse puidust või terasest restidele (või riputatakse niinest hoidikutele) ning külmsuitsutatakse lehtpuupuidu suitsus, milles ei tohi olla tuhka ega tolmu. Juustu suitsutatakse 12, 16 või kuni 24 tundi seni, kuni see on kerge kastanitooniga helepruun; |
| --- | --- |

—

sellele järgneb suitsutamine: juust pannakse puidust või terasest restidele (või riputatakse niinest hoidikutele) ning külmsuitsutatakse lehtpuupuidu suitsus, milles ei tohi olla tuhka ega tolmu. Juustu suitsutatakse 12, 16 või kuni 24 tundi seni, kuni see on kerge kastanitooniga helepruun;

| — | suitsutamise järel pannakse juust külmas hoidlas (temperatuur 13–15 °C) puidust riiulitele; |
| --- | --- |

—

suitsutamise järel pannakse juust külmas hoidlas (temperatuur 13–15 °C) puidust riiulitele;

| — | pärast pakendamist on juust valmis lähetamiseks ja müügiks. |
| --- | --- |

—

pärast pakendamist on juust valmis lähetamiseks ja müügiks.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (alusmääruse artikli 7 lõige 2)

Toote nimetuse osa „salašnícky” on tuletatud traditsioonilise tootmiskoha nimetusest – lamburihütist (salaš). Toote põlised omadused on tingitud selle traditsioonilisest koostisest, tootmismeetodist ja töötlemisest.

Autor nimega Huba on oma raamatus „Zázrivá” kirjeldanud väikesemahulist Zázrivá mägipiirkonna lambakasvatust, mille keskmes on lambapiima tootmine ja selle töötlemine lamburi kodus, kus juustu „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” pakuti lamburile külla tulnud inimestele hõrgutisena (Martin: Osveta. 1988).

Traditsioonilist juustu „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” valmistati värskest lambapiimast loodusliku laabi (kľag) abil astjas (putera) 10–30 minuti jooksul keskmisel/mõõdukal temperatuuril (32 °C) kalgendades. Kalgendunud piima esiteks raputati, siis lasti sellel settida ja lõpuks pandi see marli sisse ning pressiti tihkeks kamakaks. Et vadak saaks välja nõrguda, jäeti marlisse pandud kalgendunud juustumass kinnituskiilu otsa rippuma.

Pärast nõrgumist võeti juustukamakas marli seest välja ning pandi kummuli puidust riiulile (podišiar), kus see jäeti mitmeks päevaks kuivama ja laagerduma. Pärast laagerdumist viidi juustukamakad lamburihütist lammaste omanikele (Podolák Ján ajakirja Slovenský národopis 1977. aasta väljaandes 25).

20. sajandil laienes toodete „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” ja „Ovčí salašnícky údený syr” tootmine kogu Slovakkia mägipiirkonda, kus lambaid kasvatati.

Lambapiimast juustukamakas oli üks Valahhia traditsioonilisest lambakasvatusest saadud piimatooteid ja selle tootmine oli Slovakkia mägipiirkonna lambakasvatuse peapõhjus. Kulinaartootena kasutati seda värskena (mahlakas-magus) või kääritatult või kuivatatult või suitsutamisega töödeldult, st suitsutatuna (Podolák Ján ajakirja Slovenský národopis 1977. aasta väljaandes 25).

Autor nimega Prokop kirjutas artiklis „Z histórie Ovčieho mliekárstva na Slovensku”: „Neis piirkondades hoiavad Valahhia kultuuri elus meie lamburite nikerdamisoskused; selle mõju on siiani näha lamburite kasutuses olnud peenelt nikerdatud kaussides (črpáky) ning oštiepok’i juustule ja samasugustele toodetele kuju andmiseks kasutatud vormides (südamed, pardid jne)” (Čítanie o správnej výžive 1970, „Slovenská spoločnosť pre racionálnu výživu”, Bratislava, 1969). Südame- või pardikujulisi vorme kasutatakse toote „Ovčí salašnícky údený syr” jaoks.

Väljaandja Osveta poolt 1968. aastal avaldatud raamatu „Bryndziarsky priemysel na Slovensku” autor dr Ján Balko kirjutas: „Meil puuduvad täpsed andmed esimese siinse lambapiimast juustukamaka tootja või selle tootmise aja kohta. Kuid me võime kindlalt oletada, et see toimus mitme sajandi eest, kuna 1914. aastani ei erinenud piima tootmiseks peetavate lammaste kasvatamine oluliselt karjakasvatusmeetoditest, mis olid olemas juba suure rahvasterände ajal.”

Lõik raamatust „Druhy najznámejších slovenských syrov”: „Suurim kuulsus kodu- ja välismaal on meie lambapiimast tehtud juustutoodetel, mille hulka kuulub ka „Ovčí salašnícky údený syr”” (1992).

Toodete „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” ja „Ovčí salašnícky údený syr” nimetust ja traditsioonilist tootmismeetodit kasutasid ka Priechodi haldusüksuse lamburid, kes töötasid Turieci piirkonna lamburihüttides 1960.–1970. aastatel (Priechodi lamburid Lamper ja Ivanič).

Dolná Jaseňi lambur P. Jasenský meenutab: „Juuste „Ovčí hrudkový syr – salašnícky” ja „Ovčí salašnícky údený syr” on tehtud ammusest ajast peale, kuid üksnes väikestes kogustes ning neid kasutati lamburihüttides söögiks või neid müüdi ja müüakse praegugi lamburihütte külastavatele inimestele. Need on mägedes ja nende jalamitel elavate slovakkide traditsioonilised hõrgutised” („Prehlásenie pána Jasenského”, 1999).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

---