# Az Európai Unió L 41/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 41 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. február 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 41

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. február 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. november 21.) a lazacra vonatkozó balti-tengeri visszadobási terv létrehozásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/212 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 13.) az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelet Srí Lankának, Trinidad és Tobagónak, valamint Tunéziának a melléklet I. pontjában szereplő táblázatába való felvétele tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/213 rendelete (2018. február 12.) a biszfenol-A-nak az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő lakkokban és bevonatokban való felhasználásáról, valamint a 10/2011/EU rendeletnek a szóban forgó anyagnak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő műanyagokban való használata tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/214 végrehajtási rendelete (2018. február 13.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Pla i Llevant [OEM]) | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/215 végrehajtási rendelete (2018. február 13.) a Mergelland (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról | 14 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/211 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. november 21.) a lazacra vonatkozó balti-tengeri visszadobási terv létrehozásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/212 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 13.) az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelet Srí Lankának, Trinidad és Tobagónak, valamint Tunéziának a melléklet I. pontjában szereplő táblázatába való felvétele tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2018/213 rendelete (2018. február 12.) a biszfenol-A-nak az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő lakkokban és bevonatokban való felhasználásáról, valamint a 10/2011/EU rendeletnek a szóban forgó anyagnak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő műanyagokban való használata tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

6

*

A Bizottság (EU) 2018/214 végrehajtási rendelete (2018. február 13.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Pla i Llevant [OEM])

13

*

A Bizottság (EU) 2018/215 végrehajtási rendelete (2018. február 13.) a Mergelland (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.2.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/211 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. november 21.)

a lazacra vonatkozó balti-tengeri visszadobási terv létrehozásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint 2015. január 1-jétől kirakodási kötelezettség vonatkozik a lazac halászatára. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint 2015. január 1-jétől kirakodási kötelezettség vonatkozik a lazac halászatára.

| (3) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy – az említett rendelet 9. cikke alapján létrehozott többéves tervek hiányában – a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit meghatározó visszadobási tervet fogadjon el egy hároméves kezdeti időszakra, amely további három évre meghosszabbítható. A visszadobási terveket a tagállamok által az illetékes tanácsadó testületekkel folytatott konzultációt követően kidolgozott közös ajánlások alapján kell elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy – az említett rendelet 9. cikke alapján létrehozott többéves tervek hiányában – a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit meghatározó visszadobási tervet fogadjon el egy hároméves kezdeti időszakra, amely további három évre meghosszabbítható. A visszadobási terveket a tagállamok által az illetékes tanácsadó testületekkel folytatott konzultációt követően kidolgozott közös ajánlások alapján kell elfogadni.

| (4) | Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) visszadobási tervet határozott meg a lazac, a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozóan. A visszadobási terv tartalmaz többek között a közönséges tőkehalra és a lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettség alóli mentességet az említett fajok vonatkozásában tapasztalható magas túlélési arányok miatt, 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott rendelkezésekkel összhangban. A 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2017. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(4)

Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) visszadobási tervet határozott meg a lazac, a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozóan. A visszadobási terv tartalmaz többek között a közönséges tőkehalra és a lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettség alóli mentességet az említett fajok vonatkozásában tapasztalható magas túlélési arányok miatt, 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott rendelkezésekkel összhangban. A 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2017. december 31-én hatályát veszti.

| (5) | Az (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) többéves tervet vezet be a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri halászatára vonatkozóan. Ez a többéves terv nem terjed ki a lazacállományokra és az ezen állományt érintő balti-tengeri halászatra. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) többéves tervet vezet be a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri halászatára vonatkozóan. Ez a többéves terv nem terjed ki a lazacállományokra és az ezen állományt érintő balti-tengeri halászatra.

| (6) | A lazacállományra és az ezen állományt érintő balti-tengeri halászatra vonatkozó többéves terv hiányában a kirakodási kötelezettségnek az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet hatályvesztése után történő végrehajtására vonatkozó részleteket a tagállamok által benyújtott közös ajánláson alapuló új visszadobási terv keretében kell elfogadni. |
| --- | --- |

(6)

A lazacállományra és az ezen állományt érintő balti-tengeri halászatra vonatkozó többéves terv hiányában a kirakodási kötelezettségnek az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet hatályvesztése után történő végrehajtására vonatkozó részleteket a tagállamok által benyújtott közös ajánláson alapuló új visszadobási terv keretében kell elfogadni.

| (7) | Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír a Balti-tengeren. Ezek a tagállamok 2017. május 31-én, a Balti-tengeri Tanácsadó Testülettel folytatott konzultációt követően közös ajánlást (4) nyújtottak be a Bizottsághoz. Az érintett tudományos testületek tudományos hozzájárulást nyújtottak. |
| --- | --- |

(7)

Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír a Balti-tengeren. Ezek a tagállamok 2017. május 31-én, a Balti-tengeri Tanácsadó Testülettel folytatott konzultációt követően közös ajánlást (4) nyújtottak be a Bizottsághoz. Az érintett tudományos testületek tudományos hozzájárulást nyújtottak.

| (8) | A közös ajánlás szerint az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt, a csapdahálóval, kosárral/rákcsapdával, hálóvarsával és varsával fogott lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettség alóli mentességet 2017. december 31 után is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(8)

A közös ajánlás szerint az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt, a csapdahálóval, kosárral/rákcsapdával, hálóvarsával és varsával fogott lazacra vonatkozó kirakodási kötelezettség alóli mentességet 2017. december 31 után is alkalmazni kell.

| (9) | A közös ajánlás a magas túlélési arányt igazoló tudományos bizonyítékokon alapul, amelyeket a Balti-tengeri Halászati Fórum (BALTFISH) szolgáltatott és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) is áttekintett. A HTMGB úgy ítélte meg, hogy mivel ezek az eszközök a halak statikus hálószerkezet segítségével történő csapdába ejtésével működnek – szemben például a begabalyítással vagy a horogra akasztással –, okkal feltételezhető, hogy ezen eszközöket alacsony mortalitás jellemzi. |
| --- | --- |

(9)

A közös ajánlás a magas túlélési arányt igazoló tudományos bizonyítékokon alapul, amelyeket a Balti-tengeri Halászati Fórum (BALTFISH) szolgáltatott és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) is áttekintett. A HTMGB úgy ítélte meg, hogy mivel ezek az eszközök a halak statikus hálószerkezet segítségével történő csapdába ejtésével működnek – szemben például a begabalyítással vagy a horogra akasztással –, okkal feltételezhető, hogy ezen eszközöket alacsony mortalitás jellemzi.

| (10) | A közös ajánlás által javasolt intézkedések megfelelnek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (6) bekezdésének, ezért azok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerint belefoglalandók ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(10)

A közös ajánlás által javasolt intézkedések megfelelnek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (6) bekezdésének, ezért azok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerint belefoglalandók ebbe a rendeletbe.

| (11) | Mivel az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2017. december 31-én hatályát veszti, ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(11)

Mivel az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2017. december 31-én hatályát veszti, ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A rendelet tárgya és hatálya

Ez a rendelet meghatározza a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit a lazac, a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászata során kifogott lazac tekintetében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „Balti-tenger”: a 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) III. mellékletében meghatározott ICES IIIb, IIIc és IIId körzet.

„Balti-tenger”

5

3. cikk

Túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kirakodási kötelezettség nem vonatkozik a csapdahálóval, kosárral/rákcsapdával, hálóvarsával és varsával fogott lazacra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott, a rendelkezésre álló kvótán felüli, vagy a minimális védelmi referenciaméret alatti lazacot vissza kell engedni a tengerbe.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2013.1.28., 22. o.

1

(2)  A Bizottság 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 20.) a balti-tengeri visszadobási terv elkészítéséről (HL L 370., 2014.12.30., 40. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1139 rendelete (2016. július 6.) a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 191., 2016.7.15., 1. o.).

3

(4)  
  „A BALTFISH magas szintű munkacsoport közös ajánlása a balti-tengeri visszadobási terv körvonalairól”, beküldve 2014. május 27-én és 2017. május 31-én.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.).

5

---

| 2018.2.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/212 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. december 13.)

az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelet Srí Lankának, Trinidad és Tobagónak, valamint Tunéziának a melléklet I. pontjában szereplő táblázatába való felvétele tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uniónak gondoskodnia kell pénzügyi rendszere és a belső piac integritásának és megfelelő működésének a pénzmosással és a terrorizmusfinanszírozással szembeni hatékony védelméről. Ezért az (EU) 2015/849 irányelv úgy rendelkezik, hogy a Bizottságnak azonosítani kell azokat a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országokat, amelyeknek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó nemzeti rendszereit olyan stratégiai hiányosságok jellemzik, amelyek jelentős veszélyt jelentenek az Unió pénzügyi rendszerére nézve. |
| --- | --- |

(1)

Az Uniónak gondoskodnia kell pénzügyi rendszere és a belső piac integritásának és megfelelő működésének a pénzmosással és a terrorizmusfinanszírozással szembeni hatékony védelméről. Ezért az (EU) 2015/849 irányelv úgy rendelkezik, hogy a Bizottságnak azonosítani kell azokat a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országokat, amelyeknek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó nemzeti rendszereit olyan stratégiai hiányosságok jellemzik, amelyek jelentős veszélyt jelentenek az Unió pénzügyi rendszerére nézve.

| (2) | A Bizottságnak megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országoknak az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) szereplő jegyzékét annak alapján, hogy az említett, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok milyen előrelépést tettek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó rendszereiket jellemző stratégiai hiányosságok megszüntetése terén. A Bizottságnak értékeléseiben figyelembe kell vennie a nemzetközi szervezetektől és standardalkotó intézményektől – például a Pénzügyi Akció Munkacsoporttól (FATF) – származó új információkat. Ezen információk fényében a Bizottságnak azonosítania kell a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó rendszerükben stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő további harmadik országokat is. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országoknak az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendeletben (2) szereplő jegyzékét annak alapján, hogy az említett, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok milyen előrelépést tettek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó rendszereiket jellemző stratégiai hiányosságok megszüntetése terén. A Bizottságnak értékeléseiben figyelembe kell vennie a nemzetközi szervezetektől és standardalkotó intézményektől – például a Pénzügyi Akció Munkacsoporttól (FATF) – származó új információkat. Ezen információk fényében a Bizottságnak azonosítania kell a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó rendszerükben stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő további harmadik országokat is.

| (3) | A Bizottság – az (EU) 2015/849 irányelvben szereplő kritériumokkal összhangban – figyelembe vette a legfrissebb rendelkezésre álló információkat, különösen az FATF által a közelmúltban kiadott nyilvános nyilatkozatokat, „A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemnek való globális megfelelés javítása: megszakítás nélküli folyamat” című FATF-dokumentumot, valamint a nemzetközi együttműködés-ellenőrző csoport FATF-jelentéseit – az (EU) 2015/849 irányelv 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően – az egyes harmadik országok jelentette kockázatokról. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság – az (EU) 2015/849 irányelvben szereplő kritériumokkal összhangban – figyelembe vette a legfrissebb rendelkezésre álló információkat, különösen az FATF által a közelmúltban kiadott nyilvános nyilatkozatokat, „A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemnek való globális megfelelés javítása: megszakítás nélküli folyamat” című FATF-dokumentumot, valamint a nemzetközi együttműködés-ellenőrző csoport FATF-jelentéseit – az (EU) 2015/849 irányelv 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően – az egyes harmadik országok jelentette kockázatokról.

| (4) | Az FATF úgy ítélte meg, hogy Srí Lanka, Trinidad és Tobago, valamint Tunézia a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem terén a nemzetközi pénzügyi rendszert veszélyeztető stratégiai hiányosságokkal rendelkezik, amelyek kezelésére cselekvési tervet dolgoztak ki az FATF-fel. |
| --- | --- |

(4)

Az FATF úgy ítélte meg, hogy Srí Lanka, Trinidad és Tobago, valamint Tunézia a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem terén a nemzetközi pénzügyi rendszert veszélyeztető stratégiai hiányosságokkal rendelkezik, amelyek kezelésére cselekvési tervet dolgoztak ki az FATF-fel.

| (5) | A nemzetközi pénzügyi rendszer nagymértékű integrációjára, a piaci szereplők közötti szoros kapcsolatra, az Unióba irányuló, illetve az Unióból kiinduló határokon átnyúló ügyletek nagy volumenére és a piacnyitás szintjére való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a nemzetközi pénzügyi rendszert fenyegető, pénzmosással vagy terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos bármilyen kockázat egyúttal az uniós pénzügyi rendszert is veszélyezteti. |
| --- | --- |

(5)

A nemzetközi pénzügyi rendszer nagymértékű integrációjára, a piaci szereplők közötti szoros kapcsolatra, az Unióba irányuló, illetve az Unióból kiinduló határokon átnyúló ügyletek nagy volumenére és a piacnyitás szintjére való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a nemzetközi pénzügyi rendszert fenyegető, pénzmosással vagy terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos bármilyen kockázat egyúttal az uniós pénzügyi rendszert is veszélyezteti.

| (6) | A legfrissebb vonatkozó információk alapján végrehajtott bizottsági elemzés megállapította, hogy Srí Lanka, Trinidad és Tobago, valamint Tunézia – az (EU) 2015/849 irányelv 9. cikkében szereplő kritériumokkal összhangban – olyan harmadik országnak minősül, amelynek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó rendszerét jellemző stratégiai hiányosságok jelentős veszélyt jelentenek az Unió pénzügyi rendszerére nézve. Az említett országok azonban magas szintű írásbeli politikai kötelezettségvállalást tettek a feltárt hiányosságok kezelésére, és az FATF-fel együttműködve cselekvési tervet dolgoztak ki az (EU) 2015/849 irányelvben foglalt követelmények teljesítése érdekében. A Bizottság a fenti kötelezettségvállalás teljesítése fényében újra fogja értékelni ezen országok helyzetét. |
| --- | --- |

(6)

A legfrissebb vonatkozó információk alapján végrehajtott bizottsági elemzés megállapította, hogy Srí Lanka, Trinidad és Tobago, valamint Tunézia – az (EU) 2015/849 irányelv 9. cikkében szereplő kritériumokkal összhangban – olyan harmadik országnak minősül, amelynek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó rendszerét jellemző stratégiai hiányosságok jelentős veszélyt jelentenek az Unió pénzügyi rendszerére nézve. Az említett országok azonban magas szintű írásbeli politikai kötelezettségvállalást tettek a feltárt hiányosságok kezelésére, és az FATF-fel együttműködve cselekvési tervet dolgoztak ki az (EU) 2015/849 irányelvben foglalt követelmények teljesítése érdekében. A Bizottság a fenti kötelezettségvállalás teljesítése fényében újra fogja értékelni ezen országok helyzetét.

| (7) | Az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelet mellékletében szereplő táblázat I. pontja a következő sorokkal egészül ki:

| „11. | Srí Lanka |
| --- | --- |
| 12. | Trinidad és Tobago |
| 13. | Tunézia” |

„11.

Srí Lanka

12.

Trinidad és Tobago

13.

Tunézia”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. július 14.) az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 254., 2016.9.20., 1. o.)

2

---

| 2018.2.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/213 RENDELETE

(2018. február 12.)

a biszfenol-A-nak az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő lakkokban és bevonatokban való felhasználásáról, valamint a 10/2011/EU rendeletnek a szóban forgó anyagnak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő műanyagokban való használata tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésének d), e), h) i) és j) pontjára, valamint 5. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2,2-bisz(4-hidroxi-fenil)propán (CAS-szám: 0000080-05-7) anyagot, közismert nevén a biszfenol-A-t (BPA) élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok vagy tárgyak gyártásánál – például a lakkokban vagy bevonatokban felhasznált polikarbonát műanyagban és epoxigyantában – alkalmazzák. A BPA bekerülhet az élelmiszerbe abból az anyagból vagy tárgyból, amellyel az élelmiszer érintkezésbe kerül, így az adott élelmiszert fogyasztók BPA-expozíciónak vannak kitéve. |
| --- | --- |

(1)

A 2,2-bisz(4-hidroxi-fenil)propán (CAS-szám: 0000080-05-7) anyagot, közismert nevén a biszfenol-A-t (BPA) élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagok vagy tárgyak gyártásánál – például a lakkokban vagy bevonatokban felhasznált polikarbonát műanyagban és epoxigyantában – alkalmazzák. A BPA bekerülhet az élelmiszerbe abból az anyagból vagy tárgyból, amellyel az élelmiszer érintkezésbe kerül, így az adott élelmiszert fogyasztók BPA-expozíciónak vannak kitéve.

| (2) | A 10/2011/EU bizottsági rendelet (2) engedélyezi a BPA monomerként történő felhasználását műanyagok és műanyag tárgyak előállítása során. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság korábbi értékelése (3) alapján az engedélyt 1 kg élelmiszerben 0,6 mg (mg/kg) BPA specifikus kioldódási határérték mellett adták meg. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: „Hatóság”) a tudományos információk felülvizsgálatát követően 2006-ban (4), 2008-ban (5), 2010-ben (6), majd 2011-ben (7) aktualizálta a BPA-ra vonatkozó véleményét. Az elővigyázatosság elvét követve a BPA-t tilos csecsemőknek szánt polikarbonát cumisüvegek gyártásához felhasználni. |
| --- | --- |

(2)

A 10/2011/EU bizottsági rendelet (2) engedélyezi a BPA monomerként történő felhasználását műanyagok és műanyag tárgyak előállítása során. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság korábbi értékelése (3) alapján az engedélyt 1 kg élelmiszerben 0,6 mg (mg/kg) BPA specifikus kioldódási határérték mellett adták meg. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: „Hatóság”) a tudományos információk felülvizsgálatát követően 2006-ban (4), 2008-ban (5), 2010-ben (6), majd 2011-ben (7) aktualizálta a BPA-ra vonatkozó véleményét. Az elővigyázatosság elvét követve a BPA-t tilos csecsemőknek szánt polikarbonát cumisüvegek gyártásához felhasználni.

| (3) | A Hatóság a BPA-ról megfogalmazott tudományos véleményének 2011-es közzétételét követően megjegyezte, hogy a 2006-os véleményén alapuló expozíciós értékelését az új adatoknak megfelelően aktualizálni kell, továbbá meg kell vizsgálni az étrendi expozíció jelentőségét az egyéb expozíciós utakkal összefüggésben. A Hatóság úgy határozott, hogy a legújabb tudományos eredményekre támaszkodva elvégzi a BPA teljeskörű újraértékelését. A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 29. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Hatóság 2012-ben felkérte az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, enzimek, aromaanyagok és technológiai segédanyagok tudományos testületét, hogy készítsen tudományos szakvéleményt az élelmiszerben előforduló BPA közegészségügyi kockázatairól. |
| --- | --- |

(3)

A Hatóság a BPA-ról megfogalmazott tudományos véleményének 2011-es közzétételét követően megjegyezte, hogy a 2006-os véleményén alapuló expozíciós értékelését az új adatoknak megfelelően aktualizálni kell, továbbá meg kell vizsgálni az étrendi expozíció jelentőségét az egyéb expozíciós utakkal összefüggésben. A Hatóság úgy határozott, hogy a legújabb tudományos eredményekre támaszkodva elvégzi a BPA teljeskörű újraértékelését. A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 29. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Hatóság 2012-ben felkérte az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, enzimek, aromaanyagok és technológiai segédanyagok tudományos testületét, hogy készítsen tudományos szakvéleményt az élelmiszerben előforduló BPA közegészségügyi kockázatairól.

| (4) | A Hatóság a rendelkezésre álló adatok, a 2006 és 2012 között publikált tudományos tanulmányok és néhány 2013-ban hozzáférhető tudományos tanulmány felülvizsgálatát követően 2014. december 11-én véleményt (9) fogadott el. Véleményében a Hatóság egy egereken végzett kétgenerációs tanulmányban kritikus végpontként meghatározta a vesék átlagos relatív súlyában bekövetkezett változásokat és 8 960 μg/testtömegkilogramm/nap benchmark dózist (alsó megbízhatósági határ) (BMD10) állapított meg. Az új toxikokinetikai adatok alkalmazásának köszönhetően lehetőség nyílt az adatok állatokról emberekre való pontosabb anyagspecifikus extrapolálására, és a Hatóság a humánekvivalens dózist 609 μg/testtömegkilogramm/napban határozta meg. A BPA-ra vonatkozó egészségszempontú irányérték meghatározásához a humánekvivalens dózis szolgált referenciapontként. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság a rendelkezésre álló adatok, a 2006 és 2012 között publikált tudományos tanulmányok és néhány 2013-ban hozzáférhető tudományos tanulmány felülvizsgálatát követően 2014. december 11-én véleményt (9) fogadott el. Véleményében a Hatóság egy egereken végzett kétgenerációs tanulmányban kritikus végpontként meghatározta a vesék átlagos relatív súlyában bekövetkezett változásokat és 8 960 μg/testtömegkilogramm/nap benchmark dózist (alsó megbízhatósági határ) (BMD10) állapított meg. Az új toxikokinetikai adatok alkalmazásának köszönhetően lehetőség nyílt az adatok állatokról emberekre való pontosabb anyagspecifikus extrapolálására, és a Hatóság a humánekvivalens dózist 609 μg/testtömegkilogramm/napban határozta meg. A BPA-ra vonatkozó egészségszempontú irányérték meghatározásához a humánekvivalens dózis szolgált referenciapontként.

| (5) | Az egészségszempontú irányérték meghatározásához a Hatóság a fajok közötti különbözőség esetében 2,5-ös, a fajon belüli különbözőségek esetében pedig 10-es bizonytalansági tényezővel számolt. Ezen kívül egy 6-os tényezőt is alkalmazott a BPA-nak az emlőmirigyekre, a reprodukciós, az anyagcsere-, a viselkedésneurológiai és az immunrendszerre gyakorolt esetleges egészségügyi hatása tekintetében való bizonytalanságok tekintetbe vétele érdekében. A fentieket figyelembe véve – 150-es bizonytalansági tényező alkalmazása mellett – a tolerálható napi bevitel 4 μg/testtömegkilogramm/napban lett meghatározva. Azonban a tolerálható napi bevitelt a Hatóság ideiglenesnek minősítette egészen addig, amíg meg nem születnek az Egyesült Államokban (National Toxicology Program/Food and Drug Administration– NTP/FDA) folyó, a BPA-nak a rágcsálókra gyakorolt várható hatását kutató hosszú távú toxikológiai vizsgálat eredményei. |
| --- | --- |

(5)

Az egészségszempontú irányérték meghatározásához a Hatóság a fajok közötti különbözőség esetében 2,5-ös, a fajon belüli különbözőségek esetében pedig 10-es bizonytalansági tényezővel számolt. Ezen kívül egy 6-os tényezőt is alkalmazott a BPA-nak az emlőmirigyekre, a reprodukciós, az anyagcsere-, a viselkedésneurológiai és az immunrendszerre gyakorolt esetleges egészségügyi hatása tekintetében való bizonytalanságok tekintetbe vétele érdekében. A fentieket figyelembe véve – 150-es bizonytalansági tényező alkalmazása mellett – a tolerálható napi bevitel 4 μg/testtömegkilogramm/napban lett meghatározva. Azonban a tolerálható napi bevitelt a Hatóság ideiglenesnek minősítette egészen addig, amíg meg nem születnek az Egyesült Államokban (National Toxicology Program/Food and Drug Administration– NTP/FDA) folyó, a BPA-nak a rágcsálókra gyakorolt várható hatását kutató hosszú távú toxikológiai vizsgálat eredményei.

| (6) | A Hatóság megállapította, hogy a BPA étrendi expozíciója az ideiglenes tolerálható napi beviteli érték alatt marad, és arra a következtetésre jutott, hogy a becsült expozíciós szintek mellett nem állapítható meg egészségügyi kockázat. A Hatóság 2014. december 11-én elfogadott véleményében megbecsülte mind az étrendi, mind a nem étrendi forrásokból származó expozíciót. A nem étrendi források közé tartozik a levegőn, a hőérzékeny papírról vagy kozmetikumokról a bőrön keresztül, illetve a por szervezetbe jutása révén történő expozíció. Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, enzimek, aromaanyagok és technológiai segédanyagok tudományos testülete megállapította, hogy a legveszélyeztetettebb csoportok – csecsemők, kisgyermekek és serdülők – esetében a BPA étrendi és nem étrendi forrásokból származó halmozott expozíciójának becsült középértéke az ideiglenes tolerálható napi beviteli érték alatt marad, és a BPA tekintetében az egészségügyi kockázat a becsült halmozott expozíciós szintek mellett alacsonynak értékelhető. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság megállapította, hogy a BPA étrendi expozíciója az ideiglenes tolerálható napi beviteli érték alatt marad, és arra a következtetésre jutott, hogy a becsült expozíciós szintek mellett nem állapítható meg egészségügyi kockázat. A Hatóság 2014. december 11-én elfogadott véleményében megbecsülte mind az étrendi, mind a nem étrendi forrásokból származó expozíciót. A nem étrendi források közé tartozik a levegőn, a hőérzékeny papírról vagy kozmetikumokról a bőrön keresztül, illetve a por szervezetbe jutása révén történő expozíció. Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, enzimek, aromaanyagok és technológiai segédanyagok tudományos testülete megállapította, hogy a legveszélyeztetettebb csoportok – csecsemők, kisgyermekek és serdülők – esetében a BPA étrendi és nem étrendi forrásokból származó halmozott expozíciójának becsült középértéke az ideiglenes tolerálható napi beviteli érték alatt marad, és a BPA tekintetében az egészségügyi kockázat a becsült halmozott expozíciós szintek mellett alacsonynak értékelhető.

| (7) | A Hatóság által 2014-ben közzétett vélemény értelmében a műanyagokra és műanyag tárgyakra vonatkozó jelenlegi specifikus kioldódási határértéket az új ideiglenes tolerálható napi bevitel figyelembevételével frissíteni kell. A specifikus kioldódási határérték meghatározásakor az expozíciónál azt a bevett feltételezést vették figyelembe, hogy egy 60 kg testtömegű személy naponta 1 kg élelmiszert fogyaszt el, továbbá, hogy az expozíció kizárólag az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokból származik. Az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontja értemében bizonyos összetevőknek vagy összetevőcsoportoknak az élelmiszerekbe vagy élelmiszerekre történő kioldódására vonatkozó specifikus határértékeknek kellő mértékben figyelembe kell venniük az élelmiszerek ilyen összetevőknek való expozíciójának egyéb lehetséges forrásait. A hatóság megállapította, hogy a nem étrendi forrásokból származó BPA-expozíció akár jelentős részét is képezheti a lakosság egyes csoportjait érintő általános BPA-expozíciónak és hogy e nem értrendi források mellett a nem konzervhús és a húsipari termékek számítanak a legjelentősebb BPA-expozíciós forrásnak a lakosság több csoportja esetében is. Azokban az esetekben, amikor az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoktól eltérő források jelentősen hozzájárulhatnak az anyagnak való általános potenciális expozícióhoz, nem helyénvaló a tolerálható napi bevitel teljes értékét az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok viszonylatában meghatározni, és egy alacsonyabb értéket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság által 2014-ben közzétett vélemény értelmében a műanyagokra és műanyag tárgyakra vonatkozó jelenlegi specifikus kioldódási határértéket az új ideiglenes tolerálható napi bevitel figyelembevételével frissíteni kell. A specifikus kioldódási határérték meghatározásakor az expozíciónál azt a bevett feltételezést vették figyelembe, hogy egy 60 kg testtömegű személy naponta 1 kg élelmiszert fogyaszt el, továbbá, hogy az expozíció kizárólag az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokból származik. Az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontja értemében bizonyos összetevőknek vagy összetevőcsoportoknak az élelmiszerekbe vagy élelmiszerekre történő kioldódására vonatkozó specifikus határértékeknek kellő mértékben figyelembe kell venniük az élelmiszerek ilyen összetevőknek való expozíciójának egyéb lehetséges forrásait. A hatóság megállapította, hogy a nem étrendi forrásokból származó BPA-expozíció akár jelentős részét is képezheti a lakosság egyes csoportjait érintő általános BPA-expozíciónak és hogy e nem értrendi források mellett a nem konzervhús és a húsipari termékek számítanak a legjelentősebb BPA-expozíciós forrásnak a lakosság több csoportja esetében is. Azokban az esetekben, amikor az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoktól eltérő források jelentősen hozzájárulhatnak az anyagnak való általános potenciális expozícióhoz, nem helyénvaló a tolerálható napi bevitel teljes értékét az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok viszonylatában meghatározni, és egy alacsonyabb értéket kell megállapítani.

| (8) | Figyelembe véve az allokációs tényezők alkalmazására vonatkozó bevett feltételezéseket – például, hogy az általános expozíció nem haladja meg az ideiglenes tolerálható napi bevitelt, az ideiglenes tolerálható napi bevitel kiszámításakor alkalmazott 150-es bizonytalansági tényezőt vagy a Hatóságnak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoktól eltérő forrásokból származó BPA-ra vonatkozó véleményében szereplő adatokat – a specifikus kioldódási határérték meghatározásához 20 %-os allokációs tényezőt indokolt alkalmazni. Az ideiglenes tolerálható napi bevitel, az allokációs tényező és az expozíciós becslés alapján ezért a műanyagok és műanyag tárgyak esetében – annak biztosítására, hogy a BPA-nak való expozíció ne haladja meg az ideiglenes tolerálható napi bevitel értékét és ne jelentsen veszélyt az emberi egészségre nézve – a specifikus kioldódási határértéket 1 kg élelmiszerben 0,05 mg (mg/kg) BPA értékben kell megállapítani. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe véve az allokációs tényezők alkalmazására vonatkozó bevett feltételezéseket – például, hogy az általános expozíció nem haladja meg az ideiglenes tolerálható napi bevitelt, az ideiglenes tolerálható napi bevitel kiszámításakor alkalmazott 150-es bizonytalansági tényezőt vagy a Hatóságnak az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagoktól eltérő forrásokból származó BPA-ra vonatkozó véleményében szereplő adatokat – a specifikus kioldódási határérték meghatározásához 20 %-os allokációs tényezőt indokolt alkalmazni. Az ideiglenes tolerálható napi bevitel, az allokációs tényező és az expozíciós becslés alapján ezért a műanyagok és műanyag tárgyak esetében – annak biztosítására, hogy a BPA-nak való expozíció ne haladja meg az ideiglenes tolerálható napi bevitel értékét és ne jelentsen veszélyt az emberi egészségre nézve – a specifikus kioldódási határértéket 1 kg élelmiszerben 0,05 mg (mg/kg) BPA értékben kell megállapítani.

| (9) | Bár a vélemény figyelembevételével megállapított specifikus kioldódási határérték az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban előforduló BPA jelentette kockázatok általános kezelésének alapját képezi, a véleményben feltárt bizonytalanság továbbra is tapasztalható. A BPA fejlődési immunotoxicitásáról szóló két új tanulmány tekintetében a Hatóság 2016-ban (10) megállapította, hogy az említett tanulmányokban bemutatott új bizonyítékok tovább erősítik a BPA fejlődési immunotoxicitásának indikációit. Figyelembe véve a tudományos bizonytalanság mértékét és a lehetséges káros hatások, különösen a fejlődésre gyakorolt hatások jellegét, további óvintézkedésekre van szükség a lakosság veszélyeztetettebb csoportjai, különösen a csecsemők és kisgyermekek tekintetében, mivel a BPA visszafordíthatatlan, egész életre szóló hatást gyakorolhat a fejlődésükre. |
| --- | --- |

(9)

Bár a vélemény figyelembevételével megállapított specifikus kioldódási határérték az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban előforduló BPA jelentette kockázatok általános kezelésének alapját képezi, a véleményben feltárt bizonytalanság továbbra is tapasztalható. A BPA fejlődési immunotoxicitásáról szóló két új tanulmány tekintetében a Hatóság 2016-ban (10) megállapította, hogy az említett tanulmányokban bemutatott új bizonyítékok tovább erősítik a BPA fejlődési immunotoxicitásának indikációit. Figyelembe véve a tudományos bizonytalanság mértékét és a lehetséges káros hatások, különösen a fejlődésre gyakorolt hatások jellegét, további óvintézkedésekre van szükség a lakosság veszélyeztetettebb csoportjai, különösen a csecsemők és kisgyermekek tekintetében, mivel a BPA visszafordíthatatlan, egész életre szóló hatást gyakorolhat a fejlődésükre.

| (10) | A 178/2002/EK rendelet 7. cikkében említett elővigyázatosság elve szerint engedélyezett az ideiglenes intézkedések elfogadása a rendelkezésre álló lényeges információk alapján, a továbbra is fennálló bizonytalanságokkal kapcsolatos eredmények, a további kockázatértékelés, valamint az adott intézkedés észszerű határidőn belüli felülvizsgálata függvényében. |
| --- | --- |

(10)

A 178/2002/EK rendelet 7. cikkében említett elővigyázatosság elve szerint engedélyezett az ideiglenes intézkedések elfogadása a rendelkezésre álló lényeges információk alapján, a továbbra is fennálló bizonytalanságokkal kapcsolatos eredmények, a további kockázatértékelés, valamint az adott intézkedés észszerű határidőn belüli felülvizsgálata függvényében.

| (11) | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy megelőző intézkedéseket tegyen a BPA felhasználása tekintetében az elővigyázatosság elve alapján, amely olyan helyzetben alkalmazandó, amikor tudományos bizonytalanság áll fenn, még abban az esetben is, ha a kockázatot, – nevezetesen az emberi egészséget veszélyeztető kockázatot – még nem bizonyították teljeskörűen. Ennek érdekében a BPA-t tilos csecsemők és kisgyermekek részére szánt polikarbonát ivópoharak és cumisüvegek előállítására felhasználni a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározottak értelmében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy megelőző intézkedéseket tegyen a BPA felhasználása tekintetében az elővigyázatosság elve alapján, amely olyan helyzetben alkalmazandó, amikor tudományos bizonytalanság áll fenn, még abban az esetben is, ha a kockázatot, – nevezetesen az emberi egészséget veszélyeztető kockázatot – még nem bizonyították teljeskörűen. Ennek érdekében a BPA-t tilos csecsemők és kisgyermekek részére szánt polikarbonát ivópoharak és cumisüvegek előállítására felhasználni a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározottak értelmében.

| (12) | Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő műanyagokban való felhasználása mellett a BPA-t gyakorta alkalmazzák – különösen élelmiszertartó konzervdobozok belsejében – lakkhoz vagy bevonathoz használt epoxigyantában. Miközben az 1935/2004/EK rendelet 5. cikkében a műanyagokban és műanyag tárgyakban előforduló BPA tekintetében külön intézkedések kerültek meghatározásra, a lakkokban és bevonatokban lévő BPA vonatkozásában nem léteznek uniós szinten ilyen intézkedések. Következésképpen az említett rendelet 6. cikkével összhangban a tagállamok nemzeti intézkedéseket tarthatnak fenn vagy fogadhatnak el a lakkokban és bevonatokban előforduló BPA tekintetében, feltéve, hogy azok összhangban vannak a Szerződés rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(12)

Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő műanyagokban való felhasználása mellett a BPA-t gyakorta alkalmazzák – különösen élelmiszertartó konzervdobozok belsejében – lakkhoz vagy bevonathoz használt epoxigyantában. Miközben az 1935/2004/EK rendelet 5. cikkében a műanyagokban és műanyag tárgyakban előforduló BPA tekintetében külön intézkedések kerültek meghatározásra, a lakkokban és bevonatokban lévő BPA vonatkozásában nem léteznek uniós szinten ilyen intézkedések. Következésképpen az említett rendelet 6. cikkével összhangban a tagállamok nemzeti intézkedéseket tarthatnak fenn vagy fogadhatnak el a lakkokban és bevonatokban előforduló BPA tekintetében, feltéve, hogy azok összhangban vannak a Szerződés rendelkezéseivel.

| (13) | Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban előforduló BPA-ra vonatkozó eltérő tagállami intézkedések bevezetése, valamint az ágazat által jelzett, ebből adódó technikai és gyakorlati terhek fényében, továbbá tekintettel a Hatóság 2014-es véleményében meghatározott, a konzerv élelmiszerekből származó étrendi BPA-expozícióra, illetve a konzervdobozokon a lakkhoz vagy bevonathoz használt epoxigyantában a BPA bőséges alkalmazására, a lakkok és bevonatok tekintetében is helyénvaló a BPA vonatkozásában korlátozásokat megállapítani. |
| --- | --- |

(13)

Az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban előforduló BPA-ra vonatkozó eltérő tagállami intézkedések bevezetése, valamint az ágazat által jelzett, ebből adódó technikai és gyakorlati terhek fényében, továbbá tekintettel a Hatóság 2014-es véleményében meghatározott, a konzerv élelmiszerekből származó étrendi BPA-expozícióra, illetve a konzervdobozokon a lakkhoz vagy bevonathoz használt epoxigyantában a BPA bőséges alkalmazására, a lakkok és bevonatok tekintetében is helyénvaló a BPA vonatkozásában korlátozásokat megállapítani.

| (14) | A műanyagokból és műanyag tárgyakból származó BPA-expozícióval kapcsolatban alkalmazott feltevés érvényes a lakkokra és bevonatokra is. A belső piac hatékony működése és az emberi egészség és a környezet magas szintű védelme érdekében a műanyagokból és műanyag tárgyakból származó BPA tekintetében megállapított specifikus kioldódási határértéket kell alkalmazni az anyagokon és tárgyakon alkalmazott olyan lakkok és bevonatok esetében, amelyek BPA-t tartalmaznak. Mivel BPA használható csecsemők és kisgyermekek részére készült élelmiszereket tartalmazó élelmiszer csomagolóanyagokban, nem oldódhat ki a 609/2013/EU rendelet szerinti, kifejezetten csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekkel – nevezetesen anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekkel, feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekkel és bébiételekkel, speciális gyógyászati célra szánt, a csecsemők és kisgyermekek táplálkozási igényeinek kielégítésére szolgáló élelmiszerekkel, vagy kifejezetten kisgyermekeknek szánt tejalapú italokkal és hasonló termékekkel – érintkezésbe kerülő anyagokon vagy tárgyakon alkalmazott lakkokból és bevonatokból. |
| --- | --- |

(14)

A műanyagokból és műanyag tárgyakból származó BPA-expozícióval kapcsolatban alkalmazott feltevés érvényes a lakkokra és bevonatokra is. A belső piac hatékony működése és az emberi egészség és a környezet magas szintű védelme érdekében a műanyagokból és műanyag tárgyakból származó BPA tekintetében megállapított specifikus kioldódási határértéket kell alkalmazni az anyagokon és tárgyakon alkalmazott olyan lakkok és bevonatok esetében, amelyek BPA-t tartalmaznak. Mivel BPA használható csecsemők és kisgyermekek részére készült élelmiszereket tartalmazó élelmiszer csomagolóanyagokban, nem oldódhat ki a 609/2013/EU rendelet szerinti, kifejezetten csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekkel – nevezetesen anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekkel, feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekkel és bébiételekkel, speciális gyógyászati célra szánt, a csecsemők és kisgyermekek táplálkozási igényeinek kielégítésére szolgáló élelmiszerekkel, vagy kifejezetten kisgyermekeknek szánt tejalapú italokkal és hasonló termékekkel – érintkezésbe kerülő anyagokon vagy tárgyakon alkalmazott lakkokból és bevonatokból.

| (15) | A lakkokra és bevonatokra vonatkozó korlátozások mellett meg kell határozni továbbá a korlátozások betartásának ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Különösen a kioldódásra vonatkozó vizsgálatra, valamint a vizsgálati eredmények megadására vonatkozó szabályok megállapítása szükséges. Ezért helyénvaló szabályokat megállapítani az anyagokon és tárgyakon alkalmazott, BPA-t tartalmazó lakkok és bevonatok vonatkozásában megállapított korlátozásoknak való megfelelés ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(15)

A lakkokra és bevonatokra vonatkozó korlátozások mellett meg kell határozni továbbá a korlátozások betartásának ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Különösen a kioldódásra vonatkozó vizsgálatra, valamint a vizsgálati eredmények megadására vonatkozó szabályok megállapítása szükséges. Ezért helyénvaló szabályokat megállapítani az anyagokon és tárgyakon alkalmazott, BPA-t tartalmazó lakkok és bevonatok vonatkozásában megállapított korlátozásoknak való megfelelés ellenőrzésére.

| (16) | A 10/2011/EU rendelet átfogó keretet biztosít annak ellenőrzésére, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő műanyagok megfelelnek-e a meghatározott korlátozásoknak, beleértve a kioldódásra vonatkozó vizsgálatok eredményeinek megadására vonatkozó szabályokat. Mivel az anyagokon és tárgyakon alkalmazott lakkok és bevonatok nem rendelkeznek olyan egyedi tulajdonságokkal, amelyek eltérő vagy részletesebb intézkedések megállapítását indokolnák, ezért helyénvaló a 10/2011/EU rendeletben meghatározott szabályok alkalmazását kiterjeszteni annak ellenőrzésére, hogy az anyagokon és tárgyakon alkalmazott lakkok és bevonatok megfelelnek-e a korlátozásoknak. |
| --- | --- |

(16)

A 10/2011/EU rendelet átfogó keretet biztosít annak ellenőrzésére, hogy az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő műanyagok megfelelnek-e a meghatározott korlátozásoknak, beleértve a kioldódásra vonatkozó vizsgálatok eredményeinek megadására vonatkozó szabályokat. Mivel az anyagokon és tárgyakon alkalmazott lakkok és bevonatok nem rendelkeznek olyan egyedi tulajdonságokkal, amelyek eltérő vagy részletesebb intézkedések megállapítását indokolnák, ezért helyénvaló a 10/2011/EU rendeletben meghatározott szabályok alkalmazását kiterjeszteni annak ellenőrzésére, hogy az anyagokon és tárgyakon alkalmazott lakkok és bevonatok megfelelnek-e a korlátozásoknak.

| (17) | Az 1935/2004/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a külön intézkedések hatálya alá tartozó anyagokhoz és tárgyakhoz írásbeli megfelelőségi nyilatkozatot kell csatolni, amely igazolja, hogy azok megfelelnek a rájuk vonatkozó szabályoknak. A lakkal vagy bevonattal borított anyag vagy tárgy előállításakor a felelős vállalkozónak a fogyasztók számára hozzáférhető megfelelőségi nyilatkozatban dokumentálniuk kell a vonatkozó szabályok betartását. Meg kell határozni, hogy milyen információknak kell szerepelniük a nyilatkozatban annak érdekében, hogy a nyilatkozat elegendő információt tartalmazzon a megfelelőség ellenőrzéséhez. Továbbá lehetővé kell tenni az illetékes hatóságok számára az alkalmazandó szabályoknak való megfelelés ellenőrzését. A vállalkozóknak tehát az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani a megfelelőségi nyilatkozatot igazoló megfelelő dokumentációt. |
| --- | --- |

(17)

Az 1935/2004/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a külön intézkedések hatálya alá tartozó anyagokhoz és tárgyakhoz írásbeli megfelelőségi nyilatkozatot kell csatolni, amely igazolja, hogy azok megfelelnek a rájuk vonatkozó szabályoknak. A lakkal vagy bevonattal borított anyag vagy tárgy előállításakor a felelős vállalkozónak a fogyasztók számára hozzáférhető megfelelőségi nyilatkozatban dokumentálniuk kell a vonatkozó szabályok betartását. Meg kell határozni, hogy milyen információknak kell szerepelniük a nyilatkozatban annak érdekében, hogy a nyilatkozat elegendő információt tartalmazzon a megfelelőség ellenőrzéséhez. Továbbá lehetővé kell tenni az illetékes hatóságok számára az alkalmazandó szabályoknak való megfelelés ellenőrzését. A vállalkozóknak tehát az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani a megfelelőségi nyilatkozatot igazoló megfelelő dokumentációt.

| (18) | Annak érdekében, hogy a vállalkozóknak megfelelő idejük legyen gyártási folyamataiknak a korlátozásokhoz való igazítására, továbbá a kiigazításokból adódó adminisztratív és pénzügyi terhek csökkentése érdekében helyénvaló a jelen rendelet alkalmazását elhalasztani és az e rendelet alkalmazásának időpontja előtt jogszerűen forgalomba hozott anyagok és tárgyak forgalmazását a készletek kimerüléséig engedélyezni. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy a vállalkozóknak megfelelő idejük legyen gyártási folyamataiknak a korlátozásokhoz való igazítására, továbbá a kiigazításokból adódó adminisztratív és pénzügyi terhek csökkentése érdekében helyénvaló a jelen rendelet alkalmazását elhalasztani és az e rendelet alkalmazásának időpontja előtt jogszerűen forgalomba hozott anyagok és tárgyak forgalmazását a készletek kimerüléséig engedélyezni.

| (19) | A 10/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(19)

A 10/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (20) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(20)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet alkalmazásában:

1.   „specifikus kioldódási határérték”: (SKH) az anyagból vagy tárgyból az élelmiszerbe vagy az élelmiszer-utánzó modellanyagba kerülő meghatározott anyag maximális megengedett mennyisége;

2.   „anyagok és tárgyak”: az 1935/2004/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kategóriák egyikébe tartozó anyagok és tárgyak;

3.   „lakkok, illetve bevonatok”: 2,2-bisz(4-hidroxi-fenil)propán (BPA) felhasználásával előállított, egy vagy több nem önhordó rétegből álló anyagok vagy tárgyak, amelyeket azért alkalmaznak egy anyag vagy tárgy felületén, hogy azok különleges tulajdonságokkal rendelkezzenek vagy javítsák technikai jellemzőit.

2. cikk

(1)   A 2,2-bisz(4-hidroxi-fenil)propánnak (BPA) (CAS-szám: 0000080-05-7) az anyagokon vagy tárgyakon alkalmazott lakkokból vagy bevonatokból élelmiszerekbe vagy azok felületére való kioldódása nem haladhatja meg 1 kg élelmiszerben a 0,05 mg (mg/kg) BPA értéket.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, nem megengedett a BPA kioldódása a 609/2013/EU rendelet szerinti, kifejezetten csecsemők és kisgyermekek számára készült anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekkel, feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekkel és bébiételekkel, speciális gyógyászati célra szánt, a csecsemők és kisgyermekek táplálkozási igényeinek kielégítésére szolgáló élelmiszerekkel, vagy kifejezetten kisgyermekeknek szánt tejalapú italokkal és hasonló termékekkel érintkezésbe kerülő anyagokon és tárgyakon alkalmazott lakkokból és bevonatokból.

3. cikk

(1)   Az e rendelet 2. cikkének való megfelelés ellenőrzésére a 10/2011/EU rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében, 18. cikkének (1), (2), (3), (6) és (7) bekezdésében, III. mellékletében, valamint V. mellékletének 1., 2. és 4. fejezetében meghatározott szabályok alkalmazandók.

(2)   Az (1) bekezdésben hivatkozott ellenőrzési eljárás részeként nyert vizsgálati eredményeket a 10/2011/EU rendelet 17. cikkének (1)–(3) bekezdésében meghatározott szabályok szerint kell megadni.

4. cikk

(1)   Az 1935/2004/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a vállalkozóknak a lakkal, illetve bevonattal borított anyagokat vagy tárgyakat az e rendelet I. mellékletében meghatározott információkat tartalmazó írásbeli nyilatkozattal kell ellátniuk. A nyilatkozatnak az előállítás, feldolgozás és – a kiskereskedelmi szintet kivéve – a forgalmazás bármelyik szakaszában rendelkezésre kell állnia.

(2)   Az írásbeli nyilatkozat lehetővé teszi azoknak a lakkal és bevonattal borított anyagoknak vagy tárgyaknak a könnyű azonosítását, amelyekre vonatkozik. A nyilatkozatot az anyagokon és tárgyakon alkalmazott lakkra vagy bevonatra vonatkozó kioldódási határértékben való bárminemű változás esetén meg kell újítani.

(3)   A vállalkozóknak – az illetékes nemzeti hatóságok kérésére – az (1) bekezdésben említett írásbeli nyilatkozatnak való megfelelés bizonyítása érdekében a hatóságok rendelkezésére kell bocsátani a megfelelő igazoló dokumentációt. Az igazoló dokumentumokat azonnali hatállyal, de legkésőbb a kérés beérkezését követő 10 napon belül el kell juttatni a hatóságoknak. A dokumentáció tartalmazza a vizsgálatok, számítások, így a modellezések, és más elemzések körülményeit és eredményeit, valamint bizonyítékot a biztonságosságról, illetve a megfelelést bemutató indokolást.

5. cikk

A 10/2011/EU rendelet I. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

6. cikk

A 2018. szeptember 6. előtt jogszerűen forgalomba hozott, lakkal és bevonattal borított anyagok vagy tárgyak a készlet kimerüléséig forgalmazhatók.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2018. szeptember 6-tól alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

1

(2)  A Bizottság 10/2011/EU rendelete (2011. január 14.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról (HL L 12., 2011.1.15., 1. o.).

2

(3)  Opinion of the Scientific Committee on Food on Bisphenol A (SCF/CS/PM/3936 Final) (Az élelmiszerügyi tudományos bizottság véleménye a biszfenol-A-ról).

3

(4)  The EFSA Journal (2006) 428, 1.

4

(5)  The EFSA Journal (2008) 759, 1.

5

(6)  The EFSA Journal 2010;8(9):1829.

6

(7)  The EFSA Journal 2011;9(12):2475.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

8

(9)  The EFSA Journal 2015;13(1):3978.

9

(10)  EFSA Journal 2016;14(10):4580.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 609/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 35. o.).

11

---

I. MELLÉKLET

A 4. cikkben említett írásbeli nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:

| 1. | a megfelelőségi nyilatkozatot kiadó vállalkozó neve és címe; |
| --- | --- |

1.

a megfelelőségi nyilatkozatot kiadó vállalkozó neve és címe;

| 2. | a bevonattal ellátott anyagot vagy tárgyat gyártó vagy importáló vállalkozó neve és címe; |
| --- | --- |

2.

a bevonattal ellátott anyagot vagy tárgyat gyártó vagy importáló vállalkozó neve és címe;

| 3. | a lakkal vagy bevonattal ellátott anyag vagy tárgy neve; |
| --- | --- |

3.

a lakkal vagy bevonattal ellátott anyag vagy tárgy neve;

| 4. | a nyilatkozat dátuma; |
| --- | --- |

4.

a nyilatkozat dátuma;

| 5. | annak megerősítése, hogy az adott anyagon vagy tárgyon alkalmazott lakk vagy bevonat megfelel az e rendelet 2. cikkében meghatározott korlátozásoknak és az 1935/2004/EK rendelet 3., 15. és 17. cikkében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

5.

annak megerősítése, hogy az adott anyagon vagy tárgyon alkalmazott lakk vagy bevonat megfelel az e rendelet 2. cikkében meghatározott korlátozásoknak és az 1935/2004/EK rendelet 3., 15. és 17. cikkében meghatározott követelményeknek;

| 6. | a bevonattal ellátott anyag vagy tárgy használati előírásai, mint például:






  a) | azok az élelmiszertípusok, amelyekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe fognak kerülni; |
| --- | --- | --- |

6.

a bevonattal ellátott anyag vagy tárgy használati előírásai, mint például:

a)

azok az élelmiszertípusok, amelyekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe fognak kerülni;

| b) | az élelmiszerrel együtt történő kezelés és tárolás ideje és hőmérséklete; |
| --- | --- |

b)

az élelmiszerrel együtt történő kezelés és tárolás ideje és hőmérséklete;

| c) | a 10/2011/EU rendelet 17. és 18. cikkével összhangban megállapított megfelelés alapján az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő felszín és a térfogat legmagasabb aránya, vagy ezzel egyenértékű információ. |
| --- | --- |

c)

a 10/2011/EU rendelet 17. és 18. cikkével összhangban megállapított megfelelés alapján az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő felszín és a térfogat legmagasabb aránya, vagy ezzel egyenértékű információ.

---

II. MELLÉKLET

A 10/2011/EU rendelet I. mellékletének 1. táblázatában a 151. sz. anyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| „151 | 13480 | 0000080-05-7 | 2,2-bisz(4-hidroxi-fenil)propán | nem | igen | nem | 0,05 | | Csecsemőknek (1) szánt polikarbonát cumisüveg (2) gyártására nem használható.
  Nem használható olyan polikarbonát ivópoharak és cumisüvegek előállítására, amelyeket kiömlésbiztos tulajdonságaik miatt csecsemők (3) és kisgyermekek (4) részére szánnak. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13607 |

„151

13480

0000080-05-7

2,2-bisz(4-hidroxi-fenil)propán

nem

igen

nem

0,05

Csecsemőknek (1) szánt polikarbonát cumisüveg (2) gyártására nem használható.

Nem használható olyan polikarbonát ivópoharak és cumisüvegek előállítására, amelyeket kiömlésbiztos tulajdonságaik miatt csecsemők (3) és kisgyermekek (4) részére szánnak.

13607

---

(1)  A csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott csecsemők (HL L 181., 2013.6.29., 35. o.).

1

(2)  Ez a korlátozás a gyártás tekintetében 2011. május 1-jétől, a forgalomba hozatal és az Unióba való behozatal tekintetében pedig 2011. június 1-jétől alkalmazandó.

2

(3)  A 609/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott csecsemők.

3

(4)  A 609/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott kisgyermekek.”

4

---

| 2018.2.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/214 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. február 13.)

egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Pla i Llevant” [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság megvizsgálta a „Pla i Llevant” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálta a „Pla i Llevant” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

| (2) | A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat.

| (4) | Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Pla i Llevant” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 284., 2017.8.29., 5. o.

2

---

| 2018.2.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/215 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. február 13.)

a „Mergelland” (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta a Hollandia által a „Mergelland” elnevezés bejegyzésére vonatkozóan benyújtott kérelmet, majd közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta a Hollandia által a „Mergelland” elnevezés bejegyzésére vonatkozóan benyújtott kérelmet, majd közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (3) | Az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően a „Mergelland” elnevezést oltalomban kell részesíteni, és be kell jegyezni a szóban forgó rendelet 104. cikkében említett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(3)

Az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően a „Mergelland” elnevezést oltalomban kell részesíteni, és be kell jegyezni a szóban forgó rendelet 104. cikkében említett nyilvántartásba.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Mergelland” (OEM) elnevezés oltalomban részesül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 296., 2017.9.7., 2. o.

2

---