# Uradni list C 389/21.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 389 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5921. oktober 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 389

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5921. oktober 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016 |
| 2016/C 389/01 | Resolucija o prispevku Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k delovnemu programu Komisije za leto 2017 | 1 |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016 |
| 2016/C 389/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu morebitne dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski na ključne industrijske sektorje (ter na delovna mesta in rast) (z vidika instrumentov trgovinske zaščite) (mnenje na lastno pobudo) | 13 |
| 2016/C 389/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vzpostavitvi koalicije civilne družbe in podnacionalnih oblasti za uresničitev zavez iz Pariškega sporazuma (mnenje na lastno pobudo) | 20 |
| 2016/C 389/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o digitalni razsežnosti rasti: e-seniorji, 25-odstotni potencial evropskega prebivalstva (mnenje na lastno pobudo) | 28 |
| 2016/C 389/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropski državljanski pobudi (revizija) (mnenje na lastno pobudo) | 35 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016

2016/C 389/01

Resolucija o prispevku Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k delovnemu programu Komisije za leto 2017

1

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016

2016/C 389/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu morebitne dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski na ključne industrijske sektorje (ter na delovna mesta in rast) (z vidika instrumentov trgovinske zaščite) (mnenje na lastno pobudo)

13

2016/C 389/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vzpostavitvi koalicije civilne družbe in podnacionalnih oblasti za uresničitev zavez iz Pariškega sporazuma (mnenje na lastno pobudo)

20

2016/C 389/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o digitalni razsežnosti rasti: e-seniorji, 25-odstotni potencial evropskega prebivalstva (mnenje na lastno pobudo)

28

2016/C 389/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropski državljanski pobudi (revizija) (mnenje na lastno pobudo)

35

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR |
| | 518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016 |
| 2016/C 389/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o akcijskem načrtu za DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev (COM(2016) 148 final) | 43 |
| 2016/C 389/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o industriji 4.0 in digitalni preobrazbi: pot naprej (COM(2016) 180 final) | 50 |
| 2016/C 389/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi [COM(2016) 155 final] | 60 |
| 2016/C 389/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 [COM(2016) 134 final – 2016/0074 (COD)] | 67 |
| 2016/C 389/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami [COM(2016) 87 final] | 74 |
| 2016/C 389/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE ter o spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 [COM(2016) 157 final – 2016/0084 (COD)] | 80 |
| 2016/C 389/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Letalska strategija za Evropo [COM(2015) 598 final] | 86 |
| 2016/C 389/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi Direktive Sveta 96/50/ES in Direktive Sveta 91/672/EGS [COM(2016) 82 final – 2016/0050 (COD)] | 93 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016

2016/C 389/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o akcijskem načrtu za DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev (COM(2016) 148 final)

43

2016/C 389/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o industriji 4.0 in digitalni preobrazbi: pot naprej (COM(2016) 180 final)

50

2016/C 389/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi [COM(2016) 155 final]

60

2016/C 389/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 [COM(2016) 134 final – 2016/0074 (COD)]

67

2016/C 389/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami [COM(2016) 87 final]

74

2016/C 389/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE ter o spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 [COM(2016) 157 final – 2016/0084 (COD)]

80

2016/C 389/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Letalska strategija za Evropo [COM(2015) 598 final]

86

2016/C 389/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi Direktive Sveta 96/50/ES in Direktive Sveta 91/672/EGS [COM(2016) 82 final – 2016/0050 (COD)]

93

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/1

---

Resolucija o prispevku Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k delovnemu programu Komisije za leto 2017

(2016/C 389/01)

2017 – leto novega zagona in večje solidarnosti v Evropi

Izjava o politiki

EESO obžaluje rezultat referenduma v Združenem kraljestvu, na katerem so se njegovi državljani odločili za izstop iz EU. Glasovanje je bilo demokratično, zakonita odločitev državljanov pa ne bo vplivala le na razklano Združeno kraljestvo, ampak na celotno EU. Zdaj je na vrsti dolg in zahteven proces pogajanj za določitev vseh pogojev tega izstopa. Ne vemo, kako in kdaj se bo izvedel člen 50 Pogodbe, vendar EESO poziva k hitremu začetku pogajanj, da bi se odzvali na sedanjo negotovost glede prihodnosti EU ter njene institucionalne in politične strukture. Odziv finančnih trgov je jasen znak, da lahko nastopi nova recesija (in to ne le v Združenem kraljestvu), zato se mora EU na to nujno odzvati.

EESO zahteva, da je v celoti vključen v proces pogajanj z Združenim kraljestvom. Jasno je, da je glasovanje britanskih državljanov novo nujno opozorilo evropskim institucijam; državljani zahtevajo, da so vključeni v postopek odločanja EU, in učinek izstopa Združenega kraljestva je ključno vprašanje, ki ga bo treba obravnavati ob polni podpori državljanov tudi drugih držav članic EU. EESO, ki zastopa organizacije civilne družbe, je pripravljen dejavno sodelovati v tem procesu.

Poleg tega meni, da bi morala Evropska komisija znova preučiti deset prednostnih področij svojega programa ter upoštevati, da je treba izstop Združenega kraljestva čim prej obravnavati skupaj z vsemi njegovimi institucionalnimi, političnimi, gospodarskimi in družbenimi posledicami.

| 1. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je zelo zaskrbljen zaradi stanja v Evropski uniji. V okolju, kjer so evropski državljani vedno bolj nezaupljivi do procesa povezovanja na ravni EU, sedanji politični in gospodarski okvir pomeni, da si mora Evropska komisija prizadevati za ponovno oživitev duha solidarnosti in odgovornosti, kot je bilo navedeno že v delovnem programu za leto 2016. Pojavlja se vedno več znakov, da države članice nimajo volje za iskanje skupnih in povezovalnih rešitev. Obenem bi moral biti eden od temeljev delovanja EU prizadevanje, da državljani cilje Evropske unije ponotranjijo. |
| --- | --- |

1.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je zelo zaskrbljen zaradi stanja v Evropski uniji. V okolju, kjer so evropski državljani vedno bolj nezaupljivi do procesa povezovanja na ravni EU, sedanji politični in gospodarski okvir pomeni, da si mora Evropska komisija prizadevati za ponovno oživitev duha solidarnosti in odgovornosti, kot je bilo navedeno že v delovnem programu za leto 2016. Pojavlja se vedno več znakov, da države članice nimajo volje za iskanje skupnih in povezovalnih rešitev. Obenem bi moral biti eden od temeljev delovanja EU prizadevanje, da državljani cilje Evropske unije ponotranjijo.

| 2. | Begunska kriza zahteva nujno humanitarno ukrepanje. Hkrati je treba posebno pozornost nameniti težavam, s katerimi se srečujejo evropske vlade pri izvajanju rešitev, o katerih so se dogovorili vsi evropski državljani, ki občutijo negotovost in zaskrbljenost. Vzpostaviti je treba varne zakonite koridorje, EU pa mora odločno vzpostaviti skupni azilni sistem ter dokončati pobude v zvezi s politikami in zakonodajo, sprejete maja in julija 2016. Evropska komisija bi si morala bolj prizadevati za uveljavitev pravne države pri izvajanju pravnega reda EU na področju migracij in azila ter odgovorno upravljati schengensko območje, da bi obnovila medsebojno zaupanje in zagotovila trajnost območja prostega pretoka oseb. Ogrožanje Schengenskega sporazuma bi prizadelo bistvo evropskega projekta in zavrlo njegov napredek. Upravičena zahteva po bolj reguliranem nadzoru in upravljanju – ob polnem spoštovanju pravne države – zunanjih meja, upravičena zahteva splošne javnosti po večji varnosti in varovanju ter zahteva po tesnejšem sodelovanju v boju proti terorizmu ne smejo ustvarjati ovir v EU in omejevati prostega pretoka oseb. |
| --- | --- |

2.

Begunska kriza zahteva nujno humanitarno ukrepanje. Hkrati je treba posebno pozornost nameniti težavam, s katerimi se srečujejo evropske vlade pri izvajanju rešitev, o katerih so se dogovorili vsi evropski državljani, ki občutijo negotovost in zaskrbljenost. Vzpostaviti je treba varne zakonite koridorje, EU pa mora odločno vzpostaviti skupni azilni sistem ter dokončati pobude v zvezi s politikami in zakonodajo, sprejete maja in julija 2016. Evropska komisija bi si morala bolj prizadevati za uveljavitev pravne države pri izvajanju pravnega reda EU na področju migracij in azila ter odgovorno upravljati schengensko območje, da bi obnovila medsebojno zaupanje in zagotovila trajnost območja prostega pretoka oseb. Ogrožanje Schengenskega sporazuma bi prizadelo bistvo evropskega projekta in zavrlo njegov napredek. Upravičena zahteva po bolj reguliranem nadzoru in upravljanju – ob polnem spoštovanju pravne države – zunanjih meja, upravičena zahteva splošne javnosti po večji varnosti in varovanju ter zahteva po tesnejšem sodelovanju v boju proti terorizmu ne smejo ustvarjati ovir v EU in omejevati prostega pretoka oseb.

| 3. | Večjo skrb povzročata širjenje protievropskega razpoloženja ter vse večja politična zastopanost ksenofobnih in populističnih gibanj v nacionalnih parlamentih in družbi na splošno, ki ogrožata demokratične vrednote Evrope. V nekaterih državah članicah imajo ta gibanja možnost vplivati na vlado. Ta sovražnost do Evrope kot celote lahko vodi do tvegane razprave o mehanizmih izstopa, ki so vladam na voljo, na podlagi njihovih trenutnih političnih potreb, kot se je izkazalo pri razpravi o izstopu Združenega kraljestva iz EU. EU se mora na to približevanje protekcionizmu in nacionalizmu odzvati tudi tako, da se z njim ukvarja na kulturni ravni. |
| --- | --- |

3.

Večjo skrb povzročata širjenje protievropskega razpoloženja ter vse večja politična zastopanost ksenofobnih in populističnih gibanj v nacionalnih parlamentih in družbi na splošno, ki ogrožata demokratične vrednote Evrope. V nekaterih državah članicah imajo ta gibanja možnost vplivati na vlado. Ta sovražnost do Evrope kot celote lahko vodi do tvegane razprave o mehanizmih izstopa, ki so vladam na voljo, na podlagi njihovih trenutnih političnih potreb, kot se je izkazalo pri razpravi o izstopu Združenega kraljestva iz EU. EU se mora na to približevanje protekcionizmu in nacionalizmu odzvati tudi tako, da se z njim ukvarja na kulturni ravni.

| 4. | Vendar ne smemo pozabiti ali ogroziti napredka, ki ga je EU že dosegla, gospodarsko povezovanje pa je treba zdaj dokončati s tesnejšim političnim in družbenim povezovanjem. Enotni trg je glavni element evropskega povezovanja in delovanje enakih konkurenčnih pogojev je treba ohraniti za vsako ceno. Državljani morajo dejavno sodelovati pri tem napredku. Dialog na lokalni, nacionalni in evropski ravni je treba okrepiti in oblikovati ob pomoči civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, ki so ključni za načrtovanje nove poti Evrope. |
| --- | --- |

4.

Vendar ne smemo pozabiti ali ogroziti napredka, ki ga je EU že dosegla, gospodarsko povezovanje pa je treba zdaj dokončati s tesnejšim političnim in družbenim povezovanjem. Enotni trg je glavni element evropskega povezovanja in delovanje enakih konkurenčnih pogojev je treba ohraniti za vsako ceno. Državljani morajo dejavno sodelovati pri tem napredku. Dialog na lokalni, nacionalni in evropski ravni je treba okrepiti in oblikovati ob pomoči civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, ki so ključni za načrtovanje nove poti Evrope.

| 5. | Mladi so prednostna naloga te kulturne spremembe, saj je stopnja brezposelnosti med njimi najvišja, hkrati pa pomenijo največji potencial za rešitev krize. Zaradi pridobljenih izkušenj je „generacija Erasmus“ odprta ter pripravljena na dialog in skupno rast z različnimi narodi in kulturami. Zato mora Komisija, ob skromnih rezultatih jamstva za mlade, vsem mladim omogočati, da ne glede na stopnjo izobrazbe in poklicni status izkoristijo ugodnosti evropskih izmenjav. |
| --- | --- |

5.

Mladi so prednostna naloga te kulturne spremembe, saj je stopnja brezposelnosti med njimi najvišja, hkrati pa pomenijo največji potencial za rešitev krize. Zaradi pridobljenih izkušenj je „generacija Erasmus“ odprta ter pripravljena na dialog in skupno rast z različnimi narodi in kulturami. Zato mora Komisija, ob skromnih rezultatih jamstva za mlade, vsem mladim omogočati, da ne glede na stopnjo izobrazbe in poklicni status izkoristijo ugodnosti evropskih izmenjav.

| 6. | V gospodarskem in socialnem okolju, ki ostaja negotovo, mora Evropska komisija izkoristiti vse razpoložljive vire za povečanje rasti ter zagotavljanje visokokakovostnih delovnih mest in socialnega napredka. Finančne, proizvodne in socialne naložbe še zdaleč niso enake tistim pred krizo. Potrebno je makroekonomsko okolje za spodbujanje rasti, ki ga podpirajo ugodne možnosti za naložbe na dobro delujočem notranjem trgu. Obravnavati bi bilo treba vse vidike mednarodne konkurenčnosti, povečano domače povpraševanje pa lahko da zagon evropskim podjetjem na globalnem trgu in s tem sproži krog uspeha, ki bo vsem v korist. |
| --- | --- |

6.

V gospodarskem in socialnem okolju, ki ostaja negotovo, mora Evropska komisija izkoristiti vse razpoložljive vire za povečanje rasti ter zagotavljanje visokokakovostnih delovnih mest in socialnega napredka. Finančne, proizvodne in socialne naložbe še zdaleč niso enake tistim pred krizo. Potrebno je makroekonomsko okolje za spodbujanje rasti, ki ga podpirajo ugodne možnosti za naložbe na dobro delujočem notranjem trgu. Obravnavati bi bilo treba vse vidike mednarodne konkurenčnosti, povečano domače povpraševanje pa lahko da zagon evropskim podjetjem na globalnem trgu in s tem sproži krog uspeha, ki bo vsem v korist.

| 7. | Gospodarsko upravljanje mora biti usmerjeno v rast in socialni napredek, izvajati je treba vse prednostne naloge iz sporočila Komisije o korakih za dokončno oblikovanje ekonomske in monetarne unije ter Letnega pregleda rasti za leto 2016. V priporočilih za posamezne države bi bilo treba bolje izkoristiti prožnost obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast, da bi spodbudili rast. Povečati je treba odgovornost za evropski semester, tako da se vključi civilna družba na splošno ter se priznajo posebne značilnosti socialnih partnerjev na evropski in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

7.

Gospodarsko upravljanje mora biti usmerjeno v rast in socialni napredek, izvajati je treba vse prednostne naloge iz sporočila Komisije o korakih za dokončno oblikovanje ekonomske in monetarne unije ter Letnega pregleda rasti za leto 2016. V priporočilih za posamezne države bi bilo treba bolje izkoristiti prožnost obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast, da bi spodbudili rast. Povečati je treba odgovornost za evropski semester, tako da se vključi civilna družba na splošno ter se priznajo posebne značilnosti socialnih partnerjev na evropski in nacionalni ravni.

| 8. | Posodobljena strategija Evropa 2020 bi morala biti povezana z Agendo 2030 Združenih narodov, tako da bi vključevala nove cilje trajnostnega razvoja, pri čemer bi gospodarske, socialne in okoljske cilje obravnavala kot neločljive in soodvisne sestavne dele ter obnovila prizadevanja za doseganje socialnih ciljev, pri katerih EU zaostaja. |
| --- | --- |

8.

Posodobljena strategija Evropa 2020 bi morala biti povezana z Agendo 2030 Združenih narodov, tako da bi vključevala nove cilje trajnostnega razvoja, pri čemer bi gospodarske, socialne in okoljske cilje obravnavala kot neločljive in soodvisne sestavne dele ter obnovila prizadevanja za doseganje socialnih ciljev, pri katerih EU zaostaja.

| 9. | EESO poziva Komisijo, naj izvaja svojo vodilno vlogo pri doseganju soglasja in zavezanosti v Evropskem parlamentu in Svetu, da bi uveljavila notranjo in zunanjo agendo EU. |
| --- | --- |

9.

EESO poziva Komisijo, naj izvaja svojo vodilno vlogo pri doseganju soglasja in zavezanosti v Evropskem parlamentu in Svetu, da bi uveljavila notranjo in zunanjo agendo EU.

| 10. | Na tej podlagi EESO poziva Komisijo, naj se v svojem delovnem programu za leto 2017 osredotoči na naslednja tri strateška področja, pri čemer naj upošteva, da so tako notranja in zunanja razsežnost kot gospodarska, socialna in politična razsežnost neločljive: |
| --- | --- |

10.

Na tej podlagi EESO poziva Komisijo, naj se v svojem delovnem programu za leto 2017 osredotoči na naslednja tri strateška področja, pri čemer naj upošteva, da so tako notranja in zunanja razsežnost kot gospodarska, socialna in politična razsežnost neločljive:

10.1   
  Krepitev ekonomske in socialne kohezije EU

| — | Da bi dosegli načrt naložb, ki predvideva najmanj 2 % GDP Evropske unije, EESO priporoča fiskalno spodbudo – med drugim z javnim vlaganjem – za naložbe, ki spodbujajo inovacije in rast, s poudarkom na sektorjih, kot so energetika, promet in širokopasovna infrastruktura, ter na digitalizaciji, nizkoogljičnem krožnem gospodarstvu, socialnem gospodarstvu, podjetniških znanjih in spretnostih ter kakovostnih delovnih mestih. Uporaba evropskih sredstev bi morala biti skladna s temi cilji. Trajnostna podjetja in industrijsko rast je treba spodbujati skupaj s ciljno usmerjenim načrtom za MSP. |
| --- | --- |

—

Da bi dosegli načrt naložb, ki predvideva najmanj 2 % GDP Evropske unije, EESO priporoča fiskalno spodbudo – med drugim z javnim vlaganjem – za naložbe, ki spodbujajo inovacije in rast, s poudarkom na sektorjih, kot so energetika, promet in širokopasovna infrastruktura, ter na digitalizaciji, nizkoogljičnem krožnem gospodarstvu, socialnem gospodarstvu, podjetniških znanjih in spretnostih ter kakovostnih delovnih mestih. Uporaba evropskih sredstev bi morala biti skladna s temi cilji. Trajnostna podjetja in industrijsko rast je treba spodbujati skupaj s ciljno usmerjenim načrtom za MSP.

| — | Kar zadeva proces evropskega semestra, EESO poziva Komisijo, naj skrbno sledi ciljem in natančno izpolni vse, tako gospodarske kot socialne cilje, ki so povezani z oblikovanjem priporočil v zvezi s socialnimi cilji za posamezne države, da bi dosegli oprijemljive rezultate pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, vključno z bojem proti revščini in neenakosti. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva proces evropskega semestra, EESO poziva Komisijo, naj skrbno sledi ciljem in natančno izpolni vse, tako gospodarske kot socialne cilje, ki so povezani z oblikovanjem priporočil v zvezi s socialnimi cilji za posamezne države, da bi dosegli oprijemljive rezultate pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, vključno z bojem proti revščini in neenakosti.

| — | Za dokončno oblikovanje enotnega trga je potrebna trdna zavezanost Komisije prednostnim nalogam, določenim v letu 2016. Prosti pretok delavcev bi moral ostati prednostna naloga; pravična mobilnost pomeni zagotavljanje skladnosti z načeli enake obravnave in nediskriminacije glede državljanstva v skladu z evropskim pravnim redom, ki velja za evropske delavce. |
| --- | --- |

—

Za dokončno oblikovanje enotnega trga je potrebna trdna zavezanost Komisije prednostnim nalogam, določenim v letu 2016. Prosti pretok delavcev bi moral ostati prednostna naloga; pravična mobilnost pomeni zagotavljanje skladnosti z načeli enake obravnave in nediskriminacije glede državljanstva v skladu z evropskim pravnim redom, ki velja za evropske delavce.

| — | EESO trenutno obravnava načelo „enako plačilo za enako delo na enakem delovnem mestu“ v okviru EU za mobilnost delavcev, ki ga je omenil predsednik Komisije Jean-Claude Juncker. EESO je že izrazil zaskrbljenost nad izkrivljanji, ki lahko ogrozijo vključevanje na trg dela in pošteno konkurenco. |
| --- | --- |

—

EESO trenutno obravnava načelo „enako plačilo za enako delo na enakem delovnem mestu“ v okviru EU za mobilnost delavcev, ki ga je omenil predsednik Komisije Jean-Claude Juncker. EESO je že izrazil zaskrbljenost nad izkrivljanji, ki lahko ogrozijo vključevanje na trg dela in pošteno konkurenco.

| — | Ekonomska in monetarna unija je v središču enotnega trga in EESO vztraja, da je treba razviti njene gospodarske, socialne in politične stebre. Euroobmočje, vključno z državami, ki se mu želijo pridružiti, potrebuje močnejšo identiteto. |
| --- | --- |

—

Ekonomska in monetarna unija je v središču enotnega trga in EESO vztraja, da je treba razviti njene gospodarske, socialne in politične stebre. Euroobmočje, vključno z državami, ki se mu želijo pridružiti, potrebuje močnejšo identiteto.

| — | Za izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja digitalizacija, je treba sprejeti ukrepe na številnih področjih. EESO poziva Komisijo, naj vzpostavi reden posvetovalni proces za obvladovanje učinka na kakovostne in količinske vidike zaposlovanja, proizvodnje, potrošnje in javnih storitev za državljane. Posebno pozornost je treba nameniti izvajanju agende za digitalna znanja in spretnosti, zlasti glede dostopnosti za vse. |
| --- | --- |

—

Za izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja digitalizacija, je treba sprejeti ukrepe na številnih področjih. EESO poziva Komisijo, naj vzpostavi reden posvetovalni proces za obvladovanje učinka na kakovostne in količinske vidike zaposlovanja, proizvodnje, potrošnje in javnih storitev za državljane. Posebno pozornost je treba nameniti izvajanju agende za digitalna znanja in spretnosti, zlasti glede dostopnosti za vse.

| — | Energetska unija še zdaleč ni dokončno oblikovana. EESO Komisiji zastavlja izziv, naj pospeši izvajanje strategije za energetsko unijo, da bi zagotovila varnost oskrbe z energijo in razumne cene z raznolikimi viri energije in povsem povezanim notranjim energetskim trgom. Potreben je sklad za pravičen prehod, ki bo podpiral proces prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. Na področju podnebne politike je treba takoj konkretno ukrepati. Evropska komisija bi morala civilni družbi in državljanom na svetovni, državni in poddržavni ravni zagotoviti, da se bolj vključijo v razvoj, pregled in zlasti izvajanje Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

—

Energetska unija še zdaleč ni dokončno oblikovana. EESO Komisiji zastavlja izziv, naj pospeši izvajanje strategije za energetsko unijo, da bi zagotovila varnost oskrbe z energijo in razumne cene z raznolikimi viri energije in povsem povezanim notranjim energetskim trgom. Potreben je sklad za pravičen prehod, ki bo podpiral proces prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. Na področju podnebne politike je treba takoj konkretno ukrepati. Evropska komisija bi morala civilni družbi in državljanom na svetovni, državni in poddržavni ravni zagotoviti, da se bolj vključijo v razvoj, pregled in zlasti izvajanje Pariškega sporazuma.

| — | Begunsko krizo je treba ustrezno obvladovati. Odpreti je treba varne humanitarne koridorje in EU se mora odločno približevati vzpostavitvi skupnega azilnega sistema. |
| --- | --- |

—

Begunsko krizo je treba ustrezno obvladovati. Odpreti je treba varne humanitarne koridorje in EU se mora odločno približevati vzpostavitvi skupnega azilnega sistema.

10.2   
  Krepitev globalne vloge EU

| — | Leta 2016 je EU kot globalni akter zrasla in bi morala okrepiti svoj položaj pri spodbujanju miru in stabilizacije na konfliktnih območjih, vendar sta nezadostna notranja kohezija in pomanjkanje politične zavezanosti do danes oslabili njen vpliv v svetu. Kot pogoj za učinkovito zunanje ukrepanje so potrebni celoviti politični ukrepi v največjem možnem obsegu, ki bodo povezali njeno zunanjo in notranjo politiko. |
| --- | --- |

—

Leta 2016 je EU kot globalni akter zrasla in bi morala okrepiti svoj položaj pri spodbujanju miru in stabilizacije na konfliktnih območjih, vendar sta nezadostna notranja kohezija in pomanjkanje politične zavezanosti do danes oslabili njen vpliv v svetu. Kot pogoj za učinkovito zunanje ukrepanje so potrebni celoviti politični ukrepi v največjem možnem obsegu, ki bodo povezali njeno zunanjo in notranjo politiko.

| — | Potrebni so dodatni praktični ukrepi za okrepitev varnosti v Evropi: skupna trdna zunanja politika za reševanje odprtih sporov v sosednjih državah, razvojna politika, skladna s politikami drugih mednarodnih ustanov, mednarodno policijsko sodelovanje ter učinkovit nadzor nad zunanjimi mejami brez omejevanja svoboščin posameznika in zasebnosti. |
| --- | --- |

—

Potrebni so dodatni praktični ukrepi za okrepitev varnosti v Evropi: skupna trdna zunanja politika za reševanje odprtih sporov v sosednjih državah, razvojna politika, skladna s politikami drugih mednarodnih ustanov, mednarodno policijsko sodelovanje ter učinkovit nadzor nad zunanjimi mejami brez omejevanja svoboščin posameznika in zasebnosti.

| — | EESO meni, da je bistveno zaključiti trenutna dvostranska pogajanja o trgovini in naložbah, pri čemer je treba zagotoviti ravnovesje interesov, kot je opisano v mnenju EESO o sporočilu Komisije o trgovini za vse, in si prizadevati za njihovo pravilno izvajanje. Za preglednost in pravično ravnovesje interesov si je treba prizadevati tudi v večstranskem pristopu k trgovinskim sporazumom v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Sporazumi EU ne bi smeli zniževati standardov dela, okoljskih, socialnih, potrošniških in drugih standardov skupaj z javnimi storitvami, ampak bi si morali prizadevati za njihovo izboljšanje. |
| --- | --- |

—

EESO meni, da je bistveno zaključiti trenutna dvostranska pogajanja o trgovini in naložbah, pri čemer je treba zagotoviti ravnovesje interesov, kot je opisano v mnenju EESO o sporočilu Komisije o trgovini za vse, in si prizadevati za njihovo pravilno izvajanje. Za preglednost in pravično ravnovesje interesov si je treba prizadevati tudi v večstranskem pristopu k trgovinskim sporazumom v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Sporazumi EU ne bi smeli zniževati standardov dela, okoljskih, socialnih, potrošniških in drugih standardov skupaj z javnimi storitvami, ampak bi si morali prizadevati za njihovo izboljšanje.

| — | Globalne cilje trajnostnega razvoja, določene v Agendi 2030 ZN, je treba vključiti v področja politik, povezanih z zunanjim ukrepanjem EU. |
| --- | --- |

—

Globalne cilje trajnostnega razvoja, določene v Agendi 2030 ZN, je treba vključiti v področja politik, povezanih z zunanjim ukrepanjem EU.

| — | EESO poziva Komisijo, naj se osredotoči na vplivanje na razvoj in izvoz podnebnih tehnologij in rešitev na globalni ravni ter njihovo spodbujanje. |
| --- | --- |

—

EESO poziva Komisijo, naj se osredotoči na vplivanje na razvoj in izvoz podnebnih tehnologij in rešitev na globalni ravni ter njihovo spodbujanje.

10.3   
  Povečevanje odgovornosti državljanov za EU

| — | EESO poziva Evropsko komisijo, naj začne razpravo o načinu delovanja EU. Ponovno moramo potrditi evropske vrednote s skupno vizijo, pomen solidarnostne razsežnosti Evrope, socialno kohezijo ter vzpostavitev participativne in vključujoče demokracije. |
| --- | --- |

—

EESO poziva Evropsko komisijo, naj začne razpravo o načinu delovanja EU. Ponovno moramo potrditi evropske vrednote s skupno vizijo, pomen solidarnostne razsežnosti Evrope, socialno kohezijo ter vzpostavitev participativne in vključujoče demokracije.

| — | EESO odločno poziva Komisijo, naj skrbno spremlja, ali države članice spoštujejo pravno državo in Listino o temeljnih pravicah, ter naj dejavno obravnava morebitne kršitve. |
| --- | --- |

—

EESO odločno poziva Komisijo, naj skrbno spremlja, ali države članice spoštujejo pravno državo in Listino o temeljnih pravicah, ter naj dejavno obravnava morebitne kršitve.

| — | EESO obžaluje, da Komisija ni ustrezno upoštevala njegovega prispevka k delovnemu programu za leto 2016 in se ji ni zdelo primerno, da bi pripravila poglobljeno izmenjavo mnenj o svojih političnih odločitvah. Vzpostavitev sistematičnega dialoga z organizacijami civilne družbe in stopnjevanje socialnega dialoga na vseh ravneh sta ključna za doseganje ciljev EU. |
| --- | --- |

—

EESO obžaluje, da Komisija ni ustrezno upoštevala njegovega prispevka k delovnemu programu za leto 2016 in se ji ni zdelo primerno, da bi pripravila poglobljeno izmenjavo mnenj o svojih političnih odločitvah. Vzpostavitev sistematičnega dialoga z organizacijami civilne družbe in stopnjevanje socialnega dialoga na vseh ravneh sta ključna za doseganje ciljev EU.

PRIPOROČILA IN PREDLOGI ZA UKREPANJE V ZVEZI Z 10 PREDNOSTNIMI NALOGAMI KOMISIJE

1.   Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe

| — | Naložbe v infrastrukturo, proizvodnjo in kakovostna delovna mesta |
| --- | --- |

—

Naložbe v infrastrukturo, proizvodnjo in kakovostna delovna mesta

| — | Prenovljeni evropski semester za rast, konkurenčnost in socialni napredek |
| --- | --- |

—

Prenovljeni evropski semester za rast, konkurenčnost in socialni napredek

| — | Hitro približevanje nizkoogljičnemu krožnemu gospodarstvu |
| --- | --- |

—

Hitro približevanje nizkoogljičnemu krožnemu gospodarstvu

| 1.1 | Zaposlovanje ostaja glavna prednostna naloga za leto 2017, zlasti z ustvarjanjem novih delovnih mest za dolgotrajno brezposelne, ženske, mlade in migrante. |
| --- | --- |

1.1

Zaposlovanje ostaja glavna prednostna naloga za leto 2017, zlasti z ustvarjanjem novih delovnih mest za dolgotrajno brezposelne, ženske, mlade in migrante.

| 1.2 | Kar zadeva evropska sredstva, bi morala Komisija oceniti njihovo uporabo in zagotoviti, da se financiranje dodeljuje na učinkovito usmerjen način, ki kar najbolj spodbuja inovacije in rast, poudarek pa bi moral biti na naložbah v infrastrukturo, proizvodnjo in kakovostna delovna mesta. Nepravilnosti pri uporabi sredstev EU bi bilo treba bolje spremljati in kaznovati. |
| --- | --- |

1.2

Kar zadeva evropska sredstva, bi morala Komisija oceniti njihovo uporabo in zagotoviti, da se financiranje dodeljuje na učinkovito usmerjen način, ki kar najbolj spodbuja inovacije in rast, poudarek pa bi moral biti na naložbah v infrastrukturo, proizvodnjo in kakovostna delovna mesta. Nepravilnosti pri uporabi sredstev EU bi bilo treba bolje spremljati in kaznovati.

| 1.3 | Sektorji socialnih storitev spadajo med tiste, ki ustvarijo največ delovnih mest v Evropi. Komisija bi morala zato razviti akcijski načrt za povečevanje potenciala teh sektorjev in jim omogočiti dostop do sredstev Evropskega sklada za strateške naložbe. |
| --- | --- |

1.3

Sektorji socialnih storitev spadajo med tiste, ki ustvarijo največ delovnih mest v Evropi. Komisija bi morala zato razviti akcijski načrt za povečevanje potenciala teh sektorjev in jim omogočiti dostop do sredstev Evropskega sklada za strateške naložbe.

| 1.4 | Leta 2017 bi moral Letni pregled rasti kot prednostno nalogo opredeliti tudi socialne naložbe in gospodarstvom, ki zaostajajo, pomagati pri doseganju evropskih gospodarskih in socialnih standardov. |
| --- | --- |

1.4

Leta 2017 bi moral Letni pregled rasti kot prednostno nalogo opredeliti tudi socialne naložbe in gospodarstvom, ki zaostajajo, pomagati pri doseganju evropskih gospodarskih in socialnih standardov.

| 1.5 | Uporabiti je treba pristop z znanji in spretnostmi na podlagi hitrega izvajanja programa za nova znanja in spretnosti v Evropi ter svežnja ukrepov za zaposlovanje mladih (jamstvo za mlade in Evropska koalicija za vajeništva). |
| --- | --- |

1.5

Uporabiti je treba pristop z znanji in spretnostmi na podlagi hitrega izvajanja programa za nova znanja in spretnosti v Evropi ter svežnja ukrepov za zaposlovanje mladih (jamstvo za mlade in Evropska koalicija za vajeništva).

| 1.6 | Takoj je treba začeti izvajati ukrepe, predvidene v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo, pri tem pa dati prednost ukrepom, ki prispevajo k zagotavljanju konkurenčnejšega okolja za evropska podjetja. EESO želi, da Komisija preuči izvedljivost odprte evropske platforme za krožno gospodarstvo, ki bi združevala vse zainteresirane strani, gostil pa bi jo EESO. |
| --- | --- |

1.6

Takoj je treba začeti izvajati ukrepe, predvidene v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo, pri tem pa dati prednost ukrepom, ki prispevajo k zagotavljanju konkurenčnejšega okolja za evropska podjetja. EESO želi, da Komisija preuči izvedljivost odprte evropske platforme za krožno gospodarstvo, ki bi združevala vse zainteresirane strani, gostil pa bi jo EESO.

2.   Povezan enotni digitalni trg

| — | Spodbujanje digitalizacije infrastrukture, proizvodnje in javnih storitev |
| --- | --- |

—

Spodbujanje digitalizacije infrastrukture, proizvodnje in javnih storitev

| — | Povečanje znanj in spretnosti ter sprejemanja sprememb, ki jih prinaša digitalna tehnologija, v družbi na splošno in med delavci |
| --- | --- |

—

Povečanje znanj in spretnosti ter sprejemanja sprememb, ki jih prinaša digitalna tehnologija, v družbi na splošno in med delavci

| 2.1 | Digitalizacija industrije bo odločilni dejavnik za konkurenčnost evropskega gospodarstva. Proces digitalizacije ima velik vpliv na evropsko civilno družbo in je postal bistven za življenje ljudi. EESO si bo v okviru svojih medsektorskih odgovornosti kot forum, ki zastopa organizirano civilno družbo, prizadeval spodbuditi njeno sprejemanje politik na tem področju. |
| --- | --- |

2.1

Digitalizacija industrije bo odločilni dejavnik za konkurenčnost evropskega gospodarstva. Proces digitalizacije ima velik vpliv na evropsko civilno družbo in je postal bistven za življenje ljudi. EESO si bo v okviru svojih medsektorskih odgovornosti kot forum, ki zastopa organizirano civilno družbo, prizadeval spodbuditi njeno sprejemanje politik na tem področju.

| 2.2 | Možnosti, ki jih ponuja digitalno gospodarstvo in ki so povezane z drugimi velikimi gospodarskimi spremembami (npr. prehod na ekonomijo delitve in nizkoogljično gospodarstvo), je treba bolj strateško usmeriti v doseganje ciljev trajnostnega razvoja ZN. |
| --- | --- |

2.2

Možnosti, ki jih ponuja digitalno gospodarstvo in ki so povezane z drugimi velikimi gospodarskimi spremembami (npr. prehod na ekonomijo delitve in nizkoogljično gospodarstvo), je treba bolj strateško usmeriti v doseganje ciljev trajnostnega razvoja ZN.

| 2.3 | Da bi odpravili neenakosti med posamezniki in med malimi podjetji, bi bilo treba agendo za digitalizacijo v celoti izkoristiti pri razvoju pametne proizvodnje, pametnih energetskih omrežij, pametnega prometa in mobilnosti, pametnih bivališč in pametnih skupnosti. Možna je tudi obsežna uporaba digitalizacije za izboljšanje javnih storitev in uprave. Komisija bi morala spodbujati države članice k izmenjavi najboljših praks na tem področju. |
| --- | --- |

2.3

Da bi odpravili neenakosti med posamezniki in med malimi podjetji, bi bilo treba agendo za digitalizacijo v celoti izkoristiti pri razvoju pametne proizvodnje, pametnih energetskih omrežij, pametnega prometa in mobilnosti, pametnih bivališč in pametnih skupnosti. Možna je tudi obsežna uporaba digitalizacije za izboljšanje javnih storitev in uprave. Komisija bi morala spodbujati države članice k izmenjavi najboljših praks na tem področju.

| 2.4 | Kot del usklajene evropske strategije bi bilo treba pozvati socialne partnerje, naj za reševanje izzivov procesa digitalizacije uporabijo vse instrumente socialnega dialoga, da bi čim bolj povečali možnosti za kakovostno zaposlovanje in prekvalifikacijo oz. dodatno izobraževanje prizadetih delavcev ter opredelili nove oblike za zaščito teh delavcev. Priporočljivo je vzpostaviti reden posvetovalni proces z drugimi organizacijami civilne družbe, da bi zagotovili celovit pristop. |
| --- | --- |

2.4

Kot del usklajene evropske strategije bi bilo treba pozvati socialne partnerje, naj za reševanje izzivov procesa digitalizacije uporabijo vse instrumente socialnega dialoga, da bi čim bolj povečali možnosti za kakovostno zaposlovanje in prekvalifikacijo oz. dodatno izobraževanje prizadetih delavcev ter opredelili nove oblike za zaščito teh delavcev. Priporočljivo je vzpostaviti reden posvetovalni proces z drugimi organizacijami civilne družbe, da bi zagotovili celovit pristop.

3.   Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost

| — | Izvajanje strategije za energetsko unijo, vključno z njeno zunanjo razsežnostjo |
| --- | --- |

—

Izvajanje strategije za energetsko unijo, vključno z njeno zunanjo razsežnostjo

| — | Izvajanje in globalno izvajanje odločitev podnebne konference COP 21 |
| --- | --- |

—

Izvajanje in globalno izvajanje odločitev podnebne konference COP 21

| — | Zagotavljanje pravičnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje pravičnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo

| 3.1 | Komisija mora nadaljevati z izvajanjem daljnovidne strategije v skladu z delovnim programom, priloženem sporočilu o stanju energetske unije iz leta 2015. |
| --- | --- |

3.1

Komisija mora nadaljevati z izvajanjem daljnovidne strategije v skladu z delovnim programom, priloženem sporočilu o stanju energetske unije iz leta 2015.

| 3.2 | Predlog EESO o evropskem energetskem dialogu mora postati ključni mehanizem za zagotavljanje, da se znanje, pomisleki in interesi civilne družbe upoštevajo pri procesu oblikovanja energetske unije. |
| --- | --- |

3.2

Predlog EESO o evropskem energetskem dialogu mora postati ključni mehanizem za zagotavljanje, da se znanje, pomisleki in interesi civilne družbe upoštevajo pri procesu oblikovanja energetske unije.

| 3.3 | Odločitve, sprejete na podnebni konferenci COP 21, je treba začeti izvajati takoj in ob polnem sodelovanju organizirane civilne družbe. Mednarodno konkurenčna podjetja morajo imeti enake pogoje, da bi preprečili selitve virov ogljika. Poziv državam članicam, naj objavijo svoje nacionalno določene prispevke, bi bil pravi signal. Upoštevati bi bilo treba tudi potrebo po ponovnem zagonu naložb in utrditvi vodilne vloge EU na področju neoporečnih tehnologij. |
| --- | --- |

3.3

Odločitve, sprejete na podnebni konferenci COP 21, je treba začeti izvajati takoj in ob polnem sodelovanju organizirane civilne družbe. Mednarodno konkurenčna podjetja morajo imeti enake pogoje, da bi preprečili selitve virov ogljika. Poziv državam članicam, naj objavijo svoje nacionalno določene prispevke, bi bil pravi signal. Upoštevati bi bilo treba tudi potrebo po ponovnem zagonu naložb in utrditvi vodilne vloge EU na področju neoporečnih tehnologij.

| 3.4 | Glede na zaveze podnebne konference COP 21 je treba natančno oceniti tveganje za selitve virov ogljika in uporabiti politične instrumente za njihovo preprečevanje, zlasti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami za obdobje 2021–2030. |
| --- | --- |

3.4

Glede na zaveze podnebne konference COP 21 je treba natančno oceniti tveganje za selitve virov ogljika in uporabiti politične instrumente za njihovo preprečevanje, zlasti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami za obdobje 2021–2030.

| 3.5 | Prehranski sistem je eden od vodilnih vzrokov podnebnih sprememb, hkrati pa ga bodo te tudi bistveno prizadele. Povečati je treba vlogo agroživilskega sektorja pri prilagajanju na učinke podnebnih sprememb in njihovem blaženju. V akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo bi bilo treba poudariti pomen zmanjševanja količin in preprečevanja nastajanja odpadne hrane ter prizadevanj civilne družbe. |
| --- | --- |

3.5

Prehranski sistem je eden od vodilnih vzrokov podnebnih sprememb, hkrati pa ga bodo te tudi bistveno prizadele. Povečati je treba vlogo agroživilskega sektorja pri prilagajanju na učinke podnebnih sprememb in njihovem blaženju. V akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo bi bilo treba poudariti pomen zmanjševanja količin in preprečevanja nastajanja odpadne hrane ter prizadevanj civilne družbe.

| 3.6 | Poleg sklada za pravičen prehod mora EU uporabiti tudi sklad za inovacije in sklad za posodobitev ter v njuno upravljanje vključiti socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

3.6

Poleg sklada za pravičen prehod mora EU uporabiti tudi sklad za inovacije in sklad za posodobitev ter v njuno upravljanje vključiti socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe.

| 3.7 | Glede na rezultate raziskave EESO o načrtovani zastarelosti bi bilo treba začeti pilotni projekt o vključevanju ocenjene ali povprečne najkrajše življenjske dobe v sistem označevanja izdelkov. |
| --- | --- |

3.7

Glede na rezultate raziskave EESO o načrtovani zastarelosti bi bilo treba začeti pilotni projekt o vključevanju ocenjene ali povprečne najkrajše življenjske dobe v sistem označevanja izdelkov.

4.   Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo

| — | Rastoča industrija in delujoča unija kapitalskih trgov |
| --- | --- |

—

Rastoča industrija in delujoča unija kapitalskih trgov

| — | Spodbujanje konkurenčnejšega in okolju prijaznejšega gospodarstva, razvijanje podjetij socialnega gospodarstva in izvajanje inovativnih modelov |
| --- | --- |

—

Spodbujanje konkurenčnejšega in okolju prijaznejšega gospodarstva, razvijanje podjetij socialnega gospodarstva in izvajanje inovativnih modelov

| — | Zagotavljanje vsem dostopne pravične mobilnosti delavcev |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje vsem dostopne pravične mobilnosti delavcev

| — | V smeri pravičnejšega obdavčevanja |
| --- | --- |

—

V smeri pravičnejšega obdavčevanja

| 4.1 | Industrija je v središču enotnega trga, zato se mora Evropska unija še naprej osredotočati na oživitev svoje industrije in doseči zastavljeni cilj – povečanje prispevka industrije k BDP EU na 20 % do leta 2020. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izzivom, s katerimi se sooča jeklarska industrija, ter jih reševati s preoblikovanjem državne pomoči in bolj usmerjeno uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Izvajati je treba začeti tudi akcijski načrt za evropsko obrambno industrijo, ki bi pripomogel k velikim prihrankom pri javnih naročilih za obrambo. |
| --- | --- |

4.1

Industrija je v središču enotnega trga, zato se mora Evropska unija še naprej osredotočati na oživitev svoje industrije in doseči zastavljeni cilj – povečanje prispevka industrije k BDP EU na 20 % do leta 2020. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izzivom, s katerimi se sooča jeklarska industrija, ter jih reševati s preoblikovanjem državne pomoči in bolj usmerjeno uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Izvajati je treba začeti tudi akcijski načrt za evropsko obrambno industrijo, ki bi pripomogel k velikim prihrankom pri javnih naročilih za obrambo.

| 4.2 | Poleg pobud, sprejetih v okviru unije kapitalskih trgov, EESO poziva k sprejetju učinkovitih ukrepov za boljši dostop do financiranja. Regulativni in nadzorni okvir (na mikro- in makrobonitetni ravni) finančnega sektorja bi bilo treba prilagoditi, da bi zmanjšali tveganje regulativne arbitraže. V zvezi s tem bi bilo treba obravnavati tudi bančni sistem v senci. Poleg tega bi bilo treba razviti sredstva za boljše izkoriščanje kapitala v državnih premoženjskih skladih. V procesu oblikovanja bančne unije se je treba sklicevati na dejstvo, da bančne storitve vključujejo element javne storitve. Državljani morajo imeti možnost uporabljati te storitve in se zavedati, da so pregledne, zanesljive in poceni. |
| --- | --- |

4.2

Poleg pobud, sprejetih v okviru unije kapitalskih trgov, EESO poziva k sprejetju učinkovitih ukrepov za boljši dostop do financiranja. Regulativni in nadzorni okvir (na mikro- in makrobonitetni ravni) finančnega sektorja bi bilo treba prilagoditi, da bi zmanjšali tveganje regulativne arbitraže. V zvezi s tem bi bilo treba obravnavati tudi bančni sistem v senci. Poleg tega bi bilo treba razviti sredstva za boljše izkoriščanje kapitala v državnih premoženjskih skladih. V procesu oblikovanja bančne unije se je treba sklicevati na dejstvo, da bančne storitve vključujejo element javne storitve. Državljani morajo imeti možnost uporabljati te storitve in se zavedati, da so pregledne, zanesljive in poceni.

| 4.3 | Potreben je dejanski akcijski načrt za odpravo ovir, s katerimi se pri domačem in čezmejnem trgovanju srečujejo MSP, vključno z mikro- in družinskimi podjetji. |
| --- | --- |

4.3

Potreben je dejanski akcijski načrt za odpravo ovir, s katerimi se pri domačem in čezmejnem trgovanju srečujejo MSP, vključno z mikro- in družinskimi podjetji.

| 4.4 | EESO odločno poziva Komisijo, naj uvede akcijski načrt za socialno gospodarstvo ter zagotovi popoln ekosistem za njegov razvoj in rast, da bi sprostila polni potencial podjetij socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

4.4

EESO odločno poziva Komisijo, naj uvede akcijski načrt za socialno gospodarstvo ter zagotovi popoln ekosistem za njegov razvoj in rast, da bi sprostila polni potencial podjetij socialnega gospodarstva.

| 4.5 | EESO poudarja, da je treba povečati konkurenčnost Evrope in podpirati okolju prijazno gospodarstvo. V tem smislu je pri pregledovanju strategije za enotni trg leta 2017 poleg načela ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev pomembno spodbujati nove modele podjetij, pri katerih je pomembno ravnovesje gospodarskih, socialnih in okoljskih vidikov. Za uspešno delovanje sodelovalne ekonomije, funkcionalnega gospodarstva in krožnega gospodarstva so potrebne jasne smernice. Bistven je celovit pristop, ki upošteva različne socialne, gospodarske in okoljske vidike v skladnem okviru politike. Ključno je vzpostaviti ambicioznejšo strategijo za družbeno odgovornost podjetij, ki bolje prepoznava prispevke podjetij za skupno dobro ter meri kazalnike blaginje in socialnega razvoja, ki presegajo BDP. |
| --- | --- |

4.5

EESO poudarja, da je treba povečati konkurenčnost Evrope in podpirati okolju prijazno gospodarstvo. V tem smislu je pri pregledovanju strategije za enotni trg leta 2017 poleg načela ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev pomembno spodbujati nove modele podjetij, pri katerih je pomembno ravnovesje gospodarskih, socialnih in okoljskih vidikov. Za uspešno delovanje sodelovalne ekonomije, funkcionalnega gospodarstva in krožnega gospodarstva so potrebne jasne smernice. Bistven je celovit pristop, ki upošteva različne socialne, gospodarske in okoljske vidike v skladnem okviru politike. Ključno je vzpostaviti ambicioznejšo strategijo za družbeno odgovornost podjetij, ki bolje prepoznava prispevke podjetij za skupno dobro ter meri kazalnike blaginje in socialnega razvoja, ki presegajo BDP.

| 4.6 | Kar zadeva javno naročanje v skladu z novimi direktivami, je treba olajšati uporabo socialnih klavzul in rezerviranega trga ter oblikovati vodnik za javnega naročnika. |
| --- | --- |

4.6

Kar zadeva javno naročanje v skladu z novimi direktivami, je treba olajšati uporabo socialnih klavzul in rezerviranega trga ter oblikovati vodnik za javnega naročnika.

| 4.7 | Zaščititi je treba pravično mobilnost delavcev. EESO v zvezi s tem pripravlja mnenje o predlogu Komisije za revizijo Direktive 96/71/ES ter obravnava vprašanji podpiranja svobode opravljanja storitev in ohranitve tako pravične konkurence na trgu storitev kot enake obravnave na trgu dela. |
| --- | --- |

4.7

Zaščititi je treba pravično mobilnost delavcev. EESO v zvezi s tem pripravlja mnenje o predlogu Komisije za revizijo Direktive 96/71/ES ter obravnava vprašanji podpiranja svobode opravljanja storitev in ohranitve tako pravične konkurence na trgu storitev kot enake obravnave na trgu dela.

| 4.8 | Potrebe razvoja skupne kmetijske politike, povezane z vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, bi morale biti usmerjene v ohranitev večfunkcionalnosti, družinskih kmetij in trajnosti v središču evropskega kmetijstva. Komisija bi morala pripraviti evropsko strategijo za prehrano s celovitim pristopom, ki bi zajemala vso dobavno verigo, od kmeta do potrošnika, in zagotavljala skladnost med različnimi sektorji politike, od kmetijskih do trgovinskih, izobraževalnih in podnebnih politik. |
| --- | --- |

4.8

Potrebe razvoja skupne kmetijske politike, povezane z vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, bi morale biti usmerjene v ohranitev večfunkcionalnosti, družinskih kmetij in trajnosti v središču evropskega kmetijstva. Komisija bi morala pripraviti evropsko strategijo za prehrano s celovitim pristopom, ki bi zajemala vso dobavno verigo, od kmeta do potrošnika, in zagotavljala skladnost med različnimi sektorji politike, od kmetijskih do trgovinskih, izobraževalnih in podnebnih politik.

| 4.9 | Mestna agenda EU je izredno pomembna. Komisija bi morala pripraviti belo knjigo o podeželskih območjih. Poudariti pa je treba, da so mestna in podeželska območja tesno povezana in nimajo drugih možnosti. |
| --- | --- |

4.9

Mestna agenda EU je izredno pomembna. Komisija bi morala pripraviti belo knjigo o podeželskih območjih. Poudariti pa je treba, da so mestna in podeželska območja tesno povezana in nimajo drugih možnosti.

| 4.10 | Pomembno je izkoristiti prednosti, ki jih ima zagon enotnega trga za zaposlovanje, zlasti kar zadeva storitve, digitalizacijo in mobilnost delavcev. Pravilno delovanje enotnega trga in okvir, ki zagotavlja varnost ljudi in pravično konkurenco, sta osnova za gospodarsko okrevanje Evrope. EESO poudarja tudi, da je treba obravnavati položaj revnih zaposlenih ter razviti učinkovita orodja in politike za zaščito plače, ki zagotavlja preživetje, in zagotavljanje varnosti na področju novih zaposlitvenih razmerij. |
| --- | --- |

4.10

Pomembno je izkoristiti prednosti, ki jih ima zagon enotnega trga za zaposlovanje, zlasti kar zadeva storitve, digitalizacijo in mobilnost delavcev. Pravilno delovanje enotnega trga in okvir, ki zagotavlja varnost ljudi in pravično konkurenco, sta osnova za gospodarsko okrevanje Evrope. EESO poudarja tudi, da je treba obravnavati položaj revnih zaposlenih ter razviti učinkovita orodja in politike za zaščito plače, ki zagotavlja preživetje, in zagotavljanje varnosti na področju novih zaposlitvenih razmerij.

| 4.11 | Akcijski načrt za učinkovito obdavčitev dohodkov pravnih oseb mora napredovati, zlasti na področju skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB). EESO poziva k odločnim korakom za preprečevanje davčnih goljufij, davčnih utaj in agresivnega davčnega načrtovanja. Davke bi morali zajeti tam, kjer je ekonomska vsebina. Zato EESO želi, da je EU polno vključena v akcijski načrt OECD za boj proti utaji davkov ter zmanjševanju davčne osnove in prenosu dobičkov. |
| --- | --- |

4.11

Akcijski načrt za učinkovito obdavčitev dohodkov pravnih oseb mora napredovati, zlasti na področju skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB). EESO poziva k odločnim korakom za preprečevanje davčnih goljufij, davčnih utaj in agresivnega davčnega načrtovanja. Davke bi morali zajeti tam, kjer je ekonomska vsebina. Zato EESO želi, da je EU polno vključena v akcijski načrt OECD za boj proti utaji davkov ter zmanjševanju davčne osnove in prenosu dobičkov.

| 4.12 | EESO pozdravlja dejstvo, da se je Komisija v prejšnjem ciklu evropskega semestra osredotočila na postopen premik davčnih obremenitev stran od davkoplačevalcev z nizkimi prihodki za učinkovitejši in pravičnejši davčni sistem, kar spodbuja prehod na davke, ki imajo manj zaviralnih učinkov kot davki na delo. Poleg tega so reforme davčnih sistemov potrebne za zagotavljanje njihove prerazporeditvene vloge, ki lahko prispeva k odpravljanju neenakosti. |
| --- | --- |

4.12

EESO pozdravlja dejstvo, da se je Komisija v prejšnjem ciklu evropskega semestra osredotočila na postopen premik davčnih obremenitev stran od davkoplačevalcev z nizkimi prihodki za učinkovitejši in pravičnejši davčni sistem, kar spodbuja prehod na davke, ki imajo manj zaviralnih učinkov kot davki na delo. Poleg tega so reforme davčnih sistemov potrebne za zagotavljanje njihove prerazporeditvene vloge, ki lahko prispeva k odpravljanju neenakosti.

5.   Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija

| — | Načrt za dokončno oblikovanje ekonomske in monetarne unije, vključno z bančno unijo |
| --- | --- |

—

Načrt za dokončno oblikovanje ekonomske in monetarne unije, vključno z bančno unijo

| — | Nadaljevanje oblikovanja ekonomske in monetarne unije |
| --- | --- |

—

Nadaljevanje oblikovanja ekonomske in monetarne unije

| — | Zagotavljanje, da evropski semester izpolnjuje cilje strategije Evropa 2020 in socialne cilje |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje, da evropski semester izpolnjuje cilje strategije Evropa 2020 in socialne cilje

| 5.1 | Glede na izredno omejeno zmogljivost denarne politike za spodbujanje povpraševanja je gospodarstvo euroobmočja v t. i. likvidnostni pasti. Potrebna je večja solidarnost držav s strukturnimi presežki, ki bi morale v večjem obsegu prispevati k ekspanzivnim politikam. |
| --- | --- |

5.1

Glede na izredno omejeno zmogljivost denarne politike za spodbujanje povpraševanja je gospodarstvo euroobmočja v t. i. likvidnostni pasti. Potrebna je večja solidarnost držav s strukturnimi presežki, ki bi morale v večjem obsegu prispevati k ekspanzivnim politikam.

| 5.2 | Euroobmočje mora okrepiti svoj potencial za rast in svojo sposobnost soočanja z asimetričnimi pretresi ter spodbujati gospodarsko in socialno konvergenco. Za to je potrebna nova uredba o posebni fiskalni zmogljivosti. EESO poziva, naj se v euroobmočju vzpostavi makroekonomski dialog kot ključni prispevek k demokratičnemu in socialnemu razvoju ekonomske in monetarne unije. EESO poudarja, da bi se morali v prihodnjih razpravah odbori za konkurenčnost preimenovati v odbore za konkurenčnost, socialno kohezijo in trajnost. Euroobmočje bo moralo v mednarodnih organih nastopati enotno. |
| --- | --- |

5.2

Euroobmočje mora okrepiti svoj potencial za rast in svojo sposobnost soočanja z asimetričnimi pretresi ter spodbujati gospodarsko in socialno konvergenco. Za to je potrebna nova uredba o posebni fiskalni zmogljivosti. EESO poziva, naj se v euroobmočju vzpostavi makroekonomski dialog kot ključni prispevek k demokratičnemu in socialnemu razvoju ekonomske in monetarne unije. EESO poudarja, da bi se morali v prihodnjih razpravah odbori za konkurenčnost preimenovati v odbore za konkurenčnost, socialno kohezijo in trajnost. Euroobmočje bo moralo v mednarodnih organih nastopati enotno.

| 5.3 | EESO od evropskih institucij pričakuje, da bodo leta 2017 začele drugo fazo načrta za dokončanje ekonomske in monetarne unije ter jasno opredelile identiteto euroobmočja. Pripadajoči načrt bi moral vključevati politično razpravo o izvajanju institucionalnih korakov, pri čemer bo za nekatere morda potrebna sprememba Pogodbe. |
| --- | --- |

5.3

EESO od evropskih institucij pričakuje, da bodo leta 2017 začele drugo fazo načrta za dokončanje ekonomske in monetarne unije ter jasno opredelile identiteto euroobmočja. Pripadajoči načrt bi moral vključevati politično razpravo o izvajanju institucionalnih korakov, pri čemer bo za nekatere morda potrebna sprememba Pogodbe.

| 5.4 | Razprava bi morala po možnosti obravnavati naslednja vprašanja: trdnejšo strukturo euroobmočja, fiskalno zmogljivost euroobmočja in izdajanje skupnih dolgov držav članic euroobmočja, ki bi ga upravljal evropski denarni sklad; izboljšano odgovornost in demokratično legitimnost ekonomske in monetarne unije, kar bi dosegli s povečanjem pristojnosti Evropskega parlamenta; ter bolje strukturirano medparlamentarno konkurenco, večjo zavezanost nacionalnih parlamentov in glasovanje evropskih poslancev iz držav članic euroobmočja le o zadevah v pristojnosti ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

5.4

Razprava bi morala po možnosti obravnavati naslednja vprašanja: trdnejšo strukturo euroobmočja, fiskalno zmogljivost euroobmočja in izdajanje skupnih dolgov držav članic euroobmočja, ki bi ga upravljal evropski denarni sklad; izboljšano odgovornost in demokratično legitimnost ekonomske in monetarne unije, kar bi dosegli s povečanjem pristojnosti Evropskega parlamenta; ter bolje strukturirano medparlamentarno konkurenco, večjo zavezanost nacionalnih parlamentov in glasovanje evropskih poslancev iz držav članic euroobmočja le o zadevah v pristojnosti ekonomske in monetarne unije.

| 5.5 | Kot del evropskega semestra sta civilni in socialni dialog lahko gonilni sili za uspešne, vzdržne in vključujoče gospodarske in socialne reforme ter reforme na področju zaposlovanja. Nacionalni parlamenti morajo biti vključeni v načrtovanje in ocenjevanje nacionalnih programov reform ter izvajanje priporočil za posamezne države v skladu s cilji strategije Evropa 2020. Socialni partnerji imajo posebno vlogo v zvezi s svojimi izključnimi pristojnostmi, odgovornostmi in nalogami. |
| --- | --- |

5.5

Kot del evropskega semestra sta civilni in socialni dialog lahko gonilni sili za uspešne, vzdržne in vključujoče gospodarske in socialne reforme ter reforme na področju zaposlovanja. Nacionalni parlamenti morajo biti vključeni v načrtovanje in ocenjevanje nacionalnih programov reform ter izvajanje priporočil za posamezne države v skladu s cilji strategije Evropa 2020. Socialni partnerji imajo posebno vlogo v zvezi s svojimi izključnimi pristojnostmi, odgovornostmi in nalogami.

| 5.6 | Takoj je treba začeti izvajati ukrepe za uvedbo varnostnih mrež za slabo plačane in ranljive delavce, zagotavljanje zadostnih prihodkov za preživetje v gospodinjstvih, obravnavo revnih območij in izravnavo neenakosti. Evropski steber za socialne pravice je treba leta 2017 jasno opredeliti in izvajati z dejavnim prispevkom socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe. V okviru tega stebra je treba podpreti trajnostni gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest in v ta namen doseči oprijemljive rezultate, da bi se izboljšala kakovost življenja in dela ljudi v Evropi ter bi se spodbudili učinkoviti in vključujoči trgi dela ter kakovostne in vsem dostopne javne storitve. |
| --- | --- |

5.6

Takoj je treba začeti izvajati ukrepe za uvedbo varnostnih mrež za slabo plačane in ranljive delavce, zagotavljanje zadostnih prihodkov za preživetje v gospodinjstvih, obravnavo revnih območij in izravnavo neenakosti. Evropski steber za socialne pravice je treba leta 2017 jasno opredeliti in izvajati z dejavnim prispevkom socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe. V okviru tega stebra je treba podpreti trajnostni gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest in v ta namen doseči oprijemljive rezultate, da bi se izboljšala kakovost življenja in dela ljudi v Evropi ter bi se spodbudili učinkoviti in vključujoči trgi dela ter kakovostne in vsem dostopne javne storitve.

| 5.7 | Bančna unija kot del finančne unije je ključnega pomena za zagotavljanje celovitosti eura in povečanje delitve tveganja z zasebnim sektorjem. Predlog evropskega sistema jamstva za vloge je bistven del bančne unije. Nadaljnjo delitev tveganj kot del predloga evropskega sistema jamstva za vloge bi moralo spremljati nadaljnje zmanjšanje tveganja v bančni uniji. Oboje je treba obravnavati skupaj ter čim prej in ju dejansko začeti izvajati. Komisija bi morala pripraviti celovito in podrobno oceno učinka, da se dodatno okrepi legitimnost predloga. |
| --- | --- |

5.7

Bančna unija kot del finančne unije je ključnega pomena za zagotavljanje celovitosti eura in povečanje delitve tveganja z zasebnim sektorjem. Predlog evropskega sistema jamstva za vloge je bistven del bančne unije. Nadaljnjo delitev tveganj kot del predloga evropskega sistema jamstva za vloge bi moralo spremljati nadaljnje zmanjšanje tveganja v bančni uniji. Oboje je treba obravnavati skupaj ter čim prej in ju dejansko začeti izvajati. Komisija bi morala pripraviti celovito in podrobno oceno učinka, da se dodatno okrepi legitimnost predloga.

6.   Razumni in uravnoteženi prostotrgovinski sporazumi

| — | Sklepanje trgovinskih sporazumov z ambicioznimi in inovativnimi poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju |
| --- | --- |

—

Sklepanje trgovinskih sporazumov z ambicioznimi in inovativnimi poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju

| — | Izkoriščanje prednosti civilnega in socialnega dialoga |
| --- | --- |

—

Izkoriščanje prednosti civilnega in socialnega dialoga

| 6.1 | Potrebna je skladnost razvojnih in trgovinskih politik. Kot je navedeno v sporočilu o trgovini za vse, sporazumi EU ne bi smeli zniževati standardov dela, okoljskih, socialnih, potrošniških in drugih standardov skupaj z javnimi storitvami, ampak bi jih morali izboljšati. |
| --- | --- |

6.1

Potrebna je skladnost razvojnih in trgovinskih politik. Kot je navedeno v sporočilu o trgovini za vse, sporazumi EU ne bi smeli zniževati standardov dela, okoljskih, socialnih, potrošniških in drugih standardov skupaj z javnimi storitvami, ampak bi jih morali izboljšati.

| 6.2 | EESO v teh razmerah meni, da je pomembno uravnoteženo zaključiti tekoča pogajanja o trgovini in naložbah (vključno s čezatlantskim partnerstvom za trgovino in naložbe, celovitim gospodarskim in trgovinskim sporazumom, pogajanji med EU in Japonsko, pogajanji o naložbah med EU in Kitajsko, pogajanji na ravni držav ASEAN in morebitnimi nezaključenimi pogajanji o sporazumih o gospodarskem partnerstvu) ter po ratifikaciji sporazumov spremljati učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

6.2

EESO v teh razmerah meni, da je pomembno uravnoteženo zaključiti tekoča pogajanja o trgovini in naložbah (vključno s čezatlantskim partnerstvom za trgovino in naložbe, celovitim gospodarskim in trgovinskim sporazumom, pogajanji med EU in Japonsko, pogajanji o naložbah med EU in Kitajsko, pogajanji na ravni držav ASEAN in morebitnimi nezaključenimi pogajanji o sporazumih o gospodarskem partnerstvu) ter po ratifikaciji sporazumov spremljati učinkovito izvajanje.

| 6.3 | Pri večstranskih pogajanjih o storitvah (sporazum o trgovini s storitvami) in okoljskih dobrinah si je treba prizadevati tudi za preglednost in pravično ravnovesje interesov. |
| --- | --- |

6.3

Pri večstranskih pogajanjih o storitvah (sporazum o trgovini s storitvami) in okoljskih dobrinah si je treba prizadevati tudi za preglednost in pravično ravnovesje interesov.

| 6.4 | Pogajanja za sklenitev dvostranskih trgovinskih sporazumov ne bi smela oslabiti zavezanosti EU Svetovni trgovinski organizaciji in močnemu večstranskemu globalnemu sporazumu ter bi se morala izogibati morebitnim nasprotujočim si pravilom. Pri pogajanjih s Svetovno trgovinsko organizacijo je na primer potreben bolj osredotočen pristop k digitalni trgovini. |
| --- | --- |

6.4

Pogajanja za sklenitev dvostranskih trgovinskih sporazumov ne bi smela oslabiti zavezanosti EU Svetovni trgovinski organizaciji in močnemu večstranskemu globalnemu sporazumu ter bi se morala izogibati morebitnim nasprotujočim si pravilom. Pri pogajanjih s Svetovno trgovinsko organizacijo je na primer potreben bolj osredotočen pristop k digitalni trgovini.

| 6.5 | Trgovina je eno od ključnih področij za proizvodne sektorje EU in za obrambo evropskega trga pred nepravičnim ravnanjem in dampingom, in sicer s posodobljenimi instrumenti trgovinske zaščite, da bi notranji trg popolnoma zaščitili pred nepravičnimi uvozi iz držav, ki niso članice EU. Evropska komisija pa bi morala natančno oceniti vpliv te odločitve na status tržnega gospodarstva Kitajske. |
| --- | --- |

6.5

Trgovina je eno od ključnih področij za proizvodne sektorje EU in za obrambo evropskega trga pred nepravičnim ravnanjem in dampingom, in sicer s posodobljenimi instrumenti trgovinske zaščite, da bi notranji trg popolnoma zaščitili pred nepravičnimi uvozi iz držav, ki niso članice EU. Evropska komisija pa bi morala natančno oceniti vpliv te odločitve na status tržnega gospodarstva Kitajske.

| 6.6 | Sistem sodišč za naložbe, ki ga je nedavno predlagala Evropska komisija, je sicer boljši od diskreditiranega mehanizma za reševanje sporov med vlagatelji in državo, ki ga podpirajo ZDA, vendar je še vedno sporen in ga je treba dodatno oceniti. |
| --- | --- |

6.6

Sistem sodišč za naložbe, ki ga je nedavno predlagala Evropska komisija, je sicer boljši od diskreditiranega mehanizma za reševanje sporov med vlagatelji in državo, ki ga podpirajo ZDA, vendar je še vedno sporen in ga je treba dodatno oceniti.

| 6.7 | Trgovinska politika EU bi morala upoštevati različna mnenja, ki so bila izražena o posledicah trgovinskih sporazumov. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vključenosti skupnih organov, ki zajemajo vse dele civilne družbe, v spremljanje vseh vidikov sporazumov o prosti trgovini. Strokovno znanje EESO delu daje edinstveno vrednost. Presoje vpliva na prihodnja ali tekoča pogajanja so še vedno ključno orodje za vse, ki sodelujejo pri spremljanju pogajanj. |
| --- | --- |

6.7

Trgovinska politika EU bi morala upoštevati različna mnenja, ki so bila izražena o posledicah trgovinskih sporazumov. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vključenosti skupnih organov, ki zajemajo vse dele civilne družbe, v spremljanje vseh vidikov sporazumov o prosti trgovini. Strokovno znanje EESO delu daje edinstveno vrednost. Presoje vpliva na prihodnja ali tekoča pogajanja so še vedno ključno orodje za vse, ki sodelujejo pri spremljanju pogajanj.

7.   Območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju

| — | Izboljšanje varnosti državljanov |
| --- | --- |

—

Izboljšanje varnosti državljanov

| — | Spoštovanje pravne države |
| --- | --- |

—

Spoštovanje pravne države

| — | Odpravljanje ovir in zapiranje vrzeli |
| --- | --- |

—

Odpravljanje ovir in zapiranje vrzeli

| 7.1 | Potreben je takojšen odziv na naraščajoče zahteve evropskih državljanov po varnosti, da bi zaščitili glavne dosežke povezovanja EU in ponovno vzpostavili zaupanje med državami članicami. V boju proti terorizmu je potrebno tesnejše sodelovanje med državami članicami in med njihovimi organi. |
| --- | --- |

7.1

Potreben je takojšen odziv na naraščajoče zahteve evropskih državljanov po varnosti, da bi zaščitili glavne dosežke povezovanja EU in ponovno vzpostavili zaupanje med državami članicami. V boju proti terorizmu je potrebno tesnejše sodelovanje med državami članicami in med njihovimi organi.

| 7.2 | Prizadevanje za mir na Bližnjem vzhodu, mednarodno policijsko sodelovanje, učinkovit nadzor nad zunanjimi mejami in razvojna politika nepogrešljivo dopolnjujejo ukrepe, namenjene povečanju varnosti v Evropi. |
| --- | --- |

7.2

Prizadevanje za mir na Bližnjem vzhodu, mednarodno policijsko sodelovanje, učinkovit nadzor nad zunanjimi mejami in razvojna politika nepogrešljivo dopolnjujejo ukrepe, namenjene povečanju varnosti v Evropi.

| 7.3 | Leta 2017 mora Evropa okrepiti stebre ukrepov EU, ki so določeni v evropski agendi za varnost. Ta agenda mora zagotoviti popolno skladnost s pravno državo in spoštovanje temeljnih pravic v državah članicah, vključno z demokracijo, človekovimi pravicami, ekonomskimi in socialnimi pravicami, ter učinkovit dialog s civilno družbo. |
| --- | --- |

7.3

Leta 2017 mora Evropa okrepiti stebre ukrepov EU, ki so določeni v evropski agendi za varnost. Ta agenda mora zagotoviti popolno skladnost s pravno državo in spoštovanje temeljnih pravic v državah članicah, vključno z demokracijo, človekovimi pravicami, ekonomskimi in socialnimi pravicami, ter učinkovit dialog s civilno družbo.

| 7.4 | Odpraviti je treba zastoj v zvezi s predlogom direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb (COM(2008) 426 final) in močno okrepiti vidik udeležbe civilne družbe. |
| --- | --- |

7.4

Odpraviti je treba zastoj v zvezi s predlogom direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb (COM(2008) 426 final) in močno okrepiti vidik udeležbe civilne družbe.

| 7.5 | Strategijo za enakost spolov za obdobje 2010–2015 je treba prenoviti z jasnimi cilji, praktičnimi ukrepi in učinkovitim spremljanjem napredka pri preprečevanju diskriminacije zaradi spola na trgu dela, v izobraževanju in procesih odločanja ter pri boju proti nasilju na podlagi spola. |
| --- | --- |

7.5

Strategijo za enakost spolov za obdobje 2010–2015 je treba prenoviti z jasnimi cilji, praktičnimi ukrepi in učinkovitim spremljanjem napredka pri preprečevanju diskriminacije zaradi spola na trgu dela, v izobraževanju in procesih odločanja ter pri boju proti nasilju na podlagi spola.

| 7.6 | Evropsko strategijo o invalidnosti bi bilo treba v skladu z ugotovitvami Odbora ZN za pravice invalidov (CRPD) nadgraditi z ustrezno zakonodajo in uvedbo evropske prednostne kartice, ki bi jo priznale vse države članice. |
| --- | --- |

7.6

Evropsko strategijo o invalidnosti bi bilo treba v skladu z ugotovitvami Odbora ZN za pravice invalidov (CRPD) nadgraditi z ustrezno zakonodajo in uvedbo evropske prednostne kartice, ki bi jo priznale vse države članice.

| 7.7 | V boju proti revščini je treba določiti posebne kazalnike in cilje za otroke v težkih razmerah. |
| --- | --- |

7.7

V boju proti revščini je treba določiti posebne kazalnike in cilje za otroke v težkih razmerah.

| 7.8 | Obravnavati je treba nove oblike ranljivosti, kot so negotova zaposlitev, revščina zaposlenih ter položaj starejših in mladih žensk, mater samohranilk in migrantk. |
| --- | --- |

7.8

Obravnavati je treba nove oblike ranljivosti, kot so negotova zaposlitev, revščina zaposlenih ter položaj starejših in mladih žensk, mater samohranilk in migrantk.

8.   V smeri nove migracijske politike

| — | Ustrezno obvladovanje vprašanja beguncev |
| --- | --- |

—

Ustrezno obvladovanje vprašanja beguncev

| — | Vključevanje migrantov |
| --- | --- |

—

Vključevanje migrantov

| — | Preprečevanje populizma in ksenofobije |
| --- | --- |

—

Preprečevanje populizma in ksenofobije

| 8.1 | EU se mora na vprašanja migracije in azila odzvati s tesnejšim sodelovanjem med državami članicami ter enotnimi in praktičnimi ukrepi. EESO se sklicuje na priporočila in poročilo, ki jih je pripravil na podlagi informativnih obiskov za ugotavljanje dejstev v 11 državah članicah. Prednost morajo imeti predlogi, ki izhajajo iz poročila Evropskega parlamenta o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migracijam. |
| --- | --- |

8.1

EU se mora na vprašanja migracije in azila odzvati s tesnejšim sodelovanjem med državami članicami ter enotnimi in praktičnimi ukrepi. EESO se sklicuje na priporočila in poročilo, ki jih je pripravil na podlagi informativnih obiskov za ugotavljanje dejstev v 11 državah članicah. Prednost morajo imeti predlogi, ki izhajajo iz poročila Evropskega parlamenta o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migracijam.

| 8.2 | Leta 2017 je treba določiti pogoje za odpravo odstopanj od nadzora meja, ki ga predvidevajo schengenska pravila, in zagotavljanje pravne države pri upravljanju schengenskega območja. |
| --- | --- |

8.2

Leta 2017 je treba določiti pogoje za odpravo odstopanj od nadzora meja, ki ga predvidevajo schengenska pravila, in zagotavljanje pravne države pri upravljanju schengenskega območja.

| 8.3 | Predlagani skupni azilni sistem je razumno mogoče vzpostaviti srednjeročno. Zakonodajne in politične pobude, ki jih predlaga Evropska komisija, je treba hitro sprejeti, pri tem pa spoštovati splošni interes prosilcev za mednarodno zaščito in pravno državo kot izraz dejanske solidarnosti med državami članicami. |
| --- | --- |

8.3

Predlagani skupni azilni sistem je razumno mogoče vzpostaviti srednjeročno. Zakonodajne in politične pobude, ki jih predlaga Evropska komisija, je treba hitro sprejeti, pri tem pa spoštovati splošni interes prosilcev za mednarodno zaščito in pravno državo kot izraz dejanske solidarnosti med državami članicami.

| 8.4 | Zato je pomembno ponovno preučiti predlog o preselitvi, premestitvi in zaščiti prosilcev za azil, da bi zanje odprli zakonite in varne poti. |
| --- | --- |

8.4

Zato je pomembno ponovno preučiti predlog o preselitvi, premestitvi in zaščiti prosilcev za azil, da bi zanje odprli zakonite in varne poti.

| 8.5 | V zvezi s tem želi EESO poudariti, da v sporazumu med EU in Turčijo ni potrebnih jamstev, ki bi zagotavljala spoštovanje evropskih temeljnih pravic in mednarodnih obveznosti. Potrebno je odločno ukrepanje za ponovno vzpostavitev pozitivnega sodelovanja s turškimi oblastmi in oblastmi sosednjih držav, ki ostajajo ključne za varnost meja EU. |
| --- | --- |

8.5

V zvezi s tem želi EESO poudariti, da v sporazumu med EU in Turčijo ni potrebnih jamstev, ki bi zagotavljala spoštovanje evropskih temeljnih pravic in mednarodnih obveznosti. Potrebno je odločno ukrepanje za ponovno vzpostavitev pozitivnega sodelovanja s turškimi oblastmi in oblastmi sosednjih držav, ki ostajajo ključne za varnost meja EU.

| 8.6 | Migracijska politika potrebuje sredstva za vključevanje migrantov in beguncev. EESO se zaveda prizadevanj za racionalnejšo porabo sredstev, ki so na voljo v različnih evropskih skladih. Zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada je treba zagotoviti več sredstev državam članicam, ki so najbolj izpostavljene izzivu vključevanja migrantov ali beguncev. |
| --- | --- |

8.6

Migracijska politika potrebuje sredstva za vključevanje migrantov in beguncev. EESO se zaveda prizadevanj za racionalnejšo porabo sredstev, ki so na voljo v različnih evropskih skladih. Zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada je treba zagotoviti več sredstev državam članicam, ki so najbolj izpostavljene izzivu vključevanja migrantov ali beguncev.

| 8.7 | Osebam, ki v Evropi prebivajo zakonito, je nujno treba omogočiti usposabljanje ter jim pomagati pri vstopu na trg dela in splošnem vključevanju v družbo. Prav tako je ključno obravnavati naraščajoče pojave ksenofobije in populizma, ki so pogosto povezani z obsežnimi migracijskimi tokovi. Skupna izjava, ki so jo izdali evropski socialni in ekonomski partnerji (ETUC, Business Europe, CEEP, UEAPME in Eurochambres), ter delo, ki ga opravljajo organizacije civilne družbe in deležniki socialnega gospodarstva, kažeta pot v prihodnost. |
| --- | --- |

8.7

Osebam, ki v Evropi prebivajo zakonito, je nujno treba omogočiti usposabljanje ter jim pomagati pri vstopu na trg dela in splošnem vključevanju v družbo. Prav tako je ključno obravnavati naraščajoče pojave ksenofobije in populizma, ki so pogosto povezani z obsežnimi migracijskimi tokovi. Skupna izjava, ki so jo izdali evropski socialni in ekonomski partnerji (ETUC, Business Europe, CEEP, UEAPME in Eurochambres), ter delo, ki ga opravljajo organizacije civilne družbe in deležniki socialnega gospodarstva, kažeta pot v prihodnost.

9.   Močnejši svetovni akter

| — | Notranja povezanost za zunanje ukrepanje |
| --- | --- |

—

Notranja povezanost za zunanje ukrepanje

| — | Sodelovanje s sosednjimi državami in strateškimi partnerji |
| --- | --- |

—

Sodelovanje s sosednjimi državami in strateškimi partnerji

| 9.1 | EU bi morala s pomočjo mednarodnih institucij in bolj povezovalnim ravnanjem stopnjevati svojo vlogo globalnega akterja za mir in stabilizacijo na konfliktnih območjih. Za učinkovito zunanje ukrepanje so potrebni celoviti politični ukrepi, ki bodo povezali zunanjo in notranjo politiko Komisije. Izboljšanje odnosov in sodelovanja s strateškimi partnerji je bistveno za večjo vlogo EU kot globalnega akterja. |
| --- | --- |

9.1

EU bi morala s pomočjo mednarodnih institucij in bolj povezovalnim ravnanjem stopnjevati svojo vlogo globalnega akterja za mir in stabilizacijo na konfliktnih območjih. Za učinkovito zunanje ukrepanje so potrebni celoviti politični ukrepi, ki bodo povezali zunanjo in notranjo politiko Komisije. Izboljšanje odnosov in sodelovanja s strateškimi partnerji je bistveno za večjo vlogo EU kot globalnega akterja.

| 9.2 | V prispevku EU k sodelovanju in razvoju bi morali imeti prednost procesi demokratizacije v sosednjih državah. Potrebni so dejanski ukrepi s podporo dobro načrtovanih naložb, ki bi jih financirala EU v sodelovanju s Svetovno banko. |
| --- | --- |

9.2

V prispevku EU k sodelovanju in razvoju bi morali imeti prednost procesi demokratizacije v sosednjih državah. Potrebni so dejanski ukrepi s podporo dobro načrtovanih naložb, ki bi jih financirala EU v sodelovanju s Svetovno banko.

| 9.3 | Dialog z organizacijami civilne družbe in stike med ljudmi bi bilo treba ustrezno vključiti v zunanje ukrepe EU. Bistveno je podpirati vzpostavitev strukturiranega dialoga z organizacijami civilne družbe v regiji, da bi ocenili evropsko sosedsko politiko. Socialni dialog bi moral postati tudi sestavni del sodelovanja EU in razvojnih programov. |
| --- | --- |

9.3

Dialog z organizacijami civilne družbe in stike med ljudmi bi bilo treba ustrezno vključiti v zunanje ukrepe EU. Bistveno je podpirati vzpostavitev strukturiranega dialoga z organizacijami civilne družbe v regiji, da bi ocenili evropsko sosedsko politiko. Socialni dialog bi moral postati tudi sestavni del sodelovanja EU in razvojnih programov.

| 9.4 | Ocena evropske sosedske politike bi morala biti prednostna naloga. Odnosi z državami južno in vzhodno od Sredozemlja se ne bi smeli osredotočati na obrambni pristop, ki temelji na varnostnih vidikih ali begunski krizi, ampak na politiko resničnega skupnega razvoja med enakovrednimi partnerji. |
| --- | --- |

9.4

Ocena evropske sosedske politike bi morala biti prednostna naloga. Odnosi z državami južno in vzhodno od Sredozemlja se ne bi smeli osredotočati na obrambni pristop, ki temelji na varnostnih vidikih ali begunski krizi, ampak na politiko resničnega skupnega razvoja med enakovrednimi partnerji.

| 9.5 | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti odnosom z Rusijo, vključno z bolj dejavno diplomacijo, zlasti kar zadeva odnose na področju energetike. |
| --- | --- |

9.5

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti odnosom z Rusijo, vključno z bolj dejavno diplomacijo, zlasti kar zadeva odnose na področju energetike.

| 9.6 | Nujno bo treba doseči in začeti izvajati tako cilje trajnostnega razvoja kot cilje, sprejete na podnebni konferenci COP 21. Zlasti cilji trajnostnega razvoja morajo oblikovati agendo o razvoju EU. EU mora biti proaktivna pri ocenjevanju sredstev, vključno s proračunskimi zahtevami, ki jih bi potrebovala pri soočanju s takimi izzivi. Ustrezen okvir za upravljanje mora zagotoviti obsežno vključenost civilne družbe. EESO ponavlja svoj predlog za vzpostavitev evropskega foruma za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

9.6

Nujno bo treba doseči in začeti izvajati tako cilje trajnostnega razvoja kot cilje, sprejete na podnebni konferenci COP 21. Zlasti cilji trajnostnega razvoja morajo oblikovati agendo o razvoju EU. EU mora biti proaktivna pri ocenjevanju sredstev, vključno s proračunskimi zahtevami, ki jih bi potrebovala pri soočanju s takimi izzivi. Ustrezen okvir za upravljanje mora zagotoviti obsežno vključenost civilne družbe. EESO ponavlja svoj predlog za vzpostavitev evropskega foruma za trajnostni razvoj.

10.   Unija demokratičnih sprememb

| — | Spodbujanje dejavnega državljanstva in participativne demokracije |
| --- | --- |

—

Spodbujanje dejavnega državljanstva in participativne demokracije

| — | Povečanje odprtosti in preglednosti |
| --- | --- |

—

Povečanje odprtosti in preglednosti

| — | Izboljšanje civilnega dialoga in krepitev socialnega dialoga |
| --- | --- |

—

Izboljšanje civilnega dialoga in krepitev socialnega dialoga

| 10.1 | Za reševanje skupnih, zahtevnih izzivov, s katerimi se sooča EU, je ključna uporaba vseh sektorjev in sredstev za oblikovanje skupnih rešitev. Civilna družba je osrednjega pomena za spodbujanje te bistvene inovacije, za spremembe pa je zlasti pomembno zaupanje državljanov. Zainteresirane strani civilne družbe je zato treba vključiti pod enakimi pogoji kot ostale zainteresirane strani, da bodo njihovi prispevki zagotovo v celoti izkoriščeni. Za to je potrebna sprememba kulture, pa tudi podpiranje vrednote močnega in neodvisnega sektorja civilne družbe tako na ravni držav članic kot na ravni EU. |
| --- | --- |

10.1

Za reševanje skupnih, zahtevnih izzivov, s katerimi se sooča EU, je ključna uporaba vseh sektorjev in sredstev za oblikovanje skupnih rešitev. Civilna družba je osrednjega pomena za spodbujanje te bistvene inovacije, za spremembe pa je zlasti pomembno zaupanje državljanov. Zainteresirane strani civilne družbe je zato treba vključiti pod enakimi pogoji kot ostale zainteresirane strani, da bodo njihovi prispevki zagotovo v celoti izkoriščeni. Za to je potrebna sprememba kulture, pa tudi podpiranje vrednote močnega in neodvisnega sektorja civilne družbe tako na ravni držav članic kot na ravni EU.

| 10.2 | V zvezi s tem EESO opominja Komisijo na svoj poziv k objavi zelene knjige o možnostih učinkovite in stalne organizacije civilnega dialoga. |
| --- | --- |

10.2

V zvezi s tem EESO opominja Komisijo na svoj poziv k objavi zelene knjige o možnostih učinkovite in stalne organizacije civilnega dialoga.

| 10.3 | EESO znova poziva tudi k izboljšanju vidikov zastopanosti, dostopnosti, preglednosti in povratnih informacij pri posvetovalnih procesih z zadevnimi stranmi. |
| --- | --- |

10.3

EESO znova poziva tudi k izboljšanju vidikov zastopanosti, dostopnosti, preglednosti in povratnih informacij pri posvetovalnih procesih z zadevnimi stranmi.

| 10.4 | Ukrepati je treba glede predloga za revizijo uredbe o evropski državljanski pobudi, da bi se izboljšala njena učinkovitost. |
| --- | --- |

10.4

Ukrepati je treba glede predloga za revizijo uredbe o evropski državljanski pobudi, da bi se izboljšala njena učinkovitost.

| 10.5 | EESO ima okrepitev participativne demokracije še vedno za prednostno nalogo, da bi se izboljšala demokratična odpornost evropskega procesa odločanja. Glede na to bi moral novi medinstitucionalni sporazum med Komisijo, Svetom in Parlamentom institucionalnim posvetovalnim organom, kot je EESO, omogočiti večji vpliv na zakonodajne predloge v procesu odločanja. |
| --- | --- |

10.5

EESO ima okrepitev participativne demokracije še vedno za prednostno nalogo, da bi se izboljšala demokratična odpornost evropskega procesa odločanja. Glede na to bi moral novi medinstitucionalni sporazum med Komisijo, Svetom in Parlamentom institucionalnim posvetovalnim organom, kot je EESO, omogočiti večji vpliv na zakonodajne predloge v procesu odločanja.

| 10.6 | Boljša pravna ureditev bi se morala uporabljati kot metoda za zagotavljanje učinkovitejših in poenostavljenih predpisov z jasnimi in preglednimi cilji. Razmisliti je treba o predlogu zakonodajne sledi za boljše spremljanje razvoja zakonodaje, kar bi organizacijam civilne družbe omogočilo sodelovanje v zakonodajnem postopku, socialnim partnerjem pa v njem namenilo večjo vlogo, s čimer bi zagotovili, da bodo njihovi potrebe in pričakovanja izpolnjeni. |
| --- | --- |

10.6

Boljša pravna ureditev bi se morala uporabljati kot metoda za zagotavljanje učinkovitejših in poenostavljenih predpisov z jasnimi in preglednimi cilji. Razmisliti je treba o predlogu zakonodajne sledi za boljše spremljanje razvoja zakonodaje, kar bi organizacijam civilne družbe omogočilo sodelovanje v zakonodajnem postopku, socialnim partnerjem pa v njem namenilo večjo vlogo, s čimer bi zagotovili, da bodo njihovi potrebe in pričakovanja izpolnjeni.

| 10.7 | Komisija bi morala nadaljevati postopek REFIT, v katerem bi moral imeti EESO večjo vlogo. Program REFIT pa ne bi smel ogroziti pravic delavcev in socialnih pravic ali varstva okolja in potrošnikov. Do učinkovitejše pravne ureditve, tudi za MSP, lahko pride zaradi odprtosti in preglednosti postopkov za boljšo pravno ureditev, kar bi moralo upravičence spodbuditi k predlaganju zakonodajnih pobud od spodaj navzgor in voditi zlasti do večje vključenosti akterjev civilne družbe. |
| --- | --- |

10.7

Komisija bi morala nadaljevati postopek REFIT, v katerem bi moral imeti EESO večjo vlogo. Program REFIT pa ne bi smel ogroziti pravic delavcev in socialnih pravic ali varstva okolja in potrošnikov. Do učinkovitejše pravne ureditve, tudi za MSP, lahko pride zaradi odprtosti in preglednosti postopkov za boljšo pravno ureditev, kar bi moralo upravičence spodbuditi k predlaganju zakonodajnih pobud od spodaj navzgor in voditi zlasti do večje vključenosti akterjev civilne družbe.

| 10.8 | Marca 2016 so evropski socialni partnerji predstavili štiri skupna stališča o vnovični vzpostavitvi socialnega dialoga, beguncih, industrijskih politikah in digitalizaciji. Njihova stališča je treba vključiti v delovni program Komisije za leto 2017 in jih promovirati. |
| --- | --- |

10.8

Marca 2016 so evropski socialni partnerji predstavili štiri skupna stališča o vnovični vzpostavitvi socialnega dialoga, beguncih, industrijskih politikah in digitalizaciji. Njihova stališča je treba vključiti v delovni program Komisije za leto 2017 in jih promovirati.

V Bruslju, 14. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/13

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu morebitne dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski na ključne industrijske sektorje (ter na delovna mesta in rast) (z vidika instrumentov trgovinske zaščite)

(mnenje na lastno pobudo)

(2016/C 389/02)

| Poročevalec: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Gerald KREUZER |

Poročevalec:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Soporočevalec:

Gerald KREUZER

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 21. januarja 2016 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Vpliv morebitne dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski na ključne industrijske sektorje (ter na delovna mesta in rast) (z vidika instrumentov trgovinske zaščite)

(mnenje na lastno pobudo).

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 22. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 14. julija) s 194 glasovi za, 4 glasovi proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Težko bi rekli, da ima Kitajska tržno gospodarstvo, saj ne izpolnjuje štirih od petih meril, ki so se uveljavila v praksi Komisije, in tudi ne spoštuje osnovne uredbe (Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009). |
| --- | --- |

1.1

Težko bi rekli, da ima Kitajska tržno gospodarstvo, saj ne izpolnjuje štirih od petih meril, ki so se uveljavila v praksi Komisije, in tudi ne spoštuje osnovne uredbe (Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009).

| 1.2 | EESO se kljub različnim podatkom iz različnih virov zaveda, da bi z izgubo instrumentov za zagotavljanje svobodne in poštene trgovine s Kitajsko izgubili na sto tisoče delovnih mest, kar je nedopustna številka. |
| --- | --- |

1.2

EESO se kljub različnim podatkom iz različnih virov zaveda, da bi z izgubo instrumentov za zagotavljanje svobodne in poštene trgovine s Kitajsko izgubili na sto tisoče delovnih mest, kar je nedopustna številka.

| 1.3 | Najbolj bi bili prizadeti nekateri sektorji in regije, na katere bi ta ureditev izrazito vplivala, kot so proizvodnja aluminija, koles, keramike, elektrod, železovih zlitin, stekla, papirja, sončnih panelov, jekla in pnevmatik. Iz tega razloga je priporočljivo opraviti nadaljnje sektorske in geografske študije. |
| --- | --- |

1.3

Najbolj bi bili prizadeti nekateri sektorji in regije, na katere bi ta ureditev izrazito vplivala, kot so proizvodnja aluminija, koles, keramike, elektrod, železovih zlitin, stekla, papirja, sončnih panelov, jekla in pnevmatik. Iz tega razloga je priporočljivo opraviti nadaljnje sektorske in geografske študije.

| 1.4 | Prizadeti sektorji so v glavnem proizvajalci ali kupci polizdelkov, zato zasebni potrošniki verjetno ne bi imeli koristi od zmanjševanja protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

1.4

Prizadeti sektorji so v glavnem proizvajalci ali kupci polizdelkov, zato zasebni potrošniki verjetno ne bi imeli koristi od zmanjševanja protidampinških ukrepov.

| 1.5 | Industrijski sektorji, ki uporabljajo dampinške izdelke, bi kratkoročno imeli korist od uvoza subvencioniranega blaga. Srednjeročno gledano pa bi lahko bili izpostavljeni tveganju, saj Kitajska spodbuja tudi sektorje nižje v verigi, ki imajo dodano vrednost. Poleg tega dosedanje ravnanje Kitajske na področju pravic industrijske lastnine v tem smislu prav tako predstavlja grožnjo. |
| --- | --- |

1.5

Industrijski sektorji, ki uporabljajo dampinške izdelke, bi kratkoročno imeli korist od uvoza subvencioniranega blaga. Srednjeročno gledano pa bi lahko bili izpostavljeni tveganju, saj Kitajska spodbuja tudi sektorje nižje v verigi, ki imajo dodano vrednost. Poleg tega dosedanje ravnanje Kitajske na področju pravic industrijske lastnine v tem smislu prav tako predstavlja grožnjo.

| 1.6 | Izgubljena delovna mesta v industriji se le redko vrnejo. Če bodo prizadeti posamezniki uspeli najti zaposlitev, bodo verjetno imeli nižjo plačo, in to na delovnih mestih, kjer njihova znanja in spretnosti ne bodo cenjeni. Zaradi prehoda s kakovostnih delovnih mest v industriji na nizko plačana in negotova delovna mesta lahko pride tudi do povečanja neenakosti v naši družbi. |
| --- | --- |

1.6

Izgubljena delovna mesta v industriji se le redko vrnejo. Če bodo prizadeti posamezniki uspeli najti zaposlitev, bodo verjetno imeli nižjo plačo, in to na delovnih mestih, kjer njihova znanja in spretnosti ne bodo cenjeni. Zaradi prehoda s kakovostnih delovnih mest v industriji na nizko plačana in negotova delovna mesta lahko pride tudi do povečanja neenakosti v naši družbi.

| 1.7 | EESO zato meni, da bi priznanje statusa tržnega gospodarstva Kitajski resno ogrozilo industrijsko strukturo EU in delovna mesta v predelovalni industriji. Zmanjšale bi se možnosti vnovičnega zagona evropske industrije z zaposlovanjem na stabilna in visokokakovostna delovna mesta ter uvajanjem in širjenjem tehnoloških inovacij, raziskav in razvoja kot temeljnih gonilnih sil za zagotavljanje dinamičnega in trajnostnega ekonomskega in socialnega sistema v Evropi. |
| --- | --- |

1.7

EESO zato meni, da bi priznanje statusa tržnega gospodarstva Kitajski resno ogrozilo industrijsko strukturo EU in delovna mesta v predelovalni industriji. Zmanjšale bi se možnosti vnovičnega zagona evropske industrije z zaposlovanjem na stabilna in visokokakovostna delovna mesta ter uvajanjem in širjenjem tehnoloških inovacij, raziskav in razvoja kot temeljnih gonilnih sil za zagotavljanje dinamičnega in trajnostnega ekonomskega in socialnega sistema v Evropi.

| 1.8 | V tem smislu bi pomenilo priznanje statusa tržnega gospodarstva Kitajski resno tveganje za obstoj industrijskih območij in lokalnih proizvodnih sistemov MSP, katerih izdelke ogrožajo nepoštene konkurenčne prakse Kitajske. Lahko bi izgubili tudi specializirano proizvodnjo v MSP ter obrtniške in visoko specializirane zaposlitve, ki tvorijo hrbtenico evropske proizvodne strukture. |
| --- | --- |

1.8

V tem smislu bi pomenilo priznanje statusa tržnega gospodarstva Kitajski resno tveganje za obstoj industrijskih območij in lokalnih proizvodnih sistemov MSP, katerih izdelke ogrožajo nepoštene konkurenčne prakse Kitajske. Lahko bi izgubili tudi specializirano proizvodnjo v MSP ter obrtniške in visoko specializirane zaposlitve, ki tvorijo hrbtenico evropske proizvodne strukture.

| 1.9 | EESO poziva Komisijo, Evropski parlament in Svet, naj spodbujajo pošteno mednarodno konkurenco kot način za aktivno zaščito teh delovnih mest in evropskih družbenih vrednot ter za povečanje prihodkov in blaginje v Evropski uniji. |
| --- | --- |

1.9

EESO poziva Komisijo, Evropski parlament in Svet, naj spodbujajo pošteno mednarodno konkurenco kot način za aktivno zaščito teh delovnih mest in evropskih družbenih vrednot ter za povečanje prihodkov in blaginje v Evropski uniji.

| 1.10 | Zaščita teh delovnih mest v EU in s tem povezane naložbe niso smiselne zgolj z gospodarskega vidika, pomembne so tudi za ohranjanje socialne vzdržnosti in okoljske trajnosti. Selitev proizvodnje iz obratov v Evropi, ki so z vidika porabe energije in virov visoko učinkoviti, v kitajsko gospodarstvo, temelječe na premogu, bi onemogočila doseganje naših ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami in trajnostnim razvojem. Na Kitajskem je še vedno problematično tudi spoštovanje pravic delavcev in človekovih pravic. |
| --- | --- |

1.10

Zaščita teh delovnih mest v EU in s tem povezane naložbe niso smiselne zgolj z gospodarskega vidika, pomembne so tudi za ohranjanje socialne vzdržnosti in okoljske trajnosti. Selitev proizvodnje iz obratov v Evropi, ki so z vidika porabe energije in virov visoko učinkoviti, v kitajsko gospodarstvo, temelječe na premogu, bi onemogočila doseganje naših ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami in trajnostnim razvojem. Na Kitajskem je še vedno problematično tudi spoštovanje pravic delavcev in človekovih pravic.

| 1.11 | Ukrepi zaščite morajo spoštovati evropsko pravo in mednarodne pogodbe. Poskrbeti bi bilo treba tudi, da bodo tretje strani ravnale v skladu s sporazumi, in upoštevati pogajanja z glavnimi trgovinskimi partnerji, kot so ZDA. Učinkoviti instrumenti trgovinske zaščite zagotavljajo pošteno konkurenco. Potrebujemo jih za zagotavljanje prihodnosti evropske industrije ter dosego cilja, da se delež industrije v BDP poveča na 20 %. |
| --- | --- |

1.11

Ukrepi zaščite morajo spoštovati evropsko pravo in mednarodne pogodbe. Poskrbeti bi bilo treba tudi, da bodo tretje strani ravnale v skladu s sporazumi, in upoštevati pogajanja z glavnimi trgovinskimi partnerji, kot so ZDA. Učinkoviti instrumenti trgovinske zaščite zagotavljajo pošteno konkurenco. Potrebujemo jih za zagotavljanje prihodnosti evropske industrije ter dosego cilja, da se delež industrije v BDP poveča na 20 %.

| 1.12 | Dokler Kitajska ne izpolni petih meril EU, ki so pogoj za status družbe s tržnim gospodarstvom, bi morala Komisija uporabljati nestandardno metodologijo pri protidampinških in protisubvencijskih preiskavah uvoza s Kitajske v skladu s preostalimi še veljavnimi določbami oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO. |
| --- | --- |

1.12

Dokler Kitajska ne izpolni petih meril EU, ki so pogoj za status družbe s tržnim gospodarstvom, bi morala Komisija uporabljati nestandardno metodologijo pri protidampinških in protisubvencijskih preiskavah uvoza s Kitajske v skladu s preostalimi še veljavnimi določbami oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO.

| 1.13 | Ohranitev industrije v EU je osnova za uspešne mreže raziskav in razvoja, ki so ključne za prihodnjo rast in obvladovanje „velikih izzivov naše družbe“ (staranje, energija, podnebje, zdravstvo in mobilnost). |
| --- | --- |

1.13

Ohranitev industrije v EU je osnova za uspešne mreže raziskav in razvoja, ki so ključne za prihodnjo rast in obvladovanje „velikih izzivov naše družbe“ (staranje, energija, podnebje, zdravstvo in mobilnost).

| 1.14 | MSP nimajo virov, da bi se spuščala v protidampinške tožbe ali da bi v celoti sodelovala pri preiskavah Komisije. EESO se zavzema za poenostavljen pristop v sektorjih, v katerih je udeležba MSP pomembna. |
| --- | --- |

1.14

MSP nimajo virov, da bi se spuščala v protidampinške tožbe ali da bi v celoti sodelovala pri preiskavah Komisije. EESO se zavzema za poenostavljen pristop v sektorjih, v katerih je udeležba MSP pomembna.

| 1.15 | Ker je to vprašanje strateškega pomena, je to mnenje šele začetek in ne konec prizadevanja EESO. EESO namerava biti stalno aktiven in priporoča oblikovanje projekta Odbora o statusu tržnega gospodarstva za Kitajsko, da bo lahko to vprašanje spremljal v imenu civilne družbe. V ta namen bi bilo treba dodeliti ustrezna sredstva. |
| --- | --- |

1.15

Ker je to vprašanje strateškega pomena, je to mnenje šele začetek in ne konec prizadevanja EESO. EESO namerava biti stalno aktiven in priporoča oblikovanje projekta Odbora o statusu tržnega gospodarstva za Kitajsko, da bo lahko to vprašanje spremljal v imenu civilne družbe. V ta namen bi bilo treba dodeliti ustrezna sredstva.

2.   Uvod

| 2.1 | V skladu s pravili STO lahko država za izdelke iz tretjih držav – poleg tarif – uvede tudi protidampinške dajatve, če preiskava pokaže, da ti izdelki vstopajo v državo po cenah, ki so nižje od domačih, kar škoduje domači industriji. Ko se je decembra 2001 Kitajska pridružila STO, je bila na podlagi prehodne ureditve, ki je veljala ob njenem pristopu, uvedena možnost, da se Kitajska v protidampinških postopkih obravnava kot država brez tržnega gospodarstva, če kitajsko podjetje ni moglo dokazati, da je ravnalo v skladu z načeli prostega trga. Kitajska lahko na podlagi sedanjega statusa države brez tržnega gospodarstva pri izračunu stopnje dampinga uporabi cene primerljive države namesto domačih cen (ki so v netržnih gospodarstvih umetno znižane zaradi državne pomoči). Uporaba metodologij netržnega gospodarstva je opisana v oddelku 15 protokola o pristopu Kitajske k STO, vendar bo decembra 2016 določba 15(a)(ii) prenehala veljati. Zaradi tega bo morala Komisija spremeniti metodologijo za določanje primerljivosti cen v protidampinških postopkih. |
| --- | --- |

2.1

V skladu s pravili STO lahko država za izdelke iz tretjih držav – poleg tarif – uvede tudi protidampinške dajatve, če preiskava pokaže, da ti izdelki vstopajo v državo po cenah, ki so nižje od domačih, kar škoduje domači industriji. Ko se je decembra 2001 Kitajska pridružila STO, je bila na podlagi prehodne ureditve, ki je veljala ob njenem pristopu, uvedena možnost, da se Kitajska v protidampinških postopkih obravnava kot država brez tržnega gospodarstva, če kitajsko podjetje ni moglo dokazati, da je ravnalo v skladu z načeli prostega trga. Kitajska lahko na podlagi sedanjega statusa države brez tržnega gospodarstva pri izračunu stopnje dampinga uporabi cene primerljive države namesto domačih cen (ki so v netržnih gospodarstvih umetno znižane zaradi državne pomoči). Uporaba metodologij netržnega gospodarstva je opisana v oddelku 15 protokola o pristopu Kitajske k STO, vendar bo decembra 2016 določba 15(a)(ii) prenehala veljati. Zaradi tega bo morala Komisija spremeniti metodologijo za določanje primerljivosti cen v protidampinških postopkih.

| 2.2 | V tem mnenju EESO obravnava vpliv morebitne dodelitve tržnogospodarskega statusa Kitajski na industrijo in zaposlovanje v EU ter spremembo metodologije instrumenta trgovinske zaščite. To je neodvisno od pravnih razprav, saj EESO meni, da je to vprašanje zelo pomembno za industrijo v EU in delovna mesta, ki so z njo povezana. |
| --- | --- |

2.2

V tem mnenju EESO obravnava vpliv morebitne dodelitve tržnogospodarskega statusa Kitajski na industrijo in zaposlovanje v EU ter spremembo metodologije instrumenta trgovinske zaščite. To je neodvisno od pravnih razprav, saj EESO meni, da je to vprašanje zelo pomembno za industrijo v EU in delovna mesta, ki so z njo povezana.

| 2.3 | Evropski parlament je z veliko večino potrdil resolucijo, v kateri poziva k nestandardni metodologiji, ki bo v skladu s protokolom o pristopu Kitajske k STO, hkrati pa bo omogočila dejansko vzpostavitev svobodnega in poštenega trgovinskega okvira. |
| --- | --- |

2.3

Evropski parlament je z veliko večino potrdil resolucijo, v kateri poziva k nestandardni metodologiji, ki bo v skladu s protokolom o pristopu Kitajske k STO, hkrati pa bo omogočila dejansko vzpostavitev svobodnega in poštenega trgovinskega okvira.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | V zvezi z gospodarstvom EESO ugotavlja naslednje: |
| --- | --- |

3.1

V zvezi z gospodarstvom EESO ugotavlja naslednje:

| 3.2 | Kitajska je v zadnjih 15 letih doživela izjemno rast, kar je spremenilo svetovne industrijske in trgovinske razmere. Kitajski model rasti temelji na naložbah, ki so po podatkih MDS v letu 2015 predstavljale 46 % BDP. Ta vrednost presega delež naložb v drugih razvitih gospodarstvih, na primer v EU (19 %) in ZDA (20 %). |
| --- | --- |

3.2

Kitajska je v zadnjih 15 letih doživela izjemno rast, kar je spremenilo svetovne industrijske in trgovinske razmere. Kitajski model rasti temelji na naložbah, ki so po podatkih MDS v letu 2015 predstavljale 46 % BDP. Ta vrednost presega delež naložb v drugih razvitih gospodarstvih, na primer v EU (19 %) in ZDA (20 %).

| 3.3 | Obseg in hitrost sprememb je v glavnem vodila država. EESO ugotavlja, da Kitajska ni država s tržnim gospodarstvom, kakor ga opredeljuje EU, glede česar obstaja soglasje tudi zunaj institucije. Kot poroča Svetovna banka, „država obsežno in neposredno posega v dodeljevanje sredstev z upravnim nadzorom in nadziranjem cen, jamstvi, kreditnimi smernicami, prevladujočim lastništvom finančnih institucij in regulativnimi politikami“ (1). |
| --- | --- |

3.3

Obseg in hitrost sprememb je v glavnem vodila država. EESO ugotavlja, da Kitajska ni država s tržnim gospodarstvom, kakor ga opredeljuje EU, glede česar obstaja soglasje tudi zunaj institucije. Kot poroča Svetovna banka, „država obsežno in neposredno posega v dodeljevanje sredstev z upravnim nadzorom in nadziranjem cen, jamstvi, kreditnimi smernicami, prevladujočim lastništvom finančnih institucij in regulativnimi politikami“ (1).

| 3.4 | Številni primeri nakazujejo na nezmernost kitajskega razvoja. Država je med letoma 2011 in 2013 porabila 6,6 milijarde ton cementa, kar je več kot ZDA v celotnem 20. stoletju (4,4 milijarde). Kitajska je torej v treh letih porabila toliko cementa, kolikor ga je bilo potrebno za izgradnjo ZDA v enem stoletju. Ne samo, da gre za neučinkovito rabo virov, za proizvodnjo tolikšne količine materiala v zelo kratkem času so bile vzpostavljene tudi ogromne industrijske zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.4

Številni primeri nakazujejo na nezmernost kitajskega razvoja. Država je med letoma 2011 in 2013 porabila 6,6 milijarde ton cementa, kar je več kot ZDA v celotnem 20. stoletju (4,4 milijarde). Kitajska je torej v treh letih porabila toliko cementa, kolikor ga je bilo potrebno za izgradnjo ZDA v enem stoletju. Ne samo, da gre za neučinkovito rabo virov, za proizvodnjo tolikšne količine materiala v zelo kratkem času so bile vzpostavljene tudi ogromne industrijske zmogljivosti.

| 3.5 | Kitajska je začela spreminjati svoj model v korist večje potrošnje in rasti, temelječe na storitvah. Gospodarstvo se sooča z recesijo, kar pomeni, da velik del proizvodov kitajske težke industrije ne bo našel odjemalcev na Kitajskem. |
| --- | --- |

3.5

Kitajska je začela spreminjati svoj model v korist večje potrošnje in rasti, temelječe na storitvah. Gospodarstvo se sooča z recesijo, kar pomeni, da velik del proizvodov kitajske težke industrije ne bo našel odjemalcev na Kitajskem.

| 3.6 | Evropska gospodarska zbornica na Kitajskem poroča, da se že pojavljajo znatne presežne zmogljivosti v proizvodnji, na primer surovega jekla, aluminija, cementa, kemikalij, ravnega stekla, papirja in kartona ter v ladjedelništvu in rafiniranju. Kitajska vlada se tega zaveda in je sklenila zmanjšati zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za 100 milijonov, kar pomeni na 150 milijonov ton do leta 2020 (2), proizvodnjo premoga pa v istem obdobju za 500 milijonov ton (3). |
| --- | --- |

3.6

Evropska gospodarska zbornica na Kitajskem poroča, da se že pojavljajo znatne presežne zmogljivosti v proizvodnji, na primer surovega jekla, aluminija, cementa, kemikalij, ravnega stekla, papirja in kartona ter v ladjedelništvu in rafiniranju. Kitajska vlada se tega zaveda in je sklenila zmanjšati zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za 100 milijonov, kar pomeni na 150 milijonov ton do leta 2020 (2), proizvodnjo premoga pa v istem obdobju za 500 milijonov ton (3).

| 3.7 | Ne glede na te načrte bo zmanjšanje skupnih zmogljivosti dolgotrajna naloga. Tovarne, ki so se v zadnjem desetletju zaprle, so bile nadomeščene s sodobnimi in produktivnejšimi obrati, zaradi česar je težava postala le še večja. Povpraševanje gospodinjstev po polizdelkih ne bo nikoli nadomestilo povpraševanja industrije. |
| --- | --- |

3.7

Ne glede na te načrte bo zmanjšanje skupnih zmogljivosti dolgotrajna naloga. Tovarne, ki so se v zadnjem desetletju zaprle, so bile nadomeščene s sodobnimi in produktivnejšimi obrati, zaradi česar je težava postala le še večja. Povpraševanje gospodinjstev po polizdelkih ne bo nikoli nadomestilo povpraševanja industrije.

| 3.8 | Za EU je bil v 80. in 90. letih prejšnjega stoletja to dolgotrajen in težaven proces in tudi za Kitajsko ni hitrih rešitev. |
| --- | --- |

3.8

Za EU je bil v 80. in 90. letih prejšnjega stoletja to dolgotrajen in težaven proces in tudi za Kitajsko ni hitrih rešitev.

| 3.9 | Presežne zmogljivosti in nizko domače povpraševanje skupaj torej vodita v prekomerno proizvodnjo, ki se nato skuša prebiti na mednarodne trge. |
| --- | --- |

3.9

Presežne zmogljivosti in nizko domače povpraševanje skupaj torej vodita v prekomerno proizvodnjo, ki se nato skuša prebiti na mednarodne trge.

| 3.10 | EESO opozarja na podatke o kitajskem izvozu. |
| --- | --- |

3.10

EESO opozarja na podatke o kitajskem izvozu.

| 3.10.1 | Po podatkih STO je Kitajska največja izvoznica izdelkov po vsem svetu z 18-odstotnim tržnim deležem, ki se je od leta 2010 povečal za 20 %. Leta 2014 se je kitajski izvoz povečal za 6 %, medtem ko se je ta delež v preostalem delu sveta povečal za 3,5 %. V obdobju 2010–2014 je bil porast kitajskega izvoza 49-odstoten, kar je dvakrat več kot drugod po svetu. |
| --- | --- |

3.10.1

Po podatkih STO je Kitajska največja izvoznica izdelkov po vsem svetu z 18-odstotnim tržnim deležem, ki se je od leta 2010 povečal za 20 %. Leta 2014 se je kitajski izvoz povečal za 6 %, medtem ko se je ta delež v preostalem delu sveta povečal za 3,5 %. V obdobju 2010–2014 je bil porast kitajskega izvoza 49-odstoten, kar je dvakrat več kot drugod po svetu.

| 3.10.2 | Podatki kitajskega nacionalnega statističnega urada kažejo, da je bila stopnja rasti v letu 2014 najmočnejša pri izdelkih, kot so cink in cinkove zlitine (+2 360 %), bombaž (+ 100 %), koks (+ 82 %), diode in drugi polprevodniki (+ 61 %) ter valjano jeklo (+ 50 %). Od leta 2010 se je izvoz bombaža, valjanega jekla ter diod in drugih polprevodnikov podvojil, prodaja koksa, cinka in cinkovih zlitin pa se je potrojila. |
| --- | --- |

3.10.2

Podatki kitajskega nacionalnega statističnega urada kažejo, da je bila stopnja rasti v letu 2014 najmočnejša pri izdelkih, kot so cink in cinkove zlitine (+2 360 %), bombaž (+ 100 %), koks (+ 82 %), diode in drugi polprevodniki (+ 61 %) ter valjano jeklo (+ 50 %). Od leta 2010 se je izvoz bombaža, valjanega jekla ter diod in drugih polprevodnikov podvojil, prodaja koksa, cinka in cinkovih zlitin pa se je potrojila.

| 3.10.3 | Pričakuje se, da se bo v naslednjih nekaj letih trend naraščanja izvoza še nadaljeval, saj napovedi kažejo na upad domačega povpraševanja na Kitajskem. Če bodo evropski instrumenti trgovinske zaščite občutno šibkejši od instrumentov naših trgovinskih partnerjev, bi se trenutni izvoz s Kitajske v članice NAFTA ali na Japonsko lahko preusmeril v EU. |
| --- | --- |

3.10.3

Pričakuje se, da se bo v naslednjih nekaj letih trend naraščanja izvoza še nadaljeval, saj napovedi kažejo na upad domačega povpraševanja na Kitajskem. Če bodo evropski instrumenti trgovinske zaščite občutno šibkejši od instrumentov naših trgovinskih partnerjev, bi se trenutni izvoz s Kitajske v članice NAFTA ali na Japonsko lahko preusmeril v EU.

| 3.10.4 | Model rasti, ki temelji na izvozu, je v trgovinski bilanci EU za blago ustvaril velik primanjkljaj v višini 137 milijard EUR (48,8 milijarde EUR leta 2000), saj je uvoz s Kitajske v EU dvakrat večji od njenega izvoza na Kitajsko. |
| --- | --- |

3.10.4

Model rasti, ki temelji na izvozu, je v trgovinski bilanci EU za blago ustvaril velik primanjkljaj v višini 137 milijard EUR (48,8 milijarde EUR leta 2000), saj je uvoz s Kitajske v EU dvakrat večji od njenega izvoza na Kitajsko.

| 3.10.5 | V tem okviru je Kitajska sprožila pobudo „en pas, ena pot“, da bi vzpostavila prometno infrastrukturo (železniške povezave, avtoceste in pomorsko infrastrukturo) do evrazijskega območja. Njen glavni namen je svojim podjetjem po nekonkurenčnih pogojih omogočiti dostop do evrazijskih trgov, vključenih v pobudo, ter jih uporabiti kot nove trge za sektorje s prekomerno proizvodnjo. Dodelitev statusa tržnega gospodarstva Kitajski bi pomenila precejšnje tveganje za evropska podjetja v državah članicah EU, ki sodelujejo v pobudi „en pas, ena pot“. |
| --- | --- |

3.10.5

V tem okviru je Kitajska sprožila pobudo „en pas, ena pot“, da bi vzpostavila prometno infrastrukturo (železniške povezave, avtoceste in pomorsko infrastrukturo) do evrazijskega območja. Njen glavni namen je svojim podjetjem po nekonkurenčnih pogojih omogočiti dostop do evrazijskih trgov, vključenih v pobudo, ter jih uporabiti kot nove trge za sektorje s prekomerno proizvodnjo. Dodelitev statusa tržnega gospodarstva Kitajski bi pomenila precejšnje tveganje za evropska podjetja v državah članicah EU, ki sodelujejo v pobudi „en pas, ena pot“.

| 3.11 | Dejstva o dampinških praksah |
| --- | --- |

3.11

Dejstva o dampinških praksah

| 3.11.1 | Naglo povečanje kitajskega izvoza je delno tudi posledica nepoštenih praks, na kar kažejo tudi številne protidampinške zadeve, sprožene v skladu s pravili STO. |
| --- | --- |

3.11.1

Naglo povečanje kitajskega izvoza je delno tudi posledica nepoštenih praks, na kar kažejo tudi številne protidampinške zadeve, sprožene v skladu s pravili STO.

| 3.11.2 | Kitajska je država, ki so jo protidampinški ukrepi najbolj prizadeli. Proti njej je bilo sproženih 34 % vseh trgovinskih preiskav in uvedenih 667 ukrepov. Samo v letu 2015 je bilo proti Kitajski že v veljavi ali uvedenih 76 protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

3.11.2

Kitajska je država, ki so jo protidampinški ukrepi najbolj prizadeli. Proti njej je bilo sproženih 34 % vseh trgovinskih preiskav in uvedenih 667 ukrepov. Samo v letu 2015 je bilo proti Kitajski že v veljavi ali uvedenih 76 protidampinških ukrepov.

| 3.11.3 | 67 % protidampinških ukrepov, sprejetih proti Kitajski, se je nanašalo na sektorje, kot so tekstilni izdelki in oblačila, keramični izdelki in steklo, navadne kovine, plastika, stroji, električna oprema in petrokemični izdelki. Lani je bilo s temi sektorji povezanih 79 % ukrepov, uvedenih proti Kitajski. |
| --- | --- |

3.11.3

67 % protidampinških ukrepov, sprejetih proti Kitajski, se je nanašalo na sektorje, kot so tekstilni izdelki in oblačila, keramični izdelki in steklo, navadne kovine, plastika, stroji, električna oprema in petrokemični izdelki. Lani je bilo s temi sektorji povezanih 79 % ukrepov, uvedenih proti Kitajski.

| 3.11.4 | EU je v svetovni trgovini eden najbolj dejavnih akterjev, saj opravi 15,8 % vseh dejavnosti, kljub temu pa je bilo proti njej sprejetih le 133 protidampinških ukrepov, kar je 7 % vseh primerov na svetovni ravni. Nasprotno pa je bilo proti Kitajski uvedenih 47 % teh ukrepov in samo v letu 2015 ji je bila kazen izrečena v treh zadevah. |
| --- | --- |

3.11.4

EU je v svetovni trgovini eden najbolj dejavnih akterjev, saj opravi 15,8 % vseh dejavnosti, kljub temu pa je bilo proti njej sprejetih le 133 protidampinških ukrepov, kar je 7 % vseh primerov na svetovni ravni. Nasprotno pa je bilo proti Kitajski uvedenih 47 % teh ukrepov in samo v letu 2015 ji je bila kazen izrečena v treh zadevah.

4.   Posebne ugotovitve o izgubljenih delovnih mestih v Evropi

4.1   
  Neposredno prizadeti sektorji

| 4.1.1 | S teoretičnega vidika bi status tržnega gospodarstva za Kitajsko lahko negativno vplival na blaginjo v EU. Liberalizacija trgovine je za EU bistvenega pomena. Kljub njenim pozitivnim mrežnim učinkom, bodo vedno obstajali sektorji, ki bodo posledično v slabšem položaju. |
| --- | --- |

4.1.1

S teoretičnega vidika bi status tržnega gospodarstva za Kitajsko lahko negativno vplival na blaginjo v EU. Liberalizacija trgovine je za EU bistvenega pomena. Kljub njenim pozitivnim mrežnim učinkom, bodo vedno obstajali sektorji, ki bodo posledično v slabšem položaju.

| 4.1.2 | V zvezi s tem EESO poudarja, da ne gre za pogajalski proces, v katerem bi se odpravljale ovire na obeh straneh. Kitajska ne bo storila ničesar v zameno, medtem ko bo EU enostransko zmanjšala svojo sposobnost za izravnavanje izkrivljanja konkurence, ki ga povzroča nepoštena podpora kitajske osrednje vlade in lokalnih oblasti. |
| --- | --- |

4.1.2

V zvezi s tem EESO poudarja, da ne gre za pogajalski proces, v katerem bi se odpravljale ovire na obeh straneh. Kitajska ne bo storila ničesar v zameno, medtem ko bo EU enostransko zmanjšala svojo sposobnost za izravnavanje izkrivljanja konkurence, ki ga povzroča nepoštena podpora kitajske osrednje vlade in lokalnih oblasti.

| 4.1.3 | Po mnenju EESO so bila delovna mesta v industriji že prenesena v tujino. V obdobju 2000–2014 je evropska industrija izgubila 6,7 milijona delavcev, kar je 12 % od prvotnih 56,3 milijona. V istem obdobju se je indeks obsega uvoza povečal za 144 %. Raziskave, opravljene v ZDA, ki ima manjši industrijski sektor kot EU, kažejo, da je bilo med letoma 1999 in 2011 zaradi povečanega prodora kitajskega uvoza izgubljenih približno 985 000 delovnih mest (4). |
| --- | --- |

4.1.3

Po mnenju EESO so bila delovna mesta v industriji že prenesena v tujino. V obdobju 2000–2014 je evropska industrija izgubila 6,7 milijona delavcev, kar je 12 % od prvotnih 56,3 milijona. V istem obdobju se je indeks obsega uvoza povečal za 144 %. Raziskave, opravljene v ZDA, ki ima manjši industrijski sektor kot EU, kažejo, da je bilo med letoma 1999 in 2011 zaradi povečanega prodora kitajskega uvoza izgubljenih približno 985 000 delovnih mest (4).

| 4.1.4 | Delovna mesta so bila izgubljena tako v osnovnih industrijskih panogah kot v inovativnih. Visokotehnološka industrija mobilne telefonije je izginila. V proizvodnji fotonapetostnih panelov, torej industriji, ki je bistvena za našo prihodnost, je med letoma 2010 in 2012 34 proizvajalcev vložilo predlog za začetek stečajnega postopka, dva sta zapustila sektor sončne energije, pet jih je v celoti ali delno ustavilo proizvodnjo, tri pa so prevzeli kitajski vlagatelji (5). |
| --- | --- |

4.1.4

Delovna mesta so bila izgubljena tako v osnovnih industrijskih panogah kot v inovativnih. Visokotehnološka industrija mobilne telefonije je izginila. V proizvodnji fotonapetostnih panelov, torej industriji, ki je bistvena za našo prihodnost, je med letoma 2010 in 2012 34 proizvajalcev vložilo predlog za začetek stečajnega postopka, dva sta zapustila sektor sončne energije, pet jih je v celoti ali delno ustavilo proizvodnjo, tri pa so prevzeli kitajski vlagatelji (5).

| 4.1.5 | V nevarnosti so zlasti sektorji, ki v petletnih kitajskih načrtih veljajo za strateško pomembne: aluminij, kolesa, keramični izdelki, steklo, deli za motorna vozila, papir in jeklo. |
| --- | --- |

4.1.5

V nevarnosti so zlasti sektorji, ki v petletnih kitajskih načrtih veljajo za strateško pomembne: aluminij, kolesa, keramični izdelki, steklo, deli za motorna vozila, papir in jeklo.

| 4.1.6 | Različne institucije so opravile ocene učinka. Evropska komisija je naročila študijo, ki pa ni bila objavljena, zato EESO ne more preučiti stališča Komisije o tej pereči temi. |
| --- | --- |

4.1.6

Različne institucije so opravile ocene učinka. Evropska komisija je naročila študijo, ki pa ni bila objavljena, zato EESO ne more preučiti stališča Komisije o tej pereči temi.

| 4.1.7 | Economic Policy Institute ocenjuje, da je v nevarnosti nekje med 1,7 in 3,5 milijona delovnih mest v EU. Ocena temelji na vstopno-izstopnem modelu (input-output), pri katerem se upoštevajo neposredne izgube (na katere neposredno vpliva povečanje uvoza), posredne izgube (dobavitelji in predelovalna industrija za tiste, ki so neposredno prizadeti) in upad ponovne potrošnje (zaradi nižjih prihodkov in izdatkov gospodinjstev). Glavna slabost te študije je, da obravnava učinke celotnega kitajskega uvoza, tudi v sektorjih, ki še zdaleč niso prizadeti. |
| --- | --- |

4.1.7

Economic Policy Institute ocenjuje, da je v nevarnosti nekje med 1,7 in 3,5 milijona delovnih mest v EU. Ocena temelji na vstopno-izstopnem modelu (input-output), pri katerem se upoštevajo neposredne izgube (na katere neposredno vpliva povečanje uvoza), posredne izgube (dobavitelji in predelovalna industrija za tiste, ki so neposredno prizadeti) in upad ponovne potrošnje (zaradi nižjih prihodkov in izdatkov gospodinjstev). Glavna slabost te študije je, da obravnava učinke celotnega kitajskega uvoza, tudi v sektorjih, ki še zdaleč niso prizadeti.

| 4.1.8 | Če bi upoštevali le tiste panoge, za katere veljajo protidampinški ukrepi, bi število neposredno in posredno izgubljenih delovnih mest znašalo med 0,5 in 0,9 milijona. V poročilu je navedeno, da industrije, izpostavljene porastu dampinškega uvoza, neposredno zaposlujejo 2,7 milijona ljudi. |
| --- | --- |

4.1.8

Če bi upoštevali le tiste panoge, za katere veljajo protidampinški ukrepi, bi število neposredno in posredno izgubljenih delovnih mest znašalo med 0,5 in 0,9 milijona. V poročilu je navedeno, da industrije, izpostavljene porastu dampinškega uvoza, neposredno zaposlujejo 2,7 milijona ljudi.

| 4.1.9 | Študija ne upošteva učinka ponovne potrošnje zgolj v teh sektorjih. Iz poročila je razvidno, da ogrožena delovna mesta v industrijskih panogah, povezanih s protidampinškimi ukrepi, predstavljajo 60 % delovnih mest v predelovalni industriji. Če isti delež velja tudi za posredni učinek in učinek zaradi ponovne potrošnje, bi lahko izgubili med 1,1 in 2,1 milijona delovnih mest. |
| --- | --- |

4.1.9

Študija ne upošteva učinka ponovne potrošnje zgolj v teh sektorjih. Iz poročila je razvidno, da ogrožena delovna mesta v industrijskih panogah, povezanih s protidampinškimi ukrepi, predstavljajo 60 % delovnih mest v predelovalni industriji. Če isti delež velja tudi za posredni učinek in učinek zaradi ponovne potrošnje, bi lahko izgubili med 1,1 in 2,1 milijona delovnih mest.

| 4.1.10 | V drugem poročilu so obravnavane tri študije, ki so jih naročila združenja proizvajalcev jekla iz članic NAFTA v zvezi z verjetnimi gospodarskimi učinki dodelitve tržnogospodarskega statusa Kitajski na njihove države. Če bi vse tri države NAFTA Kitajski dodelile tržnogospodarski status, bi, kakor je navedeno v poročilu, gospodarska škoda zaradi upada povpraševanja po delovni sili znašala 15–32 milijard USD, pri čemer bi največji upad utrpele ZDA. To pomeni, da bi se število delovnih mest zmanjšalo za približno 0,4–0,6 milijona. |
| --- | --- |

4.1.10

V drugem poročilu so obravnavane tri študije, ki so jih naročila združenja proizvajalcev jekla iz članic NAFTA v zvezi z verjetnimi gospodarskimi učinki dodelitve tržnogospodarskega statusa Kitajski na njihove države. Če bi vse tri države NAFTA Kitajski dodelile tržnogospodarski status, bi, kakor je navedeno v poročilu, gospodarska škoda zaradi upada povpraševanja po delovni sili znašala 15–32 milijard USD, pri čemer bi največji upad utrpele ZDA. To pomeni, da bi se število delovnih mest zmanjšalo za približno 0,4–0,6 milijona.

| 4.1.11 | Obe študiji temeljita na makroekonomskih modelih splošnega ravnotežja. Če bi bile takšne študije opravljene ločeno na gospodarskih območjih, kot sta EU in NAFTA, bi po mnenju EESO enostranska dodelitev tržnogospodarskega statusa Kitajski skoraj gotovo povzročila neposredno izgubo blaginje v obsegu vsaj več sto tisoč izgubljenih delovnih mest, skoraj milijon ljudi pa bi najverjetneje moralo najti drugačen način preživljanja. |
| --- | --- |

4.1.11

Obe študiji temeljita na makroekonomskih modelih splošnega ravnotežja. Če bi bile takšne študije opravljene ločeno na gospodarskih območjih, kot sta EU in NAFTA, bi po mnenju EESO enostranska dodelitev tržnogospodarskega statusa Kitajski skoraj gotovo povzročila neposredno izgubo blaginje v obsegu vsaj več sto tisoč izgubljenih delovnih mest, skoraj milijon ljudi pa bi najverjetneje moralo najti drugačen način preživljanja.

| 4.1.12 | EESO opozarja na več vidikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri oceni verjetnosti teh izgub:






  — | damping uvoza ne zadeva le izdelkov, za katere trenutno veljajo protidampinški ukrepi. Komisija ali proizvajalci preučujejo tudi druge ukrepe. Med izdelki prihaja tudi do verižnega učinka: po uvedbi protidampinškega ukrepa bi lahko prizadeti izvozniki svojo izvozno dejavnost preusmerili na izdelke, ki jih ukrep ne zadeva, |
| --- | --- | --- |

4.1.12

EESO opozarja na več vidikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri oceni verjetnosti teh izgub:

—

damping uvoza ne zadeva le izdelkov, za katere trenutno veljajo protidampinški ukrepi. Komisija ali proizvajalci preučujejo tudi druge ukrepe. Med izdelki prihaja tudi do verižnega učinka: po uvedbi protidampinškega ukrepa bi lahko prizadeti izvozniki svojo izvozno dejavnost preusmerili na izdelke, ki jih ukrep ne zadeva,

| — | nizke cene, ki so posledica dampinškega uvoza, vplivajo na druge izdelke iz istega sektorja, |
| --- | --- |

—

nizke cene, ki so posledica dampinškega uvoza, vplivajo na druge izdelke iz istega sektorja,

| — | ko so proizvodne zmogljivosti enkrat izgubljene, se več ne povrnejo, saj izgine tudi celoten ekosistem določene panoge. |
| --- | --- |

—

ko so proizvodne zmogljivosti enkrat izgubljene, se več ne povrnejo, saj izgine tudi celoten ekosistem določene panoge.

| 4.1.13 | Z geografskega vidika EESO poudarja, da delovna mesta, ki bi lahko bila izgubljena, geografsko niso enakomerno porazdeljena. Na območjih, na katerih je zgoščena izguba delovnih mest, bi lahko prišlo do izrednih razmer, medtem ko druge regije v Uniji morda ne bi bile zelo prizadete. Najbolj prizadete države bi lahko izgubile do 2,7 % delovne sile. |
| --- | --- |

4.1.13

Z geografskega vidika EESO poudarja, da delovna mesta, ki bi lahko bila izgubljena, geografsko niso enakomerno porazdeljena. Na območjih, na katerih je zgoščena izguba delovnih mest, bi lahko prišlo do izrednih razmer, medtem ko druge regije v Uniji morda ne bi bile zelo prizadete. Najbolj prizadete države bi lahko izgubile do 2,7 % delovne sile.

| 4.1.14 | Ta delovna mesta so pogosto v večjih industrijskih obratih, ki so tesno povezana z gospodarskim in industrijskim tkivom regije. Nedavno je prišlo do znatnih izgub v sektorjih, kot je jeklarstvo, kjer je več tisoč delovnih mest odvisnih od enega podjetja, zato so bile socialne posledice za te skupnosti izjemno hude. |
| --- | --- |

4.1.14

Ta delovna mesta so pogosto v večjih industrijskih obratih, ki so tesno povezana z gospodarskim in industrijskim tkivom regije. Nedavno je prišlo do znatnih izgub v sektorjih, kot je jeklarstvo, kjer je več tisoč delovnih mest odvisnih od enega podjetja, zato so bile socialne posledice za te skupnosti izjemno hude.

| 4.1.15 | EESO opozarja tudi na kakovost delovnih mest v industriji: delovna mesta v predelovalni industriji so bolj stabilna in povprečno bolje plačana kot v drugih gospodarskih sektorjih. Komisija je leta 2014 (6) opozorila, da so mesečne plače delavcev v predelovalni industriji za 5 % višje od splošnega povprečja v EU. V ZDA so tedenske plače v predelovalni industriji za 8 % višje kot drugod. Višje plače so posledica večje produktivnosti. |
| --- | --- |

4.1.15

EESO opozarja tudi na kakovost delovnih mest v industriji: delovna mesta v predelovalni industriji so bolj stabilna in povprečno bolje plačana kot v drugih gospodarskih sektorjih. Komisija je leta 2014 (6) opozorila, da so mesečne plače delavcev v predelovalni industriji za 5 % višje od splošnega povprečja v EU. V ZDA so tedenske plače v predelovalni industriji za 8 % višje kot drugod. Višje plače so posledica večje produktivnosti.

| 4.1.16 | Industrija ponuja kakovostna delovna mesta za kvalificirane in polkvalificirane delavce, ki bi zelo težko našli alternativno zaposlitev pod enakimi delovnimi pogoji. Propadanje industrije tako prispeva k neenakostim v naši družbi. |
| --- | --- |

4.1.16

Industrija ponuja kakovostna delovna mesta za kvalificirane in polkvalificirane delavce, ki bi zelo težko našli alternativno zaposlitev pod enakimi delovnimi pogoji. Propadanje industrije tako prispeva k neenakostim v naši družbi.

| 4.1.17 | Po podatkih, ki jih je fundacija Eurofound zbrala z anketo o delovnih pogojih, je v predelovalni industriji delo s krajšim delovnim časom precej manj razširjeno (12 %), kot je povprečje EU-28 (24 %). Tudi redni delovni čas je v predelovalni industriji bolj pogost. Netipični delovnik je precej manj prisoten kot v gospodarstvu EU na splošno (7). |
| --- | --- |

4.1.17

Po podatkih, ki jih je fundacija Eurofound zbrala z anketo o delovnih pogojih, je v predelovalni industriji delo s krajšim delovnim časom precej manj razširjeno (12 %), kot je povprečje EU-28 (24 %). Tudi redni delovni čas je v predelovalni industriji bolj pogost. Netipični delovnik je precej manj prisoten kot v gospodarstvu EU na splošno (7).

| 4.1.18 | EESO si prizadeva, da bi preprečili škodljive posledice za ekosistem znanj: predelovalna industrija je sektor z zdaleč največ povpraševanja po raziskovalnih in razvojnih dejavnostih, vse večja pa je težnja po pridobivanju raziskav in razvoja od storitvenih podjetij, osredotočenih na inovacije (8). Po navedbah iz študije konzorcija ECSIP povprečni storitveni delež proizvedenega blaga, ustvarjenega v EU, dosega skoraj 40 % skupne vrednosti končnih proizvedenih izdelkov. Večji del teh storitev so distribucijske storitve (15 %), promet in komunikacije (8 %) ter poslovne storitve, ki v državah članicah EU predstavljajo od manj kot 10 % do celo 20 % in več. Slednja kategorija vključuje storitve, kot so raziskave in razvoj, oglaševanje in tržne raziskave, inženiring in storitve IKT. |
| --- | --- |

4.1.18

EESO si prizadeva, da bi preprečili škodljive posledice za ekosistem znanj: predelovalna industrija je sektor z zdaleč največ povpraševanja po raziskovalnih in razvojnih dejavnostih, vse večja pa je težnja po pridobivanju raziskav in razvoja od storitvenih podjetij, osredotočenih na inovacije (8). Po navedbah iz študije konzorcija ECSIP povprečni storitveni delež proizvedenega blaga, ustvarjenega v EU, dosega skoraj 40 % skupne vrednosti končnih proizvedenih izdelkov. Večji del teh storitev so distribucijske storitve (15 %), promet in komunikacije (8 %) ter poslovne storitve, ki v državah članicah EU predstavljajo od manj kot 10 % do celo 20 % in več. Slednja kategorija vključuje storitve, kot so raziskave in razvoj, oglaševanje in tržne raziskave, inženiring in storitve IKT.

| 4.1.19 | EESO je v svojih mnenjih že poudarjal, da je treba zaradi neupoštevanja predpisov v nekaterih državah spodbujati višje regulativne standarde na področju intelektualne lastnine. To je treba upoštevati tudi pri oblikovanju trgovinske politike EU. |
| --- | --- |

4.1.19

EESO je v svojih mnenjih že poudarjal, da je treba zaradi neupoštevanja predpisov v nekaterih državah spodbujati višje regulativne standarde na področju intelektualne lastnine. To je treba upoštevati tudi pri oblikovanju trgovinske politike EU.

4.2   
  Sektorji, na katere instrumenti trgovinske zaščite ne vplivajo neposredno:

| 4.2.1 | Pri oceni učinka enostranske odobritve tržnogospodarskega statusa Kitajski je treba upoštevati tudi potencialne koristi v drugih sektorjih, zlasti za uporabnike izdelkov, za katere je Kitajska že razvila – ali namerava razviti – močne proizvodne dejavnosti. |
| --- | --- |

4.2.1

Pri oceni učinka enostranske odobritve tržnogospodarskega statusa Kitajski je treba upoštevati tudi potencialne koristi v drugih sektorjih, zlasti za uporabnike izdelkov, za katere je Kitajska že razvila – ali namerava razviti – močne proizvodne dejavnosti.

| 4.2.2 | Številne panoge, ki so bile do zdaj prizadete, se ukvarjajo s proizvodnjo polizdelkov, torej blagom, ki se preoblikuje in vključi v končni izdelek. |
| --- | --- |

4.2.2

Številne panoge, ki so bile do zdaj prizadete, se ukvarjajo s proizvodnjo polizdelkov, torej blagom, ki se preoblikuje in vključi v končni izdelek.

| 4.2.3 | Svetovna industrijska proizvodnja še ni dosegla ravni pred finančno krizo. To je razlog za veliko presežnih industrijskih zmogljivosti, kupci kitajskih izdelkov, za katere veljajo protidampinški ukrepi, pa bi lahko svoje potrebe pokrili v tretjih državah brez znatne izgube konkurenčnosti. |
| --- | --- |

4.2.3

Svetovna industrijska proizvodnja še ni dosegla ravni pred finančno krizo. To je razlog za veliko presežnih industrijskih zmogljivosti, kupci kitajskih izdelkov, za katere veljajo protidampinški ukrepi, pa bi lahko svoje potrebe pokrili v tretjih državah brez znatne izgube konkurenčnosti.

| 4.2.4 | Če bi Kitajski dovolili, da nepošteno poveča svoj tržni delež in si pridobi oligopolno prednost, bi to nedvomno pozneje uporabila za ponovni dvig cen, kar bi prizadelo potrošniško industrijo v EU. Kitajska že deluje v tej smeri, da bi spodbudila lokalno industrijo. Evropski parlament (9) je predstavil dokaze o ukrepih, ki omejujejo trgovino z naravnimi viri, kar bi lahko bilo v nasprotju s pravili STO. Kitajska je leta 2009 sprejela razvojni načrt za redke zemeljske elemente za obdobje 2009–2015, v katerem je določila izvozne kvote zanje, in sicer 35 000 ton na leto. Naslednje leto so se cene kitajskih redkih zemeljskih elementov potrojile. Drug primer je mogoče najti na trgu elektronike, na katerem Kitajska višje obdavčuje izvoz delov kot končnih izdelkov, da bi zaščitila sestavljanje naprav na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

4.2.4

Če bi Kitajski dovolili, da nepošteno poveča svoj tržni delež in si pridobi oligopolno prednost, bi to nedvomno pozneje uporabila za ponovni dvig cen, kar bi prizadelo potrošniško industrijo v EU. Kitajska že deluje v tej smeri, da bi spodbudila lokalno industrijo. Evropski parlament (9) je predstavil dokaze o ukrepih, ki omejujejo trgovino z naravnimi viri, kar bi lahko bilo v nasprotju s pravili STO. Kitajska je leta 2009 sprejela razvojni načrt za redke zemeljske elemente za obdobje 2009–2015, v katerem je določila izvozne kvote zanje, in sicer 35 000 ton na leto. Naslednje leto so se cene kitajskih redkih zemeljskih elementov potrojile. Drug primer je mogoče najti na trgu elektronike, na katerem Kitajska višje obdavčuje izvoz delov kot končnih izdelkov, da bi zaščitila sestavljanje naprav na svojem ozemlju.

| 4.2.5 | Iz teh primerov je razvidno, da kitajska politika spodbuja panoge z višjo dodano vrednostjo. Če ne bi bilo mogoče začeti protidampinškega postopka, bi bila sektorja, kot sta proizvodnja naprav ali avtomobilov, izpostavljena nepošteni konkurenci. Na Kitajskem je bilo že več primerov kršenja pravic intelektualne lastnine, zato niti s patenti ne bi bilo mogoče obdržati inovativne industrije v EU. |
| --- | --- |

4.2.5

Iz teh primerov je razvidno, da kitajska politika spodbuja panoge z višjo dodano vrednostjo. Če ne bi bilo mogoče začeti protidampinškega postopka, bi bila sektorja, kot sta proizvodnja naprav ali avtomobilov, izpostavljena nepošteni konkurenci. Na Kitajskem je bilo že več primerov kršenja pravic intelektualne lastnine, zato niti s patenti ne bi bilo mogoče obdržati inovativne industrije v EU.

| 4.2.6 | Dolgoročno gledano bi dodelitev tržnogospodarskega statusa Kitajski zaradi negativnega učinka na inovacije škodovala tudi celotni industrijski vrednostni verigi. V EU prevladuje splošno prepričanje, da lahko naša družba konkurentom, ki so osredotočeni samo na stroške, konkurira le z inovativnostjo. Do inovacij pa že dolgo ne prihaja več v izoliranih laboratorijih. Podjetje KPMG je opravilo raziskavo, v kateri je 85 % vprašanih iz svetovne kovinske industrije odgovorilo, da vidijo prihodnost inovacij za svoje organizacije v partnerstvih. Več kot tri četrtine vprašanih je potrdilo, da so že vključeni v več poslovnih modelov, v katerih sodelujejo z dobavitelji in strankami. Nemogoče si je torej zamisliti, da prihodnje inovativne panoge ne bi bile vključene v mreže znanja. |
| --- | --- |

4.2.6

Dolgoročno gledano bi dodelitev tržnogospodarskega statusa Kitajski zaradi negativnega učinka na inovacije škodovala tudi celotni industrijski vrednostni verigi. V EU prevladuje splošno prepričanje, da lahko naša družba konkurentom, ki so osredotočeni samo na stroške, konkurira le z inovativnostjo. Do inovacij pa že dolgo ne prihaja več v izoliranih laboratorijih. Podjetje KPMG je opravilo raziskavo, v kateri je 85 % vprašanih iz svetovne kovinske industrije odgovorilo, da vidijo prihodnost inovacij za svoje organizacije v partnerstvih. Več kot tri četrtine vprašanih je potrdilo, da so že vključeni v več poslovnih modelov, v katerih sodelujejo z dobavitelji in strankami. Nemogoče si je torej zamisliti, da prihodnje inovativne panoge ne bi bile vključene v mreže znanja.

4.3   
  Dohodki v EU

| 4.3.1 | Dolgoročno in neodvisno od razvoja posameznih sektorjev bo blaginja v EU trajno rasla le s stabilnim razvojem razpoložljivega dohodka. Komisija s sedanjimi ukrepi, s katerimi spodbuja ustvarjanje delovnih mest in naložbe, priznava to dejstvo, zato bi jih bilo treba upoštevati pri sprejemanju odločitev, povezanih s to tematiko. |
| --- | --- |

4.3.1

Dolgoročno in neodvisno od razvoja posameznih sektorjev bo blaginja v EU trajno rasla le s stabilnim razvojem razpoložljivega dohodka. Komisija s sedanjimi ukrepi, s katerimi spodbuja ustvarjanje delovnih mest in naložbe, priznava to dejstvo, zato bi jih bilo treba upoštevati pri sprejemanju odločitev, povezanih s to tematiko.

V Bruslju, 14. julija 2016

Predsednik
  Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Svetovna banka, China Economic Update, junij 2015.

1

(2)  Curb to be placed on metal overcapacity, English.gov.cn, februar 2016.

2

(3)  Coal capacity guideline issued, English.gov.cn, februar 2016.

3

(4)  For balanced trade EU – China, S&D, marec 2016.

4

(5)  Fair competition, EuProSun.

5

(6)  Evropska raziskava o delovnih razmerah.

6

(7)  Konzorcij ECSIP, 2014.

7

(8)  Generalni direktorat za zunanje politike, EP, 2016.

8

(9)  Generalni direktorat za zunanje politike, EP, Bruselj, 2015.

9

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/20

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vzpostavitvi koalicije civilne družbe in podnacionalnih oblasti za uresničitev zavez iz Pariškega sporazuma

(mnenje na lastno pobudo)

(2016/C 389/03)

| Poročevalec: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Isabel CAÑO AGUILAR |

Poročevalec:

Lutz RIBBE

Soporočevalka:

Isabel CAÑO AGUILAR

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 21. januarja 2016 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Vzpostavitev koalicije civilne družbe in podnacionalnih oblasti za uresničitev zavez iz Pariškega sporazuma

(mnenje na lastno pobudo).

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 14. julija) s 183 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja sklepe vrha COP21 v Parizu, ki so pomembna prelomnica za učinkovit boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja sklepe vrha COP21 v Parizu, ki so pomembna prelomnica za učinkovit boj proti podnebnim spremembam.

| 1.2 | Obstajata pa dva velika problema: cilji glede zmanjšanja emisij, ki so jih predložile posamezne države članice, ne sovpadajo z rezultati vrha v Parizu. Poleg tega ni dovolj visoko ovrednoten pomen civilne družbe, čeprav je že prišlo do manjšega napredka. |
| --- | --- |

1.2

Obstajata pa dva velika problema: cilji glede zmanjšanja emisij, ki so jih predložile posamezne države članice, ne sovpadajo z rezultati vrha v Parizu. Poleg tega ni dovolj visoko ovrednoten pomen civilne družbe, čeprav je že prišlo do manjšega napredka.

| 1.3 | Danes se civilnodružbeni akterji soočajo z velikimi izzivi, kadar želijo uvesti in izvajati ukrepe za varstvo podnebja. Vzrok za to je v glavnem dejstvo, da politika ne prepozna velikega potenciala, ki ga ima ukrepanje civilne družbe za varstvo podnebja. Trenutno se premalo zanima za to, katere strategije načrtujejo civilnodružbeni akterji na tem področju, katere so njihove potrebe in kakšno pomoč potrebujejo. Regulativne zahteve včasih celo sistematično preprečujejo ukrepe civilne družbe za varstvo podnebja. |
| --- | --- |

1.3

Danes se civilnodružbeni akterji soočajo z velikimi izzivi, kadar želijo uvesti in izvajati ukrepe za varstvo podnebja. Vzrok za to je v glavnem dejstvo, da politika ne prepozna velikega potenciala, ki ga ima ukrepanje civilne družbe za varstvo podnebja. Trenutno se premalo zanima za to, katere strategije načrtujejo civilnodružbeni akterji na tem področju, katere so njihove potrebe in kakšno pomoč potrebujejo. Regulativne zahteve včasih celo sistematično preprečujejo ukrepe civilne družbe za varstvo podnebja.

| 1.4 | Zato civilnodružbeni akterji veliko prepogosto ne dobijo okvira za ukrepanje, ki bi jim omogočil uresničevanje načrtov za „varstvo podnebja od spodaj navzgor“. Vzrok za to je tudi dejstvo, da svojih načrtov ne morejo financirati, čeprav bi pravzaprav moralo biti na voljo dovolj naložbenih sredstev. |
| --- | --- |

1.4

Zato civilnodružbeni akterji veliko prepogosto ne dobijo okvira za ukrepanje, ki bi jim omogočil uresničevanje načrtov za „varstvo podnebja od spodaj navzgor“. Vzrok za to je tudi dejstvo, da svojih načrtov ne morejo financirati, čeprav bi pravzaprav moralo biti na voljo dovolj naložbenih sredstev.

| 1.5 | EESO zato kot neposreden odgovor na sklepe iz Pariza priporoča vzpostavitev koalicije politike, uprave in civilne družbe. Njena naloga mora biti zmanjševanje ovir za ukrepe civilne družbe za varstvo podnebja, tako da:






  — | se zavzema za varstvo podnebja od spodaj navzgor in ponovno oživi načelo „misli globalno, deluj lokalno“, |
| --- | --- | --- |

1.5

EESO zato kot neposreden odgovor na sklepe iz Pariza priporoča vzpostavitev koalicije politike, uprave in civilne družbe. Njena naloga mora biti zmanjševanje ovir za ukrepe civilne družbe za varstvo podnebja, tako da:

—

se zavzema za varstvo podnebja od spodaj navzgor in ponovno oživi načelo „misli globalno, deluj lokalno“,

| — | zajame širok spekter možnih civilnodružbenih strategij za varstvo podnebja ob upoštevanju heterogenosti in raznolikosti civilnodružbenih akterjev, |
| --- | --- |

—

zajame širok spekter možnih civilnodružbenih strategij za varstvo podnebja ob upoštevanju heterogenosti in raznolikosti civilnodružbenih akterjev,

| — | razvije obliko upravljanja na več ravneh, ki ukrepe civilne družbe na tem področju lajša, ne pa ovira. |
| --- | --- |

—

razvije obliko upravljanja na več ravneh, ki ukrepe civilne družbe na tem področju lajša, ne pa ovira.

| 1.6 | Koalicija mora delovati na različnih političnih ravneh. V glavnem gre za naslednjih pet nalog:






  (1) | razvoj razumevanja, katere strategije za varstvo podnebja akterji civilne družbe želijo izvajati, katere lahko izvajajo, (naj) bi izvajali in smejo izvajati, in sicer zlasti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

1.6

Koalicija mora delovati na različnih političnih ravneh. V glavnem gre za naslednjih pet nalog:

(1)

razvoj razumevanja, katere strategije za varstvo podnebja akterji civilne družbe želijo izvajati, katere lahko izvajajo, (naj) bi izvajali in smejo izvajati, in sicer zlasti na lokalni in regionalni ravni;

| (2) | opredelitev in premostitev strukturnih ovir, |
| --- | --- |

(2)

opredelitev in premostitev strukturnih ovir,

| (3) | seznanjanje s uspešnimi primeri v vsej Evropi; |
| --- | --- |

(3)

seznanjanje s uspešnimi primeri v vsej Evropi;

| (4) | navedba pogojev za uspeh in dejavnikov uspeha, še posebej na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(4)

navedba pogojev za uspeh in dejavnikov uspeha, še posebej na nacionalni ravni;

| (5) | razvoj političnega okvira za uspešno izvajanje ukrepov civilne družbe za varstvo podnebja na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(5)

razvoj političnega okvira za uspešno izvajanje ukrepov civilne družbe za varstvo podnebja na vseh ravneh.

| 1.7 | Da bo mogoče teh pet nalog opraviti, bo potreben strukturiran, a odprt dialog znotraj koalicije, ki mora biti forum za razprave o teh vprašanjih. Zato je pomembno, da udeleženci odražajo heterogenost civilne družbe ter razvijejo kulturo odprtosti, ustvarjalnosti in sodelovanja. Forum za razprave naj bi zagotovil, da bo politični okvir, ki ga je treba razviti, dejansko podprl ukrepe civilne družbe za varstvo podnebja. |
| --- | --- |

1.7

Da bo mogoče teh pet nalog opraviti, bo potreben strukturiran, a odprt dialog znotraj koalicije, ki mora biti forum za razprave o teh vprašanjih. Zato je pomembno, da udeleženci odražajo heterogenost civilne družbe ter razvijejo kulturo odprtosti, ustvarjalnosti in sodelovanja. Forum za razprave naj bi zagotovil, da bo politični okvir, ki ga je treba razviti, dejansko podprl ukrepe civilne družbe za varstvo podnebja.

| 1.8 | Za opravljanje svojih nalog bo koalicija potrebovala upravno podporo, da bo lahko:






  — | k sodelovanju pritegnila čim več civilnodružbenih akterjev, |
| --- | --- | --- |

1.8

Za opravljanje svojih nalog bo koalicija potrebovala upravno podporo, da bo lahko:

—

k sodelovanju pritegnila čim več civilnodružbenih akterjev,

| — | izvajala sistematične raziskave in analize uspehov oziroma neuspehov načrtovanih in že uresničenih ukrepov civilne družbe za varstvo podnebja, na podlagi katerih bo mogoče opisati tipične vzorce ukrepanja posameznih akterjev, ter |
| --- | --- |

—

izvajala sistematične raziskave in analize uspehov oziroma neuspehov načrtovanih in že uresničenih ukrepov civilne družbe za varstvo podnebja, na podlagi katerih bo mogoče opisati tipične vzorce ukrepanja posameznih akterjev, ter

| — | pripravila in izvajala vseevropsko komunikacijo o teh vzorcih. |
| --- | --- |

—

pripravila in izvajala vseevropsko komunikacijo o teh vzorcih.

| 1.9 | S koalicijo politike in civilne družbe naj bi bil dosežen še en cilj, ki ga EESO podpira: pravična sprememba na področju dela v smeri trajnosti ter strukturirana udeležba sindikatov in združenj delavcev. |
| --- | --- |

1.9

S koalicijo politike in civilne družbe naj bi bil dosežen še en cilj, ki ga EESO podpira: pravična sprememba na področju dela v smeri trajnosti ter strukturirana udeležba sindikatov in združenj delavcev.

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Rezultati vrha COP21 v Parizu so pomembna prelomnica v pogajanjih o varstvu podnebja, saj gre za prvi mednarodnopravno zavezujoči sporazum, v katerem se vse države pogodbenice brez izjeme zavezujejo, da bodo aktivno obravnavale podnebne spremembe, ki so priznane kot grožnja. |
| --- | --- |

2.1

Rezultati vrha COP21 v Parizu so pomembna prelomnica v pogajanjih o varstvu podnebja, saj gre za prvi mednarodnopravno zavezujoči sporazum, v katerem se vse države pogodbenice brez izjeme zavezujejo, da bodo aktivno obravnavale podnebne spremembe, ki so priznane kot grožnja.

| 2.2 | Mednarodna skupnost se je skupaj zavezala, da bo globalno segrevanje omejila na manj kot 2 stopinji Celzija, če bo mogoče, celo na 1,5 stopinje. |
| --- | --- |

2.2

Mednarodna skupnost se je skupaj zavezala, da bo globalno segrevanje omejila na manj kot 2 stopinji Celzija, če bo mogoče, celo na 1,5 stopinje.

| 2.3 | V sporazumu je še en pomemben konkretni cilj, in sicer da se v drugi polovici stoletja doseže nevtralnost toplogrednih plinov na svetovni ravni. |
| --- | --- |

2.3

V sporazumu je še en pomemben konkretni cilj, in sicer da se v drugi polovici stoletja doseže nevtralnost toplogrednih plinov na svetovni ravni.

| 2.4 | EESO je te rezultate pozdravil (1), opozarja pa na dve veliki težavi: |
| --- | --- |

2.4

EESO je te rezultate pozdravil (1), opozarja pa na dve veliki težavi:

| 2.4.1 | Prvič, nacionalni cilji za zmanjšanje (načrtovani, nacionalno določeni prispevek – INDC), ki so jih predložile države članice, ne ustrezajo rezultatu COP21: njihova uresničitev globalnega segrevanja ne bi omejila na 2 stopinji Celzija, temveč na 2,5 stopinje, morda celo na več kot 3 stopinje Celzija. |
| --- | --- |

2.4.1

Prvič, nacionalni cilji za zmanjšanje (načrtovani, nacionalno določeni prispevek – INDC), ki so jih predložile države članice, ne ustrezajo rezultatu COP21: njihova uresničitev globalnega segrevanja ne bi omejila na 2 stopinji Celzija, temveč na 2,5 stopinje, morda celo na več kot 3 stopinje Celzija.

| 2.4.2 | Drugič, pomen civilne družbe ni zadostno upoštevan. V preteklosti je sicer bilo doseženega nekaj napredka pri preglednosti in sodelovanju, toda dejanska vloga civilne družbe v podnebni politiki ni bila ustrezno razumljena: niso namreč pogajalci COP tisti, ki izvajajo rezultate iz Pariza in jim morajo vdahniti življenje, temveč civilna družba. |
| --- | --- |

2.4.2

Drugič, pomen civilne družbe ni zadostno upoštevan. V preteklosti je sicer bilo doseženega nekaj napredka pri preglednosti in sodelovanju, toda dejanska vloga civilne družbe v podnebni politiki ni bila ustrezno razumljena: niso namreč pogajalci COP tisti, ki izvajajo rezultate iz Pariza in jim morajo vdahniti življenje, temveč civilna družba.

| 2.5 | Strategija za izkoristek civilne družbe kot strateškega partnerja pri izvajanju sklepov COP ni na voljo oziroma ni prepoznavna. To velja tudi za raven Evropske unije, katere podnebna politika mora zato poleg „podnebne diplomacije“ dobiti še drugi steber, ki bo usmerjen v razumevanje in krepitev pomena in vloge civilne družbe ter bo izjemno raznolikim akterjem civilne družbe olajšal pripravo in izvajanje strategij za varstvo podnebja na njihovem specifičnem področju. |
| --- | --- |

2.5

Strategija za izkoristek civilne družbe kot strateškega partnerja pri izvajanju sklepov COP ni na voljo oziroma ni prepoznavna. To velja tudi za raven Evropske unije, katere podnebna politika mora zato poleg „podnebne diplomacije“ dobiti še drugi steber, ki bo usmerjen v razumevanje in krepitev pomena in vloge civilne družbe ter bo izjemno raznolikim akterjem civilne družbe olajšal pripravo in izvajanje strategij za varstvo podnebja na njihovem specifičnem področju.

Ukrepi od spodaj navzgor za učinkovito varstvo podnebja

| 2.6 | Podnebna politika se ne more in ne sme določati le „od zgoraj“, ampak bo uspešna le, če bo temeljila na širokem soglasju in dejavnem sodelovanju večine podjetij, lokalnih in regionalnih oblasti ter državljanov. Zato jo je treba prednostno izvajati „od spodaj navzgor“, sicer ne bo učinkovita. |
| --- | --- |

2.6

Podnebna politika se ne more in ne sme določati le „od zgoraj“, ampak bo uspešna le, če bo temeljila na širokem soglasju in dejavnem sodelovanju večine podjetij, lokalnih in regionalnih oblasti ter državljanov. Zato jo je treba prednostno izvajati „od spodaj navzgor“, sicer ne bo učinkovita.

| 2.7 | Dejansko so bili v preteklosti odločilni uspehi v politiki za področju trajnosti in podnebja doseženi zato, ker se predstavniki civilne družbe – h katerim je treba izrecno šteti tudi „navadne“ ljudi v njihovi vlogi državljanov – niso omejevali na odzivanje na politične smernice oziroma se niso imeli le za „instrument za izvajanje“. Pravzaprav so bili prav oni pionirji sprememb in so dejavno ukrepali, s tem pa so v okviru svojih možnosti dosegli znatne uspehe in izvajali politični pritisk. To velja tako v tehnološkem kot v ekonomskem smislu, predvsem pa v družbenem smislu (sprejemanje teh tehnologij v družbi in zlasti uveljavljanje sprememb, torej družbeno učenje in učenje od skupnosti (learning from community)). |
| --- | --- |

2.7

Dejansko so bili v preteklosti odločilni uspehi v politiki za področju trajnosti in podnebja doseženi zato, ker se predstavniki civilne družbe – h katerim je treba izrecno šteti tudi „navadne“ ljudi v njihovi vlogi državljanov – niso omejevali na odzivanje na politične smernice oziroma se niso imeli le za „instrument za izvajanje“. Pravzaprav so bili prav oni pionirji sprememb in so dejavno ukrepali, s tem pa so v okviru svojih možnosti dosegli znatne uspehe in izvajali politični pritisk. To velja tako v tehnološkem kot v ekonomskem smislu, predvsem pa v družbenem smislu (sprejemanje teh tehnologij v družbi in zlasti uveljavljanje sprememb, torej družbeno učenje in učenje od skupnosti (learning from community)).

| 2.8 | Doslej sta bili na primer proizvodnja energije in energetska politika, ki sta soodgovorni za podnebne spremembe, v glavnem osredotočeni na omejene vire energije ter velike, osrednje strukture z majhnim številom akterjev, civilna družba pa je bila zanju v glavnem zgolj „potrošnik“; v prihodnosti bo podnebju prijazno ukrepanje veliko bolj decentralizirano in bo zahtevalo prizadevanja vseh. Pripravljenost za to nedvomno obstaja in treba jo je dosledno izkoriščati ter spodbujati. |
| --- | --- |

2.8

Doslej sta bili na primer proizvodnja energije in energetska politika, ki sta soodgovorni za podnebne spremembe, v glavnem osredotočeni na omejene vire energije ter velike, osrednje strukture z majhnim številom akterjev, civilna družba pa je bila zanju v glavnem zgolj „potrošnik“; v prihodnosti bo podnebju prijazno ukrepanje veliko bolj decentralizirano in bo zahtevalo prizadevanja vseh. Pripravljenost za to nedvomno obstaja in treba jo je dosledno izkoriščati ter spodbujati.

| 2.9 | Ukrepanje civilne družbe, ki ga je danes že mogoče opaziti, skriva velik inovacijski potencial, ta pa izhaja iz razmišljanja, delovanja in ukrepov mest in občin, lokalnih in regionalnih oblasti, velikih podjetij, sindikatov in zasebnih akterjev (posameznikov, kmetov, zadrug, MSP itd.). |
| --- | --- |

2.9

Ukrepanje civilne družbe, ki ga je danes že mogoče opaziti, skriva velik inovacijski potencial, ta pa izhaja iz razmišljanja, delovanja in ukrepov mest in občin, lokalnih in regionalnih oblasti, velikih podjetij, sindikatov in zasebnih akterjev (posameznikov, kmetov, zadrug, MSP itd.).

| 2.10 | Te dejavnosti danes zelo pogosto ne potekajo v okviru organizacij, ampak so povezane s posameznimi zelo konkretnimi projekti. Ravno zato ima posebno družbeno dinamiko. To pa tudi pomeni, da morajo akterji v celoti sami kriti stroške neuspeha, če takšne pobude niso uspešne. Pri tem pa ne gre le za finančna tveganja, kajti za dejavnosti civilne družbe so poleg denarja potrebni tudi motivacija, prizadevanje in čas. Zato se morajo „izplačati“ (in to ne le v ekonomskem smislu), tveganje neuspeha pa mora biti obvladljivo. Evropska in državne politike bi zato morale nuditi čim širši in zelo odprt okvir za dejavnosti civilne družbe. |
| --- | --- |

2.10

Te dejavnosti danes zelo pogosto ne potekajo v okviru organizacij, ampak so povezane s posameznimi zelo konkretnimi projekti. Ravno zato ima posebno družbeno dinamiko. To pa tudi pomeni, da morajo akterji v celoti sami kriti stroške neuspeha, če takšne pobude niso uspešne. Pri tem pa ne gre le za finančna tveganja, kajti za dejavnosti civilne družbe so poleg denarja potrebni tudi motivacija, prizadevanje in čas. Zato se morajo „izplačati“ (in to ne le v ekonomskem smislu), tveganje neuspeha pa mora biti obvladljivo. Evropska in državne politike bi zato morale nuditi čim širši in zelo odprt okvir za dejavnosti civilne družbe.

Pripravljenost civilne družbe za ukrepanje in odprava ovir

| 2.11 | V Evropski uniji sicer že obstajajo številni uspešni primeri, ki dokazujejo, kako pomembno in učinkovito je zavzemanje akterjev civilne družbe za varstvo podnebja, vendar ti primeri nikjer niso sistematično zabeleženi in ocenjeni. Ni razprav o tem, kaj se lahko politika nauči iz teh mnogih različnih pobud, katere ovire je treba odpraviti, da bodo pobude še uspešnejše in številčnejše, ali iz katerih razlogov so neuspešne. |
| --- | --- |

2.11

V Evropski uniji sicer že obstajajo številni uspešni primeri, ki dokazujejo, kako pomembno in učinkovito je zavzemanje akterjev civilne družbe za varstvo podnebja, vendar ti primeri nikjer niso sistematično zabeleženi in ocenjeni. Ni razprav o tem, kaj se lahko politika nauči iz teh mnogih različnih pobud, katere ovire je treba odpraviti, da bodo pobude še uspešnejše in številčnejše, ali iz katerih razlogov so neuspešne.

| 2.12 | Poleg tega ni ustreznega sistema spodbud, ki bi omogočil refinanciranje uporabljenega kapitala. Prav tako ni mehanizmov, ki bi dajali želene signale nedržavnim akterjem, ki niso velika industrijska podjetja. V Evropi je danes pravzaprav mogoče opaziti prav nasproten trend: zaradi napačnih političnih smernic je izvajanje ustreznih pobud pogosto dodatno oteženo ali celo nemogoče. V številnih primerih torej ni (!) okvira za ukrepanje, v katerem bi lahko akterji civilne družbe oblikovali in – še manj – izvajali koncepte za varstvo podnebja, kar pomeni, da svojih zamisli ne morejo uresničiti. Včasih gre preprosto za to, da pravno-upravni okvir ni pravilen, včasih akterji ne najdejo finančnih sredstev za svoje projekte, spet drugič se za nepremostljivo oviro izkaže dejstvo, da zunanji stroški fosilnih goriv niso v celoti internalizirani (2), zato ogljik – kljub ravno nasprotnim napovedim – nima „prave“ cene. |
| --- | --- |

2.12

Poleg tega ni ustreznega sistema spodbud, ki bi omogočil refinanciranje uporabljenega kapitala. Prav tako ni mehanizmov, ki bi dajali želene signale nedržavnim akterjem, ki niso velika industrijska podjetja. V Evropi je danes pravzaprav mogoče opaziti prav nasproten trend: zaradi napačnih političnih smernic je izvajanje ustreznih pobud pogosto dodatno oteženo ali celo nemogoče. V številnih primerih torej ni (!) okvira za ukrepanje, v katerem bi lahko akterji civilne družbe oblikovali in – še manj – izvajali koncepte za varstvo podnebja, kar pomeni, da svojih zamisli ne morejo uresničiti. Včasih gre preprosto za to, da pravno-upravni okvir ni pravilen, včasih akterji ne najdejo finančnih sredstev za svoje projekte, spet drugič se za nepremostljivo oviro izkaže dejstvo, da zunanji stroški fosilnih goriv niso v celoti internalizirani (2), zato ogljik – kljub ravno nasprotnim napovedim – nima „prave“ cene.

| 2.13 | Vse prepogosto se govori o „poražencih“ ambiciozne podnebne politike in prav tako pogost je vtis, da varstvo podnebja pomeni predvsem odpovedovanje. Seveda je treba ustrezno obravnavati in upoštevati probleme, ki jih prinese prehod na gospodarstvo, ki praktično ne proizvaja emisij ogljikovega dioksida. Vendar je treba vsaj toliko poudariti tudi pozitivne elemente, da se v družbi zagotovi zagon za spremembe, ki ga – če nič drugega – utemeljuje tehnološki in gospodarski napredek zadnjih let (na primer pri proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov, shranjevanju energije, predvsem pa tudi pri digitalnih aplikacijah, ki omogočajo znaten napredek v učinkoviti in inteligentni rabi naravnih virov). |
| --- | --- |

2.13

Vse prepogosto se govori o „poražencih“ ambiciozne podnebne politike in prav tako pogost je vtis, da varstvo podnebja pomeni predvsem odpovedovanje. Seveda je treba ustrezno obravnavati in upoštevati probleme, ki jih prinese prehod na gospodarstvo, ki praktično ne proizvaja emisij ogljikovega dioksida. Vendar je treba vsaj toliko poudariti tudi pozitivne elemente, da se v družbi zagotovi zagon za spremembe, ki ga – če nič drugega – utemeljuje tehnološki in gospodarski napredek zadnjih let (na primer pri proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov, shranjevanju energije, predvsem pa tudi pri digitalnih aplikacijah, ki omogočajo znaten napredek v učinkoviti in inteligentni rabi naravnih virov).

| 2.14 | Tehnična in gospodarska situacija Evrope je danes takšna, da varstvo podnebja in trajnost lahko prinašata koristi vsem. Evropska energetska unija izhaja ravno iz takšnega razmišljanja. Pogoj za to je, da politika ustrezne pobude podpira ali vsaj omogoča, ne pa da jih poskuša preprečiti, ker morda zbujajo pomisleke glede obstoječih struktur. Potencial za spremembe in napredek pri varstvu podnebja, ki ga je načeloma mogoče enostavno izkoristiti, tako še zdaleč ni izčrpan. |
| --- | --- |

2.14

Tehnična in gospodarska situacija Evrope je danes takšna, da varstvo podnebja in trajnost lahko prinašata koristi vsem. Evropska energetska unija izhaja ravno iz takšnega razmišljanja. Pogoj za to je, da politika ustrezne pobude podpira ali vsaj omogoča, ne pa da jih poskuša preprečiti, ker morda zbujajo pomisleke glede obstoječih struktur. Potencial za spremembe in napredek pri varstvu podnebja, ki ga je načeloma mogoče enostavno izkoristiti, tako še zdaleč ni izčrpan.

3.   Nujna potreba po koaliciji politike, uprave in civilne družbe

| 3.1 | Potrebujemo novo obliko upravljanja na več ravneh. EESO predlaga ustanovitev ambiciozne koalicije akterjev civilne družbe, lokalnih in regionalnih oblasti ter pristojnih političnih in upravnih struktur na nacionalni oziroma evropski ravni. |
| --- | --- |

3.1

Potrebujemo novo obliko upravljanja na več ravneh. EESO predlaga ustanovitev ambiciozne koalicije akterjev civilne družbe, lokalnih in regionalnih oblasti ter pristojnih političnih in upravnih struktur na nacionalni oziroma evropski ravni.

| 3.2 | Ta koalicija naj bi:






  — | usklajevala pristope na različnih ravneh politike Evropske unije, da bi spodbudila nedržavne ukrepe za varstvo podnebja, |
| --- | --- | --- |

3.2

Ta koalicija naj bi:

—

usklajevala pristope na različnih ravneh politike Evropske unije, da bi spodbudila nedržavne ukrepe za varstvo podnebja,

| — | ponazorila potencial in učinek teh ukrepov ter |
| --- | --- |

—

ponazorila potencial in učinek teh ukrepov ter

| — | bila forum za strukturirani dialog med civilno družbo ter nosilci odločanja na ravni EU in nacionalni ravni, v katerem bi civilnodružbeni akterji predstavljali svoje zamisli in probleme, s katerimi se soočajo pri izvajanju, politikom posredovali priporočila za ukrepe ter dobivali utemeljene odgovore na svoja vprašanja in probleme. |
| --- | --- |

—

bila forum za strukturirani dialog med civilno družbo ter nosilci odločanja na ravni EU in nacionalni ravni, v katerem bi civilnodružbeni akterji predstavljali svoje zamisli in probleme, s katerimi se soočajo pri izvajanju, politikom posredovali priporočila za ukrepe ter dobivali utemeljene odgovore na svoja vprašanja in probleme.

| 3.3 | Tako lahko koalicija kot izraz upravljanja na več ravneh prispeva k temu, da se varstvo podnebja, ki je naloga celotne družbe, uspešno izvaja. |
| --- | --- |

3.3

Tako lahko koalicija kot izraz upravljanja na več ravneh prispeva k temu, da se varstvo podnebja, ki je naloga celotne družbe, uspešno izvaja.

Podnebne spremembe pomenijo spremembe v vsakdanjem življenju ljudi

| 3.4 | Cilji COP so jasni in Evropski svet je opredelil daljnosežno vizijo za nizkoogljično in z viri gospodarno Evropo. V skladu z njo naj bi bile leta 2050 emisije toplogrednih plinov za 80–95 % nižje kot danes. To bo močno vplivalo na vsakdanje življenje vsakega evropskega državljana ter vsakega podjetja in njegovih zaposlenih. |
| --- | --- |

3.4

Cilji COP so jasni in Evropski svet je opredelil daljnosežno vizijo za nizkoogljično in z viri gospodarno Evropo. V skladu z njo naj bi bile leta 2050 emisije toplogrednih plinov za 80–95 % nižje kot danes. To bo močno vplivalo na vsakdanje življenje vsakega evropskega državljana ter vsakega podjetja in njegovih zaposlenih.

| 3.5 | EESO je v raziskovalnem mnenju o trajnostnem razvoju (3) že opisal, kako pomembno je zelo resno jemati posledice, ki jih bodo imele prihodnje temeljne spremembe politik za vsakdanje življenje. |
| --- | --- |

3.5

EESO je v raziskovalnem mnenju o trajnostnem razvoju (3) že opisal, kako pomembno je zelo resno jemati posledice, ki jih bodo imele prihodnje temeljne spremembe politik za vsakdanje življenje.

| 3.6 | Tveganju, da bi se trajnostni razvoj dojemal kot grožnja in ne kot priložnost za prihodnost, se je mogoče zoperstaviti s preprostim sporočilom: varstvo podnebja pomeni spremembe, toda vsak član družbe ima možnost, da te spremembe sam ali skupaj z enako mislečimi dejavno oblikuje, in sicer tako, da to ne koristi le podnebju, temveč se izboljšajo tudi njegovi življenjski pogoji. |
| --- | --- |

3.6

Tveganju, da bi se trajnostni razvoj dojemal kot grožnja in ne kot priložnost za prihodnost, se je mogoče zoperstaviti s preprostim sporočilom: varstvo podnebja pomeni spremembe, toda vsak član družbe ima možnost, da te spremembe sam ali skupaj z enako mislečimi dejavno oblikuje, in sicer tako, da to ne koristi le podnebju, temveč se izboljšajo tudi njegovi življenjski pogoji.

| 3.7 | To sporočilo mora biti namenjeno tistim, ki bodo neposredno čutili popolnoma predvidljive „negativne“ spremembe (na primer celotno področje fosilne energije), ter nagovoriti in aktivirati tudi splošni pozitivni potencial tistih, ki so pripravljeni ukrepati in so lahko vzor drugim. |
| --- | --- |

3.7

To sporočilo mora biti namenjeno tistim, ki bodo neposredno čutili popolnoma predvidljive „negativne“ spremembe (na primer celotno področje fosilne energije), ter nagovoriti in aktivirati tudi splošni pozitivni potencial tistih, ki so pripravljeni ukrepati in so lahko vzor drugim.

Priznavanje, sprejemanje in izkoristek velike raznolikosti akterjev

| 3.8 | Naša civilna družba je izredno raznolika. To je opazno pri varstvu podnebja: kar se enemu akterju zdi enostavno, se drugemu zdi težko izvedljivo. To različnost je treba resno obravnavati ter raznolikost razumeti in izkoristiti kot priložnost. |
| --- | --- |

3.8

Naša civilna družba je izredno raznolika. To je opazno pri varstvu podnebja: kar se enemu akterju zdi enostavno, se drugemu zdi težko izvedljivo. To različnost je treba resno obravnavati ter raznolikost razumeti in izkoristiti kot priložnost.

| 3.9 | V bistvu gre za konkretiziranje varstva podnebja, pri čemer pa primanjkuje znanja. Pripravljenih je bilo sicer veliko študij primerov, ni pa sistematizacije, ki bi na primer ločevala po skupinah akterjev. To se zdi potrebno zato, ker imajo posamezni akterji na voljo različne vire, zaradi česar jim ustrezajo povsem različne strategije ukrepanja. Nekaj primerov:






  — | na področju obnovljivih virov energije: pobude lastnikov hiš, skupnosti podnajemnikov ali podjetnikov, ki proizvajajo električno energijo zase, |
| --- | --- | --- |

3.9

V bistvu gre za konkretiziranje varstva podnebja, pri čemer pa primanjkuje znanja. Pripravljenih je bilo sicer veliko študij primerov, ni pa sistematizacije, ki bi na primer ločevala po skupinah akterjev. To se zdi potrebno zato, ker imajo posamezni akterji na voljo različne vire, zaradi česar jim ustrezajo povsem različne strategije ukrepanja. Nekaj primerov:

—

na področju obnovljivih virov energije: pobude lastnikov hiš, skupnosti podnajemnikov ali podjetnikov, ki proizvajajo električno energijo zase,

| — | podjetniki, zagonska podjetja in MSP, ki lahko z razvojem in uporabo nove tehnologije, digitalizacijo ipd. veliko prispevajo k nizkoogljični družbi in ki uvajajo nove poslovne modele (na primer na podlagi ekonomije delitve), visokokakovostne izdelke, storitve in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

podjetniki, zagonska podjetja in MSP, ki lahko z razvojem in uporabo nove tehnologije, digitalizacijo ipd. veliko prispevajo k nizkoogljični družbi in ki uvajajo nove poslovne modele (na primer na podlagi ekonomije delitve), visokokakovostne izdelke, storitve in delovna mesta,

| — | sindikati, ki skupaj s svojimi člani za delavce razvijajo in izvajajo projekte za varstvo podnebja, |
| --- | --- |

—

sindikati, ki skupaj s svojimi člani za delavce razvijajo in izvajajo projekte za varstvo podnebja,

| — | pobude za „tranzicijska mesta“(Transition town) za zmanjšanje ogljikovega dioksida (ozelenitev) v mestnih četrtih. |
| --- | --- |

—

pobude za „tranzicijska mesta“(Transition town) za zmanjšanje ogljikovega dioksida (ozelenitev) v mestnih četrtih.

| 3.10 | Našteti primeri ponazarjajo, da je logika ukrepanja akterjev civilne družbe vedno enaka, čeprav so njihovi viri zelo različni. Lastne materialne in finančne vire ter čas bodo vložili le, če bodo zaznali realno možnost, da dosežejo odziv. Velja pa tudi obratno: če civilna družba ne vidi pozitivnega učinka, obstaja nevarnost, da bo odgovorila s pasivnostjo ali celo odporom (na primer proti novim naložbenim projektom). |
| --- | --- |

3.10

Našteti primeri ponazarjajo, da je logika ukrepanja akterjev civilne družbe vedno enaka, čeprav so njihovi viri zelo različni. Lastne materialne in finančne vire ter čas bodo vložili le, če bodo zaznali realno možnost, da dosežejo odziv. Velja pa tudi obratno: če civilna družba ne vidi pozitivnega učinka, obstaja nevarnost, da bo odgovorila s pasivnostjo ali celo odporom (na primer proti novim naložbenim projektom).

| 3.11 | Primeri kažejo tudi, da je razpon strategij ukrepanja, ki jih v celotni Evropi pripravljajo in izvajajo predvsem nedržavni akterji, tako širok in raznolik kot civilna družba sama. |
| --- | --- |

3.11

Primeri kažejo tudi, da je razpon strategij ukrepanja, ki jih v celotni Evropi pripravljajo in izvajajo predvsem nedržavni akterji, tako širok in raznolik kot civilna družba sama.

Razumevanje varstva podnebja od spodaj navzgor kot odprtega procesa in zagotavljanje socialne varnosti

| 3.12 | Povsem napačno bi bilo, če bi politika akterjem civilne družbe v okviru pristopov od zgoraj navzdol enostavno pripisala le politično vlogo. |
| --- | --- |

3.12

Povsem napačno bi bilo, če bi politika akterjem civilne družbe v okviru pristopov od zgoraj navzdol enostavno pripisala le politično vlogo.

| 3.13 | Pri bližajočih se spremembah je treba posebno pozornost nameniti ohranjanju socialne varnosti. Varstvo podnebja od spodaj navzgor sicer pomeni, da zasebne pobude posameznikov pridobivajo na pomenu, kar daje pomemben zagon gospodarstvu, vendar se to ne sme dogajati na račun socialne varnosti. |
| --- | --- |

3.13

Pri bližajočih se spremembah je treba posebno pozornost nameniti ohranjanju socialne varnosti. Varstvo podnebja od spodaj navzgor sicer pomeni, da zasebne pobude posameznikov pridobivajo na pomenu, kar daje pomemben zagon gospodarstvu, vendar se to ne sme dogajati na račun socialne varnosti.

| 3.14 | Zato je pomembno, da „varuhi“ podnebja na lokalni ravni ostanejo del solidarnostne skupnosti. V nekaterih primerih bo to pomenilo, da bo treba na novo določiti, kako je solidarnostna skupnost zgrajena in kdo kaj prispeva vanjo. To je nujno že zato, ker sta bila kurjenje in izkoriščanje fosilnih surovin doslej bistvena stebra socialne države. Odmik od tega in prehod na večinoma brezogljično gospodarstvo ne smeta ogroziti socialno-političnih standardov in blaginje, ki so bili doseženi v Evropski uniji. Koalicija politike, uprave in civilne družbe mora na to posebej paziti; še več, iz tega je treba razviti povsem nove strategije.
  Primer: |
| --- | --- |

3.14

Zato je pomembno, da „varuhi“ podnebja na lokalni ravni ostanejo del solidarnostne skupnosti. V nekaterih primerih bo to pomenilo, da bo treba na novo določiti, kako je solidarnostna skupnost zgrajena in kdo kaj prispeva vanjo. To je nujno že zato, ker sta bila kurjenje in izkoriščanje fosilnih surovin doslej bistvena stebra socialne države. Odmik od tega in prehod na večinoma brezogljično gospodarstvo ne smeta ogroziti socialno-političnih standardov in blaginje, ki so bili doseženi v Evropski uniji. Koalicija politike, uprave in civilne družbe mora na to posebej paziti; še več, iz tega je treba razviti povsem nove strategije.

Primer:

| 3.15 | Energijo iz obnovljivih virov je mogoče dandanes decentralizirano proizvajati že tako poceni, da se lahko v povezavi z ukrepi za energetsko učinkovitost razreši celo problem (socialne) energijske revščine. Vendar bi morala politika za ustrezne pobude zagotoviti dober pravni okvir in dostop do naložbenega kapitala. |
| --- | --- |

3.15

Energijo iz obnovljivih virov je mogoče dandanes decentralizirano proizvajati že tako poceni, da se lahko v povezavi z ukrepi za energetsko učinkovitost razreši celo problem (socialne) energijske revščine. Vendar bi morala politika za ustrezne pobude zagotoviti dober pravni okvir in dostop do naložbenega kapitala.

Koalicija politike, uprave in civilne družbe mora obuditi načelo „misli globalno, deluj lokalno“

| 3.16 | Delovanje civilne družbe na področju varstva podnebja je večinoma usmerjeno lokalno ali regionalno, pogajanja COP in mnoge politične razprave pa potekajo globalno. Toda načelo „misli globalno, deluj lokalno“ na področju varstva podnebja velja bolj kot na katerem koli drugem področju. Učinek dejavnosti civilne družbe se ne sme izgubiti v globalnem prostoru, temveč ga je treba doživeti, izkusiti in zaznati neposredno, tj. na kraju delovanja. |
| --- | --- |

3.16

Delovanje civilne družbe na področju varstva podnebja je večinoma usmerjeno lokalno ali regionalno, pogajanja COP in mnoge politične razprave pa potekajo globalno. Toda načelo „misli globalno, deluj lokalno“ na področju varstva podnebja velja bolj kot na katerem koli drugem področju. Učinek dejavnosti civilne družbe se ne sme izgubiti v globalnem prostoru, temveč ga je treba doživeti, izkusiti in zaznati neposredno, tj. na kraju delovanja.

| 3.17 | Za evropsko politiko pomeni to spremembo oziroma nadgradnjo razmišljanja: logika skupnega izvajanja (JI)/mehanizem čistega razvoja (CDM) iz Kjotskega protokola na primer lokalnim pobudam čisto nič ne pomaga. To je temeljni problem, kajti civilnodružbeni akterji so redno dejavni na lokalni in regionalni ravni, okvirni pogoji za to pa se pretežno določajo na nacionalni in evropski ravni. EESO z zaskrbljenostjo opaža, da med tema ravnema nastaja vrzel. |
| --- | --- |

3.17

Za evropsko politiko pomeni to spremembo oziroma nadgradnjo razmišljanja: logika skupnega izvajanja (JI)/mehanizem čistega razvoja (CDM) iz Kjotskega protokola na primer lokalnim pobudam čisto nič ne pomaga. To je temeljni problem, kajti civilnodružbeni akterji so redno dejavni na lokalni in regionalni ravni, okvirni pogoji za to pa se pretežno določajo na nacionalni in evropski ravni. EESO z zaskrbljenostjo opaža, da med tema ravnema nastaja vrzel.

| 3.18 | Aktivno varstvo podnebja z ukrepi civilne družbe kot drugi steber evropske podnebne politike mora učinkovati na lokalni ravni in biti očitno, sicer akterji civilne družbe sploh ne bodo ukrepali. |
| --- | --- |

3.18

Aktivno varstvo podnebja z ukrepi civilne družbe kot drugi steber evropske podnebne politike mora učinkovati na lokalni ravni in biti očitno, sicer akterji civilne družbe sploh ne bodo ukrepali.

| 3.19 | Regije, mesta in občine imajo pomembno vlogo. EESO z velikim občudovanjem spremlja raznolike pobude za usklajevanje teh dejavnosti, ki so se že začele. Med drugim so to pobude Svetovni vrh o podnebju in ozemljih, konvencija županov, mreža lokalnih oblasti za trajnostni razvoj (ICLEI) itd. Za te pobude so zdaj pogosto že na voljo tudi različne oblike državne podpore. |
| --- | --- |

3.19

Regije, mesta in občine imajo pomembno vlogo. EESO z velikim občudovanjem spremlja raznolike pobude za usklajevanje teh dejavnosti, ki so se že začele. Med drugim so to pobude Svetovni vrh o podnebju in ozemljih, konvencija županov, mreža lokalnih oblasti za trajnostni razvoj (ICLEI) itd. Za te pobude so zdaj pogosto že na voljo tudi različne oblike državne podpore.

| 3.20 | Regionalni razvoj in podnebju prijazna energetska politika bi se lahko dobro dopolnjevala, če bi energijo decentralizirano proizvajale lokalne in regionalne strukture ter bi se tako ustvarjala dodana vrednost z izkoriščanjem vetra, sonca in biomase na lokalni ravni. Povečanje raznolikosti akterjev je torej smiselno, toda ta možna strateška povezava do zdaj še v nobenem uradnem dokumentu EU ni bila zadostno obravnavana. |
| --- | --- |

3.20

Regionalni razvoj in podnebju prijazna energetska politika bi se lahko dobro dopolnjevala, če bi energijo decentralizirano proizvajale lokalne in regionalne strukture ter bi se tako ustvarjala dodana vrednost z izkoriščanjem vetra, sonca in biomase na lokalni ravni. Povečanje raznolikosti akterjev je torej smiselno, toda ta možna strateška povezava do zdaj še v nobenem uradnem dokumentu EU ni bila zadostno obravnavana.

| 3.21 | To je dober dokaz, da EU potenciala civilne družbe ne izkorišča dovolj. Tako tudi konvencija županov v glavnem velja za oporo pri izvajanju ciljev, ki jih določa EU. Njega naloga, da daje spodbude za nove politične pobude, pa ni dovolj priznana oziroma se ne izkorišča sistematično. |
| --- | --- |

3.21

To je dober dokaz, da EU potenciala civilne družbe ne izkorišča dovolj. Tako tudi konvencija županov v glavnem velja za oporo pri izvajanju ciljev, ki jih določa EU. Njega naloga, da daje spodbude za nove politične pobude, pa ni dovolj priznana oziroma se ne izkorišča sistematično.

4.   Pet nalog koalicije politike, uprave in civilne družbe

| 4.1 | Koalicija bo imela naslednjih pet nalog: |
| --- | --- |

4.1

Koalicija bo imela naslednjih pet nalog:

| 4.1.1 | Prvič, treba je bolje razumeti, katere ukrepe za varstvo podnebja akterji civilne družbe v različnih vlogah načrtujejo in želijo izvesti. |
| --- | --- |

4.1.1

Prvič, treba je bolje razumeti, katere ukrepe za varstvo podnebja akterji civilne družbe v različnih vlogah načrtujejo in želijo izvesti.

| 4.1.2 | Drugič, treba je opredeliti in odpraviti strukturne probleme in prepreke, ki ovirajo uspešno izvajanje. Naloga politike je, da odpravi birokratske ovire in zapletene postopke, ki onemogočajo delovanje civilnodružbenih akterjev ali ga znatno otežujejo. Evropska komisija je prvi korak v to smer naredila s sporočilom Nov dogovor za odjemalce energije (4). To pa še zdaleč ni dovolj, med drugim zato, ker je pojem proizvajalec-odjemalec (angl. prosumer) veliko preozko (5) opredeljen. |
| --- | --- |

4.1.2

Drugič, treba je opredeliti in odpraviti strukturne probleme in prepreke, ki ovirajo uspešno izvajanje. Naloga politike je, da odpravi birokratske ovire in zapletene postopke, ki onemogočajo delovanje civilnodružbenih akterjev ali ga znatno otežujejo. Evropska komisija je prvi korak v to smer naredila s sporočilom Nov dogovor za odjemalce energije (4). To pa še zdaleč ni dovolj, med drugim zato, ker je pojem proizvajalec-odjemalec (angl. prosumer) veliko preozko (5) opredeljen.

| 4.1.3 | Tretjič, javnost je treba še bolj seznanjati z uspešnimi primeri. |
| --- | --- |

4.1.3

Tretjič, javnost je treba še bolj seznanjati z uspešnimi primeri.

| 4.1.4 | Četrtič, opredeliti je treba odločilne pogoje in dejavnike za uspeh. |
| --- | --- |

4.1.4

Četrtič, opredeliti je treba odločilne pogoje in dejavnike za uspeh.

| 4.1.5 | Petič, treba je razviti politični okvir, ki bo ustvaril potrebne pogoje za ukrepanje, da bodo lahko akterji civilne družbe pripravljali in izvajali strategije ukrepanja za varstvo podnebja. Posredovanje okvira za ukrepanje je mogoče opisati kot nalogo, ki sodi v upravljanje na več ravneh, saj je za izvajanje tega okvira potrebno skupno razumevanje med političnimi nosilci odločanja na evropski, nacionalni in podnacionalni ravni ter njihovo usklajeno ukrepanje. |
| --- | --- |

4.1.5

Petič, treba je razviti politični okvir, ki bo ustvaril potrebne pogoje za ukrepanje, da bodo lahko akterji civilne družbe pripravljali in izvajali strategije ukrepanja za varstvo podnebja. Posredovanje okvira za ukrepanje je mogoče opisati kot nalogo, ki sodi v upravljanje na več ravneh, saj je za izvajanje tega okvira potrebno skupno razumevanje med političnimi nosilci odločanja na evropski, nacionalni in podnacionalni ravni ter njihovo usklajeno ukrepanje.

| 4.2 | Za izvajanje nalog je potrebna dodatna upravna podpora, da bo možno opraviti naslednje delo, ki bo osnova za razprave v koaliciji politike, uprave in civilne družbe:






  — | obsežna opredelitev civilnodružbenih akterjev, ki pridejo v poštev za varstvo podnebja na lokalni ravni, |
| --- | --- | --- |

4.2

Za izvajanje nalog je potrebna dodatna upravna podpora, da bo možno opraviti naslednje delo, ki bo osnova za razprave v koaliciji politike, uprave in civilne družbe:

—

obsežna opredelitev civilnodružbenih akterjev, ki pridejo v poštev za varstvo podnebja na lokalni ravni,

| — | sistematične raziskave primerov že izvedenih civilnodružbenih ukrepov za varstvo podnebja, prednostno na regionalni ali lokalni ravni, na podlagi katerih bo mogoče v forumu za razprave opredeliti specifične prototipe za vsako skupino akterjev, |
| --- | --- |

—

sistematične raziskave primerov že izvedenih civilnodružbenih ukrepov za varstvo podnebja, prednostno na regionalni ali lokalni ravni, na podlagi katerih bo mogoče v forumu za razprave opredeliti specifične prototipe za vsako skupino akterjev,

| — | razvoj in izvajanje vseevropske, in pozneje tudi globalne, komunikacijske strategije za prototipne modele ukrepanja, in sicer posebej za vsako skupino akterjev, |
| --- | --- |

—

razvoj in izvajanje vseevropske, in pozneje tudi globalne, komunikacijske strategije za prototipne modele ukrepanja, in sicer posebej za vsako skupino akterjev,

| — | analiza modelov ukrepanja, ki so bili v forumu za razprave opredeljeni kot prototipni, z vidika ključnih pogojev in dejavnikov za uspeh in z ustreznimi znanstvenimi metodami ter obdelavo rezultatov, |
| --- | --- |

—

analiza modelov ukrepanja, ki so bili v forumu za razprave opredeljeni kot prototipni, z vidika ključnih pogojev in dejavnikov za uspeh in z ustreznimi znanstvenimi metodami ter obdelavo rezultatov,

| — | podpora civilnodružbenim akterjem, ki imajo skromne vire, da bodo lahko aktivno sodelovali v koaliciji. |
| --- | --- |

—

podpora civilnodružbenim akterjem, ki imajo skromne vire, da bodo lahko aktivno sodelovali v koaliciji.

| 4.3 | Vloga politike in uprave bo usklajevanje te koalicije, po potrebi v sodelovanju z EESO, obravnavanje in, v čim večji meri, odpravljanje ovir ali vsaj jasno utemeljevanje, zakaj nekaterih pobud pač ni možno izvesti. |
| --- | --- |

4.3

Vloga politike in uprave bo usklajevanje te koalicije, po potrebi v sodelovanju z EESO, obravnavanje in, v čim večji meri, odpravljanje ovir ali vsaj jasno utemeljevanje, zakaj nekaterih pobud pač ni možno izvesti.

Potreben okvir za ukrepanje – posledice za financiranje ukrepov civilne družbe za varstvo podnebja in razvoj novih gospodarskih modelov

| 4.4 | Šele ko bo obstajal okvir za ukrepanje, ki prepoznava raznolike vloge akterjev civilne družbe, priznava različno razpoložljivost virov, upošteva dejavnike uspešnosti in ustvarja pozitivne okvirne pogoje, bodo civilnodružbeni akterji našli dostop do kapitala in drugih naložbenih sredstev. To je še vedno velik problem v praksi, ki ga politika premalo upošteva. Kajti Pariški sporazum ima zelo velike finančne posledice, ki znatno presegajo sredstva Zelenega podnebnega sklada v višini 100 milijard USD na leto. |
| --- | --- |

4.4

Šele ko bo obstajal okvir za ukrepanje, ki prepoznava raznolike vloge akterjev civilne družbe, priznava različno razpoložljivost virov, upošteva dejavnike uspešnosti in ustvarja pozitivne okvirne pogoje, bodo civilnodružbeni akterji našli dostop do kapitala in drugih naložbenih sredstev. To je še vedno velik problem v praksi, ki ga politika premalo upošteva. Kajti Pariški sporazum ima zelo velike finančne posledice, ki znatno presegajo sredstva Zelenega podnebnega sklada v višini 100 milijard USD na leto.

| 4.5 | Ravno majhne lokalne banke in drugi ponudniki kapitala dodelijo posojila civilnodružbenim pobudam za varstvo podnebja le, če je refinanciranje sorazmerno varno. Politični okvir mora izpolnjevati tudi ta pogoj – nizko tveganost refinanciranja naložb akterjev civilne družbe na področju varstva podnebja. |
| --- | --- |

4.5

Ravno majhne lokalne banke in drugi ponudniki kapitala dodelijo posojila civilnodružbenim pobudam za varstvo podnebja le, če je refinanciranje sorazmerno varno. Politični okvir mora izpolnjevati tudi ta pogoj – nizko tveganost refinanciranja naložb akterjev civilne družbe na področju varstva podnebja.

| 4.6 | Okvir za ukrepanje mora zagotavljati dolgoročno varnost načrtovanja in naložb. Za potrebno delovanje ni nič bolj škodljivo kot negotovost zaradi stalnih sprememb v političnih usmeritvah. |
| --- | --- |

4.6

Okvir za ukrepanje mora zagotavljati dolgoročno varnost načrtovanja in naložb. Za potrebno delovanje ni nič bolj škodljivo kot negotovost zaradi stalnih sprememb v političnih usmeritvah.

| 4.7 | Potrebne so alternativne možnosti za naložbe v lokalno učinkovite projekte, katerih možnosti in tveganja lahko civilnodružbeni akterji na podlagi svojih izkušenj sami ocenijo in jih upravljajo, na primer kot člani zadruge. Če širša javnost ugotovi, da so rezultati naložb dejansko otipljivi in se ne zgubljajo v prepletu finančnih ustanov in velikih vlagateljev, se lahko izboljša tudi njeno omajano zaupanje v finančne ustanove. |
| --- | --- |

4.7

Potrebne so alternativne možnosti za naložbe v lokalno učinkovite projekte, katerih možnosti in tveganja lahko civilnodružbeni akterji na podlagi svojih izkušenj sami ocenijo in jih upravljajo, na primer kot člani zadruge. Če širša javnost ugotovi, da so rezultati naložb dejansko otipljivi in se ne zgubljajo v prepletu finančnih ustanov in velikih vlagateljev, se lahko izboljša tudi njeno omajano zaupanje v finančne ustanove.

| 4.8 | Trden in odporen okvir za ukrepanje omogoča drugačno obliko rasti v spremenjenih gospodarskih strukturah. Za novo rast bo socialni kapital verjetno prav tako pomemben kot finančni. Odtujitev dela bo delno odpravljena z razvojem konceptov „proizvajanja-odjemanja“(prosumption), delitev dela pa bo bolj organizirana v strukturah skupnosti. S tem je na voljo velik potencial za socialne inovacije, ki so nepogrešljive za ambiciozno podnebno politiko. Nastajajo nove vloge, ki z izrazi, kot so proizvajalec-odjemalec, platforma in agregat, še niso točno opisane. Prav „prosumption“ je morda lahko bistven dejavnik uspeha, s katerim bi lahko dosegli trajnostni način življenja in trajnostno gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.8

Trden in odporen okvir za ukrepanje omogoča drugačno obliko rasti v spremenjenih gospodarskih strukturah. Za novo rast bo socialni kapital verjetno prav tako pomemben kot finančni. Odtujitev dela bo delno odpravljena z razvojem konceptov „proizvajanja-odjemanja“(prosumption), delitev dela pa bo bolj organizirana v strukturah skupnosti. S tem je na voljo velik potencial za socialne inovacije, ki so nepogrešljive za ambiciozno podnebno politiko. Nastajajo nove vloge, ki z izrazi, kot so proizvajalec-odjemalec, platforma in agregat, še niso točno opisane. Prav „prosumption“ je morda lahko bistven dejavnik uspeha, s katerim bi lahko dosegli trajnostni način življenja in trajnostno gospodarstvo.

| 4.9 | Ta nova oblika gospodarstva ni utopična, ampak je že zdaj opazna v številnih, predvsem lokalno organiziranih podnebnih pobudah in tako tudi nadgradljiva. Nadgrajevanje, posnemanje in razširjanje so nujno potrebni; ne le zaradi ambicioznih podnebnih ciljev, predvsem so pogoj za zmanjšanje stroškov prehoda ter preprečevanje nasprotij med cilji podnebne politike in socialne politike. |
| --- | --- |

4.9

Ta nova oblika gospodarstva ni utopična, ampak je že zdaj opazna v številnih, predvsem lokalno organiziranih podnebnih pobudah in tako tudi nadgradljiva. Nadgrajevanje, posnemanje in razširjanje so nujno potrebni; ne le zaradi ambicioznih podnebnih ciljev, predvsem so pogoj za zmanjšanje stroškov prehoda ter preprečevanje nasprotij med cilji podnebne politike in socialne politike.

| 4.10 | EESO poudarja, da je v Pariškem sporazumu jasno navedena nujnost pravičnega preoblikovanja pogojev dela, kot je bilo ugotovljeno že na podnebni konferenci v Limi. V okviru novega gospodarskega modela je treba ustvariti visokokakovostna delovna mesta. To je mogoče doseči z intenzivnim socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji, v katera so vključeni delodajalci in ki jih spremljajo vsebine oziroma ukrepi, kot so ukrepi za nadaljnje izobraževanje zaposlenih za pridobitev novih kvalifikacij, potrebnih zaradi sprememb na področju energetike in ekologije, ter ukrepi za krepitev sistemov socialne varnosti. Tudi za to je potreben pozitiven okvir za ukrepanje. Le tako bodo namreč lahko akterji civilne družbe nadomestili izgube pri zaposlovanju in konkurenčnosti v nekaterih sektorjih, ki bodo zaradi prehoda neizogibne, ter omogočili gospodarsko rast, ki bo socialna, trajnostna in vključujoča. |
| --- | --- |

4.10

EESO poudarja, da je v Pariškem sporazumu jasno navedena nujnost pravičnega preoblikovanja pogojev dela, kot je bilo ugotovljeno že na podnebni konferenci v Limi. V okviru novega gospodarskega modela je treba ustvariti visokokakovostna delovna mesta. To je mogoče doseči z intenzivnim socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji, v katera so vključeni delodajalci in ki jih spremljajo vsebine oziroma ukrepi, kot so ukrepi za nadaljnje izobraževanje zaposlenih za pridobitev novih kvalifikacij, potrebnih zaradi sprememb na področju energetike in ekologije, ter ukrepi za krepitev sistemov socialne varnosti. Tudi za to je potreben pozitiven okvir za ukrepanje. Le tako bodo namreč lahko akterji civilne družbe nadomestili izgube pri zaposlovanju in konkurenčnosti v nekaterih sektorjih, ki bodo zaradi prehoda neizogibne, ter omogočili gospodarsko rast, ki bo socialna, trajnostna in vključujoča.

V Bruslju, 14. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  http://webapi.eesc.europa.eu/documentsanonymous/eesc-2015-06625-01-00-pv-tra-en.docx.

1

(2)  Glej delovni dokument Mednarodnega denarnega sklada: How Large are Global Energy Subsidies? (Kolikšne so svetovne subvencije za energijo?) (WP/15/105).

2

How Large are Global Energy Subsidies?

(3)  UL C 128, 18.5.2010, str. 18.

3

(4)  COM(2015) 339 final.

4

(5)  UL C 82, 3.3.2016, str. 22.

5

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/28

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o digitalni razsežnosti rasti: e-seniorji, 25-odstotni potencial evropskega prebivalstva

(mnenje na lastno pobudo)

(2016/C 389/04)

| Poročevalka: | Laure BATUT |
| --- | --- |

Poročevalka:

Laure BATUT

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 21. januarja 2016 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Digitalna razsežnost rasti: e-seniorji, 25-odstotni potencial evropskega prebivalstva.

(mnenje na lastno pobudo)

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 13. julija 2016) s 189 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1.   Priporočila

Da bi kar najbolj izkoristili ekonomski potencial starejših državljanov Unije, ki predstavljajo 25 % prebivalstva, po mnenju EESO ni smiselno, da se ti z vidika rasti obravnavajo kot skupina prebivalcev, ki jih vsakdanje dogajanje ne zadeva, ampak bi bilo treba priznati njihove sposobnosti in pričakovanja ter jih upoštevati kot ekonomske in družbene akterje v digitalni dobi. Odbor priporoča, da se čim prej:

| 1. | spremeni pristop k „srebrnemu gospodarstvu“ (silver economy), pri čemer je treba upoštevati, da z digitalizacijo izginjajo vrzeli med različnimi starostnimi obdobji ter da so starejši državljani akterji v vrednostni verigi in sami oblikujejo svoje življenje; |
| --- | --- |

1.

spremeni pristop k „srebrnemu gospodarstvu“ (silver economy), pri čemer je treba upoštevati, da z digitalizacijo izginjajo vrzeli med različnimi starostnimi obdobji ter da so starejši državljani akterji v vrednostni verigi in sami oblikujejo svoje življenje;

| 2. | v okviru srečanja ministrov EU, pristojnih za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in potrošnike, junija 2016 ter evropskega vrha o starejših decembra 2016 spodbudi digitalno vključevanje starejših, da se obravnavajo tako digitalne kot demografske spremembe; |
| --- | --- |

2.

v okviru srečanja ministrov EU, pristojnih za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in potrošnike, junija 2016 ter evropskega vrha o starejših decembra 2016 spodbudi digitalno vključevanje starejših, da se obravnavajo tako digitalne kot demografske spremembe;

| 3. | vzpostavi globalen sistem upravljanja za vključevanje starejših v digitalno okolje, v okviru katerega se razvijajo učinkovite javne storitve, za katere bodo zagotovljena ustrezna sredstva na vseh ravneh, tudi na lokalni, in ki bodo izvzete iz zahtev evropskega semestra; |
| --- | --- |

3.

vzpostavi globalen sistem upravljanja za vključevanje starejših v digitalno okolje, v okviru katerega se razvijajo učinkovite javne storitve, za katere bodo zagotovljena ustrezna sredstva na vseh ravneh, tudi na lokalni, in ki bodo izvzete iz zahtev evropskega semestra;

| 4. | opredeli evropska horizontalna klavzula o enakopravnosti starejših, ministrstva držav članic, pristojna za enakost, pa naj spodbujajo njeno uporabo; |
| --- | --- |

4.

opredeli evropska horizontalna klavzula o enakopravnosti starejših, ministrstva držav članic, pristojna za enakost, pa naj spodbujajo njeno uporabo;

| 5. | v razprave skupine deležnikov za ekonomijo delitve, h kateri je pozval Evropski parlament, vključijo združenja, ki zastopajo starejše državljane, in EESO; |
| --- | --- |

5.

v razprave skupine deležnikov za ekonomijo delitve, h kateri je pozval Evropski parlament, vključijo združenja, ki zastopajo starejše državljane, in EESO;

| 6. | spodbudita dostop starejših do digitalne tehnologije in dostopnost te tehnologije s pridobivanjem znanj in spretnosti ter takojšnjo pripravo izobraževanj za starejše, vseživljenjskega učenja, prilagojene strojne in programske opreme ter mentorstev, da bo njihovo vključevanje uspešno; |
| --- | --- |

6.

spodbudita dostop starejših do digitalne tehnologije in dostopnost te tehnologije s pridobivanjem znanj in spretnosti ter takojšnjo pripravo izobraževanj za starejše, vseživljenjskega učenja, prilagojene strojne in programske opreme ter mentorstev, da bo njihovo vključevanje uspešno;

| 7. | določijo kazalniki za merjenje ekonomske moči starejših, njihove kakovosti življenja in koristi, ki izhajajo iz inovacij; |
| --- | --- |

7.

določijo kazalniki za merjenje ekonomske moči starejših, njihove kakovosti življenja in koristi, ki izhajajo iz inovacij;

| 8. | spodbudi dostop starejših do evropskega programa za izmenjavo dobrih praks, na primer prek platforme, ki bi se lahko imenovala SENEQUE – Seniors Equivalent Erasmus; |
| --- | --- |

8.

spodbudi dostop starejših do evropskega programa za izmenjavo dobrih praks, na primer prek platforme, ki bi se lahko imenovala SENEQUE – Seniors Equivalent Erasmus;

| 9. | vzpostavi zaupanje ter državljane ozavešča o evropskih pravilih o digitalizaciji, ki se jih objavi v obliki kodeksa in so v več jezikih dostopna prek digitalne enotne vstopne točke; |
| --- | --- |

9.

vzpostavi zaupanje ter državljane ozavešča o evropskih pravilih o digitalizaciji, ki se jih objavi v obliki kodeksa in so v več jezikih dostopna prek digitalne enotne vstopne točke;

| 10. | pravica dostopa do interneta v vseh državah članicah prizna kot pravica do univerzalne storitve, ki mora biti cenovno dostopna, ter se spodbudi – v primerih, ko cena pomeni oviro – uporaba reguliranih tarif oziroma prost in brezplačen dostop na določenih krajih za starejše z nizkimi prihodki; |
| --- | --- |

10.

pravica dostopa do interneta v vseh državah članicah prizna kot pravica do univerzalne storitve, ki mora biti cenovno dostopna, ter se spodbudi – v primerih, ko cena pomeni oviro – uporaba reguliranih tarif oziroma prost in brezplačen dostop na določenih krajih za starejše z nizkimi prihodki;

| 11. | spodbudijo javno-zasebna partnerstva, ki vlagajo v človeški kapital, z brezplačnimi tečaji za starejše, ki jih skladno s politiko družbene odgovornosti gospodarskih družb financirajo velika podjetja s področja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in ki se izvajajo v vseh osnovnih šolah v EU (zunaj šolskih ur); |
| --- | --- |

11.

spodbudijo javno-zasebna partnerstva, ki vlagajo v človeški kapital, z brezplačnimi tečaji za starejše, ki jih skladno s politiko družbene odgovornosti gospodarskih družb financirajo velika podjetja s področja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in ki se izvajajo v vseh osnovnih šolah v EU (zunaj šolskih ur);

| 12. | odpravijo ovire za starejše pri najemanju bančnih posojil; |
| --- | --- |

12.

odpravijo ovire za starejše pri najemanju bančnih posojil;

| 13. | spodbuja boj proti digitalni nepismenosti v okviru javnih služb. |
| --- | --- |

13.

spodbuja boj proti digitalni nepismenosti v okviru javnih služb.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Evropska unija je pred izzivom, ki ga še nikoli doslej ni imela nobena družba, saj se hkrati sooča z dolgo življenjsko dobo prebivalstva in vsesplošno digitalizacijo, ki skupaj zahtevata prave družbene in gospodarske strategije. |
| --- | --- |

2.1

Evropska unija je pred izzivom, ki ga še nikoli doslej ni imela nobena družba, saj se hkrati sooča z dolgo življenjsko dobo prebivalstva in vsesplošno digitalizacijo, ki skupaj zahtevata prave družbene in gospodarske strategije.

| 2.2 | Do leta 2060 bo v skladu z napovedmi (The 2015 Ageing Report (Poročilo o staranju prebivalstva za leto 2015), Evropska komisija) razmerje med starejšimi in mladimi dva proti ena, število zelo starih ljudi pa bo preseglo število otrok, mlajših od petih let: glede na povprečno starost (Eurostat) se bo to najprej zgodilo na Švedskem, v Nemčiji, na Poljskem, v Romuniji in na Slovaškem, po nekaj letih pa še v Belgiji, na Danskem in Irskem ter nazadnje v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

2.2

Do leta 2060 bo v skladu z napovedmi (The 2015 Ageing Report (Poročilo o staranju prebivalstva za leto 2015), Evropska komisija) razmerje med starejšimi in mladimi dva proti ena, število zelo starih ljudi pa bo preseglo število otrok, mlajših od petih let: glede na povprečno starost (Eurostat) se bo to najprej zgodilo na Švedskem, v Nemčiji, na Poljskem, v Romuniji in na Slovaškem, po nekaj letih pa še v Belgiji, na Danskem in Irskem ter nazadnje v vseh državah članicah.

| 2.3 | Starejše osebe in starejši delavci se obravnavajo kot grožnja za sisteme socialne zaščite, hkrati pa tudi kot priložnost za proizvodni in storitveni sektor. Unija se je leta 2011 zavzela za pomoč „odraslim“ (1) pri izobraževanju in določila pet strateških smernic za spodbujanje gospodarstva z visoko zaposlenostjo ter izboljšanje kakovosti in učinkovitosti ponudbe izobraževanj in usposabljanj za odrasle. |
| --- | --- |

2.3

Starejše osebe in starejši delavci se obravnavajo kot grožnja za sisteme socialne zaščite, hkrati pa tudi kot priložnost za proizvodni in storitveni sektor. Unija se je leta 2011 zavzela za pomoč „odraslim“ (1) pri izobraževanju in določila pet strateških smernic za spodbujanje gospodarstva z visoko zaposlenostjo ter izboljšanje kakovosti in učinkovitosti ponudbe izobraževanj in usposabljanj za odrasle.

| 2.4 | Odbor ugotavlja, da starejše osebe niso bile neposredno vključene v te pobude. |
| --- | --- |

2.4

Odbor ugotavlja, da starejše osebe niso bile neposredno vključene v te pobude.

Kdo so „starejši“?

| 2.5 | Prva generacija, ki v Evropi od rojstva živi v miru, generacija baby boom (izraz, ki se uporablja za številčne generacije, rojene takoj po drugi svetovni vojni), je skupaj s starši najbolj proevropsko usmerjena doslej. Zdaj veljajo za starejše. Evropska komisija je v informativnem dokumentu z naslovom Growing the European Silver Economy (Rast evropskega srebrnega gospodarstva) iz februarja 2015 navedla, da namerava zadovoljiti „potrebe oseb, starejših od 50 let“. To skupino prebivalcev včasih delimo na tri podskupine: aktivne, ranljive in odvisne osebe. EESO se strinja s to opredelitvijo, zato tudi predlaga spremembo pristopa k starejšim, ki naj se obravnavajo kot akterji rasti. |
| --- | --- |

2.5

Prva generacija, ki v Evropi od rojstva živi v miru, generacija baby boom (izraz, ki se uporablja za številčne generacije, rojene takoj po drugi svetovni vojni), je skupaj s starši najbolj proevropsko usmerjena doslej. Zdaj veljajo za starejše. Evropska komisija je v informativnem dokumentu z naslovom Growing the European Silver Economy (Rast evropskega srebrnega gospodarstva) iz februarja 2015 navedla, da namerava zadovoljiti „potrebe oseb, starejših od 50 let“. To skupino prebivalcev včasih delimo na tri podskupine: aktivne, ranljive in odvisne osebe. EESO se strinja s to opredelitvijo, zato tudi predlaga spremembo pristopa k starejšim, ki naj se obravnavajo kot akterji rasti.

| 2.6 | Staranje prebivalstva pomeni, da se je število starejših oseb v prebivalstvu povečalo zaradi znižanja stopnje rodnosti in umrljivosti. Japonska je z vidika staranja prebivalstva pred Evropo (Étude comparative du marché des seniors français et japonais – Opportunités croisées (Primerjalna študija trga starejših v Franciji in na Japonskem – preplet priložnosti), David Barboni, publikacija Eurasiam, serija Management, št. 001, 2007) in je že vzpostavila specifično dinamiko potrošnje za starejše na področju dobrega počutja, zdravja, financ, zavarovanj, distribucije in turizma. Med tržnimi dobrinami, ki prispevajo k izboljšanju kakovosti življenja, so tudi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), ki so namenjene starejšim kot potrošnikom ciljnih izdelkov, in ne kot akterjem v digitalni družbi, ter torej pomenijo zlasti možnost kratkoročnega dobička proizvajalcev. To je sicer pomemben, a preveč poenostavljen vidik. |
| --- | --- |

2.6

Staranje prebivalstva pomeni, da se je število starejših oseb v prebivalstvu povečalo zaradi znižanja stopnje rodnosti in umrljivosti. Japonska je z vidika staranja prebivalstva pred Evropo (Étude comparative du marché des seniors français et japonais – Opportunités croisées (Primerjalna študija trga starejših v Franciji in na Japonskem – preplet priložnosti), David Barboni, publikacija Eurasiam, serija Management, št. 001, 2007) in je že vzpostavila specifično dinamiko potrošnje za starejše na področju dobrega počutja, zdravja, financ, zavarovanj, distribucije in turizma. Med tržnimi dobrinami, ki prispevajo k izboljšanju kakovosti življenja, so tudi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), ki so namenjene starejšim kot potrošnikom ciljnih izdelkov, in ne kot akterjem v digitalni družbi, ter torej pomenijo zlasti možnost kratkoročnega dobička proizvajalcev. To je sicer pomemben, a preveč poenostavljen vidik.

| 2.7 | Generacija baby boom v EU niso le starejši potrošniki dobrin. To so moški in ženske, ki so prvič v zgodovini celine množično študirali, nato pa so bili „aktivni“ in „produktivni“. Mnogi med njimi se lahko zdaj odločijo, da ostanejo aktivni v tržnem gospodarstvu ali socialnem in solidarnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

2.7

Generacija baby boom v EU niso le starejši potrošniki dobrin. To so moški in ženske, ki so prvič v zgodovini celine množično študirali, nato pa so bili „aktivni“ in „produktivni“. Mnogi med njimi se lahko zdaj odločijo, da ostanejo aktivni v tržnem gospodarstvu ali socialnem in solidarnem gospodarstvu.

| 2.8 | Včasih nastaja vtis, da bo njihovo vključevanje na področju IKT potekalo počasi in s težavami, vendar so bili pogosto prvi uporabniki in so celo uvajali novosti (The Seven Myths of Population Aging (Sedem mitov o staranju prebivalstva), Julika Erfurt in drugi, publikacija Accenture, februar 2012). Leta 2010 je bilo v Franciji več kot 16 % ustanoviteljev podjetij starih nad 50 let, med njimi pa je skoraj vsak drugi podjetje financiral sam: to so bili starejši delavci, iskalci zaposlitve, še vedno dejavni podjetniki in celo upokojenci (glej članek v časopisu Le Figaro, avtor Yann Le Galès, 27. april 2012). |
| --- | --- |

2.8

Včasih nastaja vtis, da bo njihovo vključevanje na področju IKT potekalo počasi in s težavami, vendar so bili pogosto prvi uporabniki in so celo uvajali novosti (The Seven Myths of Population Aging (Sedem mitov o staranju prebivalstva), Julika Erfurt in drugi, publikacija Accenture, februar 2012). Leta 2010 je bilo v Franciji več kot 16 % ustanoviteljev podjetij starih nad 50 let, med njimi pa je skoraj vsak drugi podjetje financiral sam: to so bili starejši delavci, iskalci zaposlitve, še vedno dejavni podjetniki in celo upokojenci (glej članek v časopisu Le Figaro, avtor Yann Le Galès, 27. april 2012).

Sprememba pristopa

| 2.9 | V Uniji se je šele po sprejetju deklaracije in mednarodnega akcijskega načrta OZN o staranju leta 2002 ter deklaracije Sveta o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami leta 2012 pričelo govoriti o „srebrnem gospodarstvu“ (silver economy). Poleg tega Komisija meni, da bi si morali močno prizadevati za dostojno staranje, zlasti z uporabo IKT, ter tako Uniji omogočiti, da pri tem zavzame vidno mesto: „Gospodarstvo starejših lahko opredelimo kot gospodarske možnosti, ki jih predstavljajo izdatki za potrošnjo in javni izdatki v zvezi s staranjem prebivalstva ter v zvezi s potrebami prebivalstva, starejšega od 50 let“ (glej spletno stran Silver economy, Evropska komisija). |
| --- | --- |

2.9

V Uniji se je šele po sprejetju deklaracije in mednarodnega akcijskega načrta OZN o staranju leta 2002 ter deklaracije Sveta o evropskem letu aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami leta 2012 pričelo govoriti o „srebrnem gospodarstvu“ (silver economy). Poleg tega Komisija meni, da bi si morali močno prizadevati za dostojno staranje, zlasti z uporabo IKT, ter tako Uniji omogočiti, da pri tem zavzame vidno mesto: „Gospodarstvo starejših lahko opredelimo kot gospodarske možnosti, ki jih predstavljajo izdatki za potrošnjo in javni izdatki v zvezi s staranjem prebivalstva ter v zvezi s potrebami prebivalstva, starejšega od 50 let“ (glej spletno stran Silver economy, Evropska komisija).

| 2.10 | Odbor meni, da je treba preučiti vprašanja v zvezi z dobrim počutjem, samostojnostjo, odvisnostjo in trgom. Starejši Evropejci vendarle predstavljajo skoraj 125 milijonov državljanov, ki samostojno oblikujejo svoje življenje, gospodarstvo in rast, informacijske tehnologije pa morajo biti del njihovega življenja ravno tako, kot so del življenja aktivnih državljanov. |
| --- | --- |

2.10

Odbor meni, da je treba preučiti vprašanja v zvezi z dobrim počutjem, samostojnostjo, odvisnostjo in trgom. Starejši Evropejci vendarle predstavljajo skoraj 125 milijonov državljanov, ki samostojno oblikujejo svoje življenje, gospodarstvo in rast, informacijske tehnologije pa morajo biti del njihovega življenja ravno tako, kot so del življenja aktivnih državljanov.

| 2.11 | Zato želi Odbor opozoriti, da je treba uvesti pristop k staranju, v katerem bo ta faza življenja obravnavana kot nadaljevanje drugih življenjskih faz, brez razmejitev, da bo lahko vsak starejši dobrega zdravja ohranil svoje digitalne sposobnosti in izkušnje in ne bo ločen od ostalih akterjev v vrednostni verigi. Starejše ljudi je treba obravnavati na podlagi dinamičnega in vključujočega pristopa, in ne zgolj kot osebe v zadnjem življenjskem obdobju, digitalizacija pa se ne sme nanašati samo na tehnično in medicinsko pomoč. |
| --- | --- |

2.11

Zato želi Odbor opozoriti, da je treba uvesti pristop k staranju, v katerem bo ta faza življenja obravnavana kot nadaljevanje drugih življenjskih faz, brez razmejitev, da bo lahko vsak starejši dobrega zdravja ohranil svoje digitalne sposobnosti in izkušnje in ne bo ločen od ostalih akterjev v vrednostni verigi. Starejše ljudi je treba obravnavati na podlagi dinamičnega in vključujočega pristopa, in ne zgolj kot osebe v zadnjem življenjskem obdobju, digitalizacija pa se ne sme nanašati samo na tehnično in medicinsko pomoč.

| 2.12 | To nikakor ne posega v pravico do pokojnine v skladu s členoma 25 in 34 Listine o temeljnih pravicah ter členoma 153 in 156 PDEU, kakor tudi ne v različne pokojninske sisteme v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

2.12

To nikakor ne posega v pravico do pokojnine v skladu s členoma 25 in 34 Listine o temeljnih pravicah ter členoma 153 in 156 PDEU, kakor tudi ne v različne pokojninske sisteme v posameznih državah članicah.

| 2.13 | S celovitim in vključujočim pristopom bi lahko vsem evropskim „starejšim“ državljanom zagotovili, da bodo digitalne inovacije zadevale tudi njih. Odbor meni, da bi Unija za uveljavitev želene vodilne vloge na področju „srebrnega gospodarstva“ morala prevzeti odgovornost na vseh ravneh. |
| --- | --- |

2.13

S celovitim in vključujočim pristopom bi lahko vsem evropskim „starejšim“ državljanom zagotovili, da bodo digitalne inovacije zadevale tudi njih. Odbor meni, da bi Unija za uveljavitev želene vodilne vloge na področju „srebrnega gospodarstva“ morala prevzeti odgovornost na vseh ravneh.

3.   Posebne ugotovitve

3.1   
  Vsi evropski državljani, starejši od 50 let, morajo nujno postati e-seniorji

Informacijske in komunikacijske tehnologije ter digitalna usposobljenost so nujnost, to pa zahteva politično voljo in ustrezna sredstva. Vse institucije se zavzemajo za digitalizacijo; EESO želi, da se vanjo vključi 125 milijonov oseb, starejših od 50 let.

| 3.1.1 | Generacija baby boom, ki je zdaj v tretjem življenjskem obdobju, si lahko pomaga s posebnim sredstvom, tj. revolucijo novih tehnologij. Nujno je treba preseči tržni vidik in zagotoviti, da bodo vsi vključeni v pridobivanje znanj na področju informacijskih tehnologij in njihovo uporabo, saj je povezanost vsesplošna. EU je razdvojena med potrebo po evropski interoperabilnosti in zahtevami po varnosti v izjemno razdrobljenih okvirih v državah članicah, vendar pa sporočila Komisije, predložena aprila 2016 (COM(2016) 176, 178 in 179 final), obravnavajo samo tehnične vidike, socialnih vidikov pa ne omenjajo. V sporočilu Novi program znanj in spretnosti za Evropo, ki ga je Komisija sprejela junija 2016 (COM(2016) 381 final), in v njenem predlogu za priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti (COM(2016) 382 final) se obravnavata zaposljivost in produktivnost. V teh dveh dokumentih starejši niso omenjeni, digitalne tehnologije pa samo nekajkrat. Odbor upa, da bosta na junijskem srečanju ministrov EU in na vrhu decembra 2016, ki naj bi obravnavala vprašanje starejših, poudarjena njihovo digitalno vključevanje in izboljšanje njihovih življenjskih in delovnih pogojev, kar je potrebno za odziv tako na digitalne kot demografske spremembe. |
| --- | --- |

3.1.1

Generacija baby boom, ki je zdaj v tretjem življenjskem obdobju, si lahko pomaga s posebnim sredstvom, tj. revolucijo novih tehnologij. Nujno je treba preseči tržni vidik in zagotoviti, da bodo vsi vključeni v pridobivanje znanj na področju informacijskih tehnologij in njihovo uporabo, saj je povezanost vsesplošna. EU je razdvojena med potrebo po evropski interoperabilnosti in zahtevami po varnosti v izjemno razdrobljenih okvirih v državah članicah, vendar pa sporočila Komisije, predložena aprila 2016 (COM(2016) 176, 178 in 179 final), obravnavajo samo tehnične vidike, socialnih vidikov pa ne omenjajo. V sporočilu Novi program znanj in spretnosti za Evropo, ki ga je Komisija sprejela junija 2016 (COM(2016) 381 final), in v njenem predlogu za priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za znanja in spretnosti (COM(2016) 382 final) se obravnavata zaposljivost in produktivnost. V teh dveh dokumentih starejši niso omenjeni, digitalne tehnologije pa samo nekajkrat. Odbor upa, da bosta na junijskem srečanju ministrov EU in na vrhu decembra 2016, ki naj bi obravnavala vprašanje starejših, poudarjena njihovo digitalno vključevanje in izboljšanje njihovih življenjskih in delovnih pogojev, kar je potrebno za odziv tako na digitalne kot demografske spremembe.

| 3.1.2 | Odbor poziva, naj se za spodbujanje kohezije ter boljšo obveščenost in ozaveščenost starejših in vseh skupin prebivalstva vsi sprejeti dokumenti EU v zvezi z digitalizacijo objavijo v obliki kodeksa ter se predvidi možnost oblikovanja digitalne enotne vstopne točke v več jezikih. |
| --- | --- |

3.1.2

Odbor poziva, naj se za spodbujanje kohezije ter boljšo obveščenost in ozaveščenost starejših in vseh skupin prebivalstva vsi sprejeti dokumenti EU v zvezi z digitalizacijo objavijo v obliki kodeksa ter se predvidi možnost oblikovanja digitalne enotne vstopne točke v več jezikih.

3.2   
  Starejši v digitalni družbi

   (2)

| 3.2.1 | Digitalna tehnologija omogoča učenje in proaktivnost, zlasti starejšim in osebam z omejeno mobilnostjo. Preprečuje njihovo izolacijo in olajšuje prenos znanja. Lahko tudi omogoča obratno prenašanje znanj med generacijami in zmanjšanje vrzeli zaradi starosti. |
| --- | --- |

3.2.1

Digitalna tehnologija omogoča učenje in proaktivnost, zlasti starejšim in osebam z omejeno mobilnostjo. Preprečuje njihovo izolacijo in olajšuje prenos znanja. Lahko tudi omogoča obratno prenašanje znanj med generacijami in zmanjšanje vrzeli zaradi starosti.

3.3   
  Šok, ki bo nastal zaradi upokojevanja generacije baby boom, je mogoče ublažiti tudi z zavestno usmeritvijo v digitalizacijo

| 3.3.1 | Odbor je objavil več mnenj o tehničnih, gospodarskih in družbenih vidikih digitalnega napredka, med katerimi so infrastruktura, pravice, stroški, telemedicina, spletno zdravje (e-zdravje), aktivno staranje, kibernetska kriminaliteta, pametna mesta/pametna mobilnost/pametni otoki, nevtralnost interneta itd. |
| --- | --- |

3.3.1

Odbor je objavil več mnenj o tehničnih, gospodarskih in družbenih vidikih digitalnega napredka, med katerimi so infrastruktura, pravice, stroški, telemedicina, spletno zdravje (e-zdravje), aktivno staranje, kibernetska kriminaliteta, pametna mesta/pametna mobilnost/pametni otoki, nevtralnost interneta itd.

| 3.3.2 | Komisija bi morala upoštevati vse generacije ne glede na geografsko lego ter načrtovati dolgoročno (do leta 2060), saj bo krivulja staranja (3) v vseh državah članicah strmo narasla. |
| --- | --- |

3.3.2

Komisija bi morala upoštevati vse generacije ne glede na geografsko lego ter načrtovati dolgoročno (do leta 2060), saj bo krivulja staranja (3) v vseh državah članicah strmo narasla.

| 3.3.3 | Komisija je v sporočilu (4) z dne 19. aprila 2016 navedla, da bo obravnavala standardizacijo IKT kot ključni element enotnega digitalnega trga, digitalizacijo podjetij in računalništvo v oblaku. |
| --- | --- |

3.3.3

Komisija je v sporočilu (4) z dne 19. aprila 2016 navedla, da bo obravnavala standardizacijo IKT kot ključni element enotnega digitalnega trga, digitalizacijo podjetij in računalništvo v oblaku.

| 3.3.4 | Nizozemsko in slovaško predsedstvo sta Odbor zaprosili za pripravo raziskovalnega mnenja o socialnih posledicah tehnološkega razvoja. EESO je mnenje z naslovom Spremembe pri delovnih razmerjih in njihov vpliv na ohranjanje dostojnih plač ter posledice tehnološkega razvoja za sistem socialne varnosti in delovno pravo sprejel 26. maja 2016. |
| --- | --- |

3.3.4

Nizozemsko in slovaško predsedstvo sta Odbor zaprosili za pripravo raziskovalnega mnenja o socialnih posledicah tehnološkega razvoja. EESO je mnenje z naslovom Spremembe pri delovnih razmerjih in njihov vpliv na ohranjanje dostojnih plač ter posledice tehnološkega razvoja za sistem socialne varnosti in delovno pravo sprejel 26. maja 2016.

| 3.3.5 | Evropski parlament v resoluciji z dne 19. januarja 2016Aktu za enotni digitalni trg naproti (odstavek 80) Komisijo poziva, naj „oblikuje skupino deležnikov, ki bo zadolžena za spodbujanje dobre prakse v sektorju ekonomije delitve“, ki jo EESO imenuje tudi sodelovalno gospodarstvo in ki v večini primerov brez digitalne razsežnosti ne obstaja. Zastopanje civilne družbe pa je običajno naloga, ki jo lahko opravljajo starejši. EESO želi sodelovati pri tej pobudi. |
| --- | --- |

3.3.5

Evropski parlament v resoluciji z dne 19. januarja 2016Aktu za enotni digitalni trg naproti (odstavek 80) Komisijo poziva, naj „oblikuje skupino deležnikov, ki bo zadolžena za spodbujanje dobre prakse v sektorju ekonomije delitve“, ki jo EESO imenuje tudi sodelovalno gospodarstvo in ki v večini primerov brez digitalne razsežnosti ne obstaja. Zastopanje civilne družbe pa je običajno naloga, ki jo lahko opravljajo starejši. EESO želi sodelovati pri tej pobudi.

3.4   
  Ali so e-seniorji izpostavljeni večjim tveganjem?

| 3.4.1 | Še vedno je razširjen velik strah glede masovnih podatkov, računalništva v oblaku, interneta stvari, tridimenzionalnega tiskanja in drugih tehnologij, ki so se pojavile z naglim širjenjem interneta v vsakdanjem življenju. Starejši so bolj dovzetni za ta strah kot mlade „digitalne generacije“ in čutijo odpor zaradi strahu pred:






  — | zapleteno uporabo, |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Še vedno je razširjen velik strah glede masovnih podatkov, računalništva v oblaku, interneta stvari, tridimenzionalnega tiskanja in drugih tehnologij, ki so se pojavile z naglim širjenjem interneta v vsakdanjem življenju. Starejši so bolj dovzetni za ta strah kot mlade „digitalne generacije“ in čutijo odpor zaradi strahu pred:

—

zapleteno uporabo,

| — | vdori v zasebnost, |
| --- | --- |

—

vdori v zasebnost,

| — | krajami med spletnim plačevanjem in |
| --- | --- |

—

krajami med spletnim plačevanjem in

| — | tem, da je tehnologija nevarna. |
| --- | --- |

—

tem, da je tehnologija nevarna.

| 3.4.2 | Odbor tako kot Evropski parlament „meni, da je zaupanje državljanov in podjetij v digitalno okolje ključno za sprostitev celotnega potenciala inovacij in rast v digitalnem gospodarstvu“. |
| --- | --- |

3.4.2

Odbor tako kot Evropski parlament „meni, da je zaupanje državljanov in podjetij v digitalno okolje ključno za sprostitev celotnega potenciala inovacij in rast v digitalnem gospodarstvu“.

| 3.4.3 | Zaradi krize in ukrepov v izrednih razmerah se krepi občutek ogroženosti svoboščin in povišanega nadzora ter strah pred nevarnostmi kibernetske kriminalitete. |
| --- | --- |

3.4.3

Zaradi krize in ukrepov v izrednih razmerah se krepi občutek ogroženosti svoboščin in povišanega nadzora ter strah pred nevarnostmi kibernetske kriminalitete.

| 3.4.4 | Ljudje slabo poznajo predpise, ki so jih države članice in Evropska unija sprejele z namenom varovanja. Če bi te dele prebivalstva, ki znanja ne morejo več pridobivati v šolah, ozavestili, obveščali in usposabljali, ne da bi jih prestrašili, bi to pripomoglo k zmanjšanju nesorazmerja informacij, ki jih imajo veliki, skoraj vedno tuji, operaterji in državljani uporabniki. |
| --- | --- |

3.4.4

Ljudje slabo poznajo predpise, ki so jih države članice in Evropska unija sprejele z namenom varovanja. Če bi te dele prebivalstva, ki znanja ne morejo več pridobivati v šolah, ozavestili, obveščali in usposabljali, ne da bi jih prestrašili, bi to pripomoglo k zmanjšanju nesorazmerja informacij, ki jih imajo veliki, skoraj vedno tuji, operaterji in državljani uporabniki.

3.5   
  Ukrepanje na ravni Unije, nacionalnih oblasti, podjetij in storitvenega sektorja

3.5.1   Na ravni Evropske unije

Z digitalizacijo bi morali znižati stroške staranja za družbo. Približno 58 milijonov evropskih državljanov, starih od 16 do 74 let, še nikoli ni uporabilo interneta (Bridging the digital divide in the EU (Premostitev digitalnega razkoraka v EU), informativno gradivo Evropskega parlamenta). Po ocenah ene od dobrodelnih organizacij leta 2014 (Secours catholique, Le Monde, 6. november 2014) se je v Franciji med letoma 2000 in 2013 delež oseb, starih od 50 do 59 let, ki so prejemale pomoč, povečal s 13 % na 17 %. To kaže na povečanje brezposelnosti starejših in slabšanje situacije aktivnih starejših ter izpostavlja nujnost ukrepanja, saj zavira zagon, ki bi ga morala gospodarstvu zagotoviti digitalizacija.

3.5.1.1   Načelo enakosti (člen 20 listine) se ne nanaša zgolj na oskrbo

EESO priporoča, naj EU opredeli horizontalno klavzulo o enakosti starejših in spodbuja ministrstva, pristojna za enakost v državah članicah, naj jo uporabljajo. Povezanost stane. EESO meni, da bi morali starejši zaradi nevarnosti, ki pretijo pokojninam, v vseh državah članicah imeti pravico do prostega in brezplačnega dostopa do interneta na določenih krajih. V primerih, ko cena predstavlja oviro, je treba določiti regulirane tarife.

3.5.1.2   Globalno upravljanje

| 3.5.1.2.1 | Na splošno bi lahko nova vrsta upravljanja omogočila dejavno medgeneracijsko solidarnost in vzdržnost socialnega sektorja.






  — | EESO meni, da bi morali odslej predstavniki civilne družbe, vključno s potencialnimi koristniki inovacij na področju zdravja in samostojnosti, sodelovati v strukturah dialoga. |
| --- | --- | --- |

3.5.1.2.1

Na splošno bi lahko nova vrsta upravljanja omogočila dejavno medgeneracijsko solidarnost in vzdržnost socialnega sektorja.

—

EESO meni, da bi morali odslej predstavniki civilne družbe, vključno s potencialnimi koristniki inovacij na področju zdravja in samostojnosti, sodelovati v strukturah dialoga.

| — | EESO starejšim priporoča, naj se organizirajo na vseh ravneh, da zagotovijo ustrezno zastopanost. |
| --- | --- |

—

EESO starejšim priporoča, naj se organizirajo na vseh ravneh, da zagotovijo ustrezno zastopanost.

| — | Odbor poudarja, da je treba omogočiti „aktivno udeležbo državljanov“, ki bi morali „imeti koristi od digitalizacije“, in Komisijo poziva, „naj še naprej ocenjuje, kako digitalna revolucija oblikuje evropsko družbo“. Meni, da je treba pri tej oceni upoštevati vpliv razvoja na položaj starejših. |
| --- | --- |

—

Odbor poudarja, da je treba omogočiti „aktivno udeležbo državljanov“, ki bi morali „imeti koristi od digitalizacije“, in Komisijo poziva, „naj še naprej ocenjuje, kako digitalna revolucija oblikuje evropsko družbo“. Meni, da je treba pri tej oceni upoštevati vpliv razvoja na položaj starejših.

3.5.1.3   Financiranje

V vseh industrijskih panogah in v storitvenem sektorju se že izvajajo (5) velike spremembe.

| 3.5.1.3.1 | Za razvoj digitalnih tehnologij so namenjena posebna sredstva (raziskave, širokopasovne povezave, podatki) ter sredstva iz strukturnih skladov in posebnih programov. Vendar pa naložbe, potrebne za ohranitev prevladujočega položaja EU, niso bile količinsko opredeljene. Zato bi bilo treba količinsko opredeliti potrebe evropskega prebivalstva od osnovne šole prek vseživljenjskega učenja do šolanja starejših. Treba je zagotoviti, da se ukrepi v okviru proračunskega varčevanja ne nanašajo na dodeljena finančna sredstva. Nujno je treba odpraviti ovire za dostop starejših do zasebnega financiranja (bančna posojila) (6). |
| --- | --- |

3.5.1.3.1

Za razvoj digitalnih tehnologij so namenjena posebna sredstva (raziskave, širokopasovne povezave, podatki) ter sredstva iz strukturnih skladov in posebnih programov. Vendar pa naložbe, potrebne za ohranitev prevladujočega položaja EU, niso bile količinsko opredeljene. Zato bi bilo treba količinsko opredeliti potrebe evropskega prebivalstva od osnovne šole prek vseživljenjskega učenja do šolanja starejših. Treba je zagotoviti, da se ukrepi v okviru proračunskega varčevanja ne nanašajo na dodeljena finančna sredstva. Nujno je treba odpraviti ovire za dostop starejših do zasebnega financiranja (bančna posojila) (6).

| 3.5.1.3.2 | Komisija predlaga javno-zasebna partnerstva. Odbor ima dvome v zvezi s tem, saj vedno obstaja tveganje, da se bo zasebni sektor odločil sodelovati le, če bo imel morebiten dobiček, zaradi obresti pa bi se povečali stroški javnega zadolževanja, kar bi na koncu privedlo do privatizacije dela javnega sektorja. |
| --- | --- |

3.5.1.3.2

Komisija predlaga javno-zasebna partnerstva. Odbor ima dvome v zvezi s tem, saj vedno obstaja tveganje, da se bo zasebni sektor odločil sodelovati le, če bo imel morebiten dobiček, zaradi obresti pa bi se povečali stroški javnega zadolževanja, kar bi na koncu privedlo do privatizacije dela javnega sektorja.

3.6   
  Na ravni nacionalnih in regionalnih oblasti

| 3.6.1 | Prava javna politika na digitalnem področju za starejše
  EESO je že predlagal, naj se dostop do interneta obravnava kot pravica do univerzalne storitve, in izpostavil vidik cenovne dostopnosti za preprečevanje družbene in geografske neenakosti. V ta namen bi lahko na javnih krajih starejšim omogočili prost dostop do interneta.
  Tudi v okviru javnih storitev bi bilo treba obravnavati vprašanja, povezana s starejšimi: promet, zdravstvo, poštne storitve, storitve splošnega pomena, storitve splošnega gospodarskega pomena, socialne storitve splošnega pomena, socialne storitve splošnega gospodarskega pomena in druge. |
| --- | --- |

3.6.1

EESO je že predlagal, naj se dostop do interneta obravnava kot pravica do univerzalne storitve, in izpostavil vidik cenovne dostopnosti za preprečevanje družbene in geografske neenakosti. V ta namen bi lahko na javnih krajih starejšim omogočili prost dostop do interneta.

Tudi v okviru javnih storitev bi bilo treba obravnavati vprašanja, povezana s starejšimi: promet, zdravstvo, poštne storitve, storitve splošnega pomena, storitve splošnega gospodarskega pomena, socialne storitve splošnega pomena, socialne storitve splošnega gospodarskega pomena in druge.

| 3.6.2 | Nacionalne in regionalne oblasti morajo poskrbeti, da starejši prevzamejo nove navade glede zaščite in varovanja digitalnih podatkov. Povezanost med socialnim in digitalnim vključevanjem je vse bolj pomembna v procesu izgube samostojnosti. Teritorialna raven zaradi svoje bližine državljanom spodbuja razvoj v tej smeri. EESO se zavzema za boj proti digitalni nepismenosti v okviru „javnih služb“. |
| --- | --- |

3.6.2

Nacionalne in regionalne oblasti morajo poskrbeti, da starejši prevzamejo nove navade glede zaščite in varovanja digitalnih podatkov. Povezanost med socialnim in digitalnim vključevanjem je vse bolj pomembna v procesu izgube samostojnosti. Teritorialna raven zaradi svoje bližine državljanom spodbuja razvoj v tej smeri. EESO se zavzema za boj proti digitalni nepismenosti v okviru „javnih služb“.

| 3.6.3 | Organizacija nacionalnih kampanj za ozaveščanje |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Vključevanje starejših: Države članice bi morale biti odgovorne za seznanjanje svojih državljanov z vsemi možnostmi, ki jih nudijo za usposabljanje starejših na področju digitalnih tehnologij. O tem bi lahko obveščali tudi mediji v kampanjah ozaveščanja. |
| --- | --- |

3.6.4

Vključevanje starejših: Države članice bi morale biti odgovorne za seznanjanje svojih državljanov z vsemi možnostmi, ki jih nudijo za usposabljanje starejših na področju digitalnih tehnologij. O tem bi lahko obveščali tudi mediji v kampanjah ozaveščanja.

3.6.4.1   Znanja in spretnosti ter usposabljanja

| 3.6.4.2 | Starejši morajo usvojiti in obnavljati digitalno znanje. Ukrepi nevladnih organizacij so sicer pomembni, a ne zadostujejo. Treba je priznati kvalifikacije starejših in jim omogočiti vseživljenjsko učenje. Na Slovaškem imajo na primer 18 univerz za tretje življenjsko obdobje in več akademij za nižje izobražene starejše. |
| --- | --- |

3.6.4.2

Starejši morajo usvojiti in obnavljati digitalno znanje. Ukrepi nevladnih organizacij so sicer pomembni, a ne zadostujejo. Treba je priznati kvalifikacije starejših in jim omogočiti vseživljenjsko učenje. Na Slovaškem imajo na primer 18 univerz za tretje življenjsko obdobje in več akademij za nižje izobražene starejše.

| 3.6.4.3 | Usposabljanja in digitalna pismenost: Odbor ponovno poziva k spodbujanju izobraževanja (7) na področju medijev in interneta za vse državljane Unije, zlasti za ranljive posameznike, ter pozdravlja vzpostavitev „velike koalicije za digitalna delovna mesta“ na evropski ravni. Poudarja, da pri usposabljanjih sodelujejo številni akterji. |
| --- | --- |

3.6.4.3

Usposabljanja in digitalna pismenost: Odbor ponovno poziva k spodbujanju izobraževanja (7) na področju medijev in interneta za vse državljane Unije, zlasti za ranljive posameznike, ter pozdravlja vzpostavitev „velike koalicije za digitalna delovna mesta“ na evropski ravni. Poudarja, da pri usposabljanjih sodelujejo številni akterji.

| 3.6.4.4 | Odbor meni, da bi Komisija lahko veliko pridobila s sodelovanjem z državami članicami in univerzami glede potreb po znanjih in spretnostih starejših in možnosti za njihovo zadovoljitev, na primer z vzpostavitvijo institucionalnih povezav z univerzami za olajšanje dostopa starejših do spletnih tečajev (množični odprti spletni tečaji – MOOC). |
| --- | --- |

3.6.4.4

Odbor meni, da bi Komisija lahko veliko pridobila s sodelovanjem z državami članicami in univerzami glede potreb po znanjih in spretnostih starejših in možnosti za njihovo zadovoljitev, na primer z vzpostavitvijo institucionalnih povezav z univerzami za olajšanje dostopa starejših do spletnih tečajev (množični odprti spletni tečaji – MOOC).

| 3.6.5 | Dostopnost za vse starejše prebivalce in njihova udeležba |
| --- | --- |

3.6.5

| 3.6.5.1 | Odbor tako kot Parlament (8) meni, da je treba „odpraviti [...] stereotipe“ in opozarja na „velik potencial inovatork in podjetnic, ki imajo lahko pomembno vlogo pri digitalnem preoblikovanju“, ter spodbuja „njihovo vključevanje v informacijsko družbo in udeležbo v njej“; zaveda se, da so starejše ženske pogosto morale prekinjati poklicno pot in so zato bolj kot moški izpostavljene revščini v pokoju. Te podatke bi bilo treba upoštevati pri ukrepih za vključevanje žensk v digitalni svet starejših. |
| --- | --- |

3.6.5.1

Odbor tako kot Parlament (8) meni, da je treba „odpraviti [...] stereotipe“ in opozarja na „velik potencial inovatork in podjetnic, ki imajo lahko pomembno vlogo pri digitalnem preoblikovanju“, ter spodbuja „njihovo vključevanje v informacijsko družbo in udeležbo v njej“; zaveda se, da so starejše ženske pogosto morale prekinjati poklicno pot in so zato bolj kot moški izpostavljene revščini v pokoju. Te podatke bi bilo treba upoštevati pri ukrepih za vključevanje žensk v digitalni svet starejših.

| 3.6.5.2 | Priznava tudi, „da bi lahko z enotnim digitalnim trgom vsem državljanom, tudi ljudem s posebnimi potrebami, starejšim, manjšinam in drugim državljanom iz ranljivih skupin, zagotovili dostopnost in udeležbo, kar zadeva vse vidike digitalnega gospodarstva“ (9), vendar se zavzema, da bi „starejši“ ostali gospodarski akterji, ne da bi se jih označilo in obravnavalo kot osebe s „posebnimi potrebami“. |
| --- | --- |

3.6.5.2

Priznava tudi, „da bi lahko z enotnim digitalnim trgom vsem državljanom, tudi ljudem s posebnimi potrebami, starejšim, manjšinam in drugim državljanom iz ranljivih skupin, zagotovili dostopnost in udeležbo, kar zadeva vse vidike digitalnega gospodarstva“ (9), vendar se zavzema, da bi „starejši“ ostali gospodarski akterji, ne da bi se jih označilo in obravnavalo kot osebe s „posebnimi potrebami“.

| 3.6.5.3 | Odbor je pozdravil predlog direktive o dostopnosti (10), vendar obžaluje dejstvo, da je bil pripravljen z zamudo in da Marakeška pogodba ni bila ratificirana. Na digitalnem področju kot dostopnost razume dostopnost strojne in programske opreme: zavzema se za lažji dostop za starejše, za programsko opremo, ki bi bila bolj prilagojena in večjezična, ter za digitalne javne prostore, ki povezujejo ljudi. Socialne vezi so za ranljive osebe bistvene. |
| --- | --- |

3.6.5.3

Odbor je pozdravil predlog direktive o dostopnosti (10), vendar obžaluje dejstvo, da je bil pripravljen z zamudo in da Marakeška pogodba ni bila ratificirana. Na digitalnem področju kot dostopnost razume dostopnost strojne in programske opreme: zavzema se za lažji dostop za starejše, za programsko opremo, ki bi bila bolj prilagojena in večjezična, ter za digitalne javne prostore, ki povezujejo ljudi. Socialne vezi so za ranljive osebe bistvene.

| 3.6.6 | EESO priporoča, naj se v evropski program Erasmus+ vključi vidik „starejših“, ki bi bila lahko platforma za izmenjavo dobrih praks in bi se imenovala na primer SENEQUE – Seniors Equivalent Erasmus. |
| --- | --- |

3.6.6

EESO priporoča, naj se v evropski program Erasmus+ vključi vidik „starejših“, ki bi bila lahko platforma za izmenjavo dobrih praks in bi se imenovala na primer SENEQUE – Seniors Equivalent Erasmus.

| 3.6.7 | Spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti v vseh starostnih skupinah z digitalno tehnologijo, pri čemer starejši sami najbolje poznajo svoje potrebe, ter podpiranje oseb in združenj za pomoč starejšim. |
| --- | --- |

3.6.7

Spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti v vseh starostnih skupinah z digitalno tehnologijo, pri čemer starejši sami najbolje poznajo svoje potrebe, ter podpiranje oseb in združenj za pomoč starejšim.

3.7   
  Podjetja in storitve: aktivnost in zaposlovanje

| — | EESO predlaga javno-zasebno partnerstvo, ki vlaga v človeški kapital, prek brezplačnih tečajev, ki se jih lahko organizira v okviru družbene odgovornosti velikih podjetij na področju IKT: delavcem se po odhodu v pokoj zagotovijo mentorji, za vse starejše pa se v vseh javnih šolah držav članic organizirajo tečaji (zunaj šolskih ur). |
| --- | --- |

—

EESO predlaga javno-zasebno partnerstvo, ki vlaga v človeški kapital, prek brezplačnih tečajev, ki se jih lahko organizira v okviru družbene odgovornosti velikih podjetij na področju IKT: delavcem se po odhodu v pokoj zagotovijo mentorji, za vse starejše pa se v vseh javnih šolah držav članic organizirajo tečaji (zunaj šolskih ur).

| — | V EU ni dovolj digitalno pismenih ljudi (900 000 prostih delovnih mest) (11). S preusposabljanjem starejših delavcev bi lahko prispevali k izboljšanju stanja, ki ga je treba oceniti glede na svetovno konkurenco. Za spodbujanje digitalnega podjetništva, usposabljanja in novoustanovljenih podjetij ter razvoj znanj in spretnosti in izboljšanje dobrega počutja vseh bodo potrebne znatne javne naložbe. |
| --- | --- |

—

V EU ni dovolj digitalno pismenih ljudi (900 000 prostih delovnih mest) (11). S preusposabljanjem starejših delavcev bi lahko prispevali k izboljšanju stanja, ki ga je treba oceniti glede na svetovno konkurenco. Za spodbujanje digitalnega podjetništva, usposabljanja in novoustanovljenih podjetij ter razvoj znanj in spretnosti in izboljšanje dobrega počutja vseh bodo potrebne znatne javne naložbe.

| — | Gospodarstvo 4.0 v razmerah množične brezposelnosti starejšim omogoča oblikovanje mrež in ustanavljanje novih podjetij ter trajnih delovnih mest na lokalni ravni z visoko dodano vrednostjo, na primer na področju osebnih storitev, zdravja in podpore za večjo samostojnost ter preventivnih politik (12). |
| --- | --- |

—

Gospodarstvo 4.0 v razmerah množične brezposelnosti starejšim omogoča oblikovanje mrež in ustanavljanje novih podjetij ter trajnih delovnih mest na lokalni ravni z visoko dodano vrednostjo, na primer na področju osebnih storitev, zdravja in podpore za večjo samostojnost ter preventivnih politik (12).

| — | EU v zvezi z različnimi oblikami ekonomije delitve nima jasnega načelnega stališča glede zlorabe prevladujočega položaja in združljivosti teh oblik s ciljem „socialnega tržnega gospodarstva“, čeprav je vse večji delež zadevne delovne sile dejansko izvzet iz določb delovnega prava. Starejše prebivalstvo bi lahko posledice, ki jih ima digitalizacija za socialno kohezijo, bolj prizadele kot druge prebivalce. |
| --- | --- |

—

EU v zvezi z različnimi oblikami ekonomije delitve nima jasnega načelnega stališča glede zlorabe prevladujočega položaja in združljivosti teh oblik s ciljem „socialnega tržnega gospodarstva“, čeprav je vse večji delež zadevne delovne sile dejansko izvzet iz določb delovnega prava. Starejše prebivalstvo bi lahko posledice, ki jih ima digitalizacija za socialno kohezijo, bolj prizadele kot druge prebivalce.

3.8   
  Revolucije

| 3.8.1 | Digitalizacija omogoča, da k družbenim odnosom, in zlasti k starosti, pristopamo hkrati od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor. |
| --- | --- |

3.8.1

Digitalizacija omogoča, da k družbenim odnosom, in zlasti k starosti, pristopamo hkrati od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor.

| 3.8.2 | Ekonomija delitve lahko ljudi povezuje, saj uporablja načine učenja, ki poudarjajo vse vrste inteligence, in inovativne zdravstvene rešitve, ki invalidom ali starejšim omogočajo polno udeležbo v družbenem življenju in dejavnosti, tudi ob zmanjšani mobilnosti (ubiquitous). |
| --- | --- |

3.8.2

Ekonomija delitve lahko ljudi povezuje, saj uporablja načine učenja, ki poudarjajo vse vrste inteligence, in inovativne zdravstvene rešitve, ki invalidom ali starejšim omogočajo polno udeležbo v družbenem življenju in dejavnosti, tudi ob zmanjšani mobilnosti (ubiquitous).

| 3.8.3 | Vendar pa se z digitalizacijo preoblikujejo delovna razmerja. S staranjem družbe digitalizacija spreminja temelje kohezije, dosežene po drugi svetovni vojni v evropskih družbah, tj. sisteme solidarnosti, ki so ublažili krize, na primer leta 2008. |
| --- | --- |

3.8.3

Vendar pa se z digitalizacijo preoblikujejo delovna razmerja. S staranjem družbe digitalizacija spreminja temelje kohezije, dosežene po drugi svetovni vojni v evropskih družbah, tj. sisteme solidarnosti, ki so ublažili krize, na primer leta 2008.

| 3.8.4 | Z revolucijo 4.0, s spletnimi dejavnostmi, vse večjim številom starejših in odpravljanjem „mej“ se je destabilizirala hierarhija zaposlenih. Okoli 10 % e-seniorjev je sicer dejavnih na spletu, a revnih, in bi lahko tako kot v preteklih stoletjih ponovno postali „stari družinski člani“, ki se niso sposobni sami preživljati (nuklearne družine). Ali je prehod s prenosom znanj sploh mogoč? |
| --- | --- |

3.8.4

Z revolucijo 4.0, s spletnimi dejavnostmi, vse večjim številom starejših in odpravljanjem „mej“ se je destabilizirala hierarhija zaposlenih. Okoli 10 % e-seniorjev je sicer dejavnih na spletu, a revnih, in bi lahko tako kot v preteklih stoletjih ponovno postali „stari družinski člani“, ki se niso sposobni sami preživljati (nuklearne družine). Ali je prehod s prenosom znanj sploh mogoč?

| 3.8.5 | Za vključujoče in digitalno socialno tržno gospodarstvo (13) je nujno treba ohraniti pokojninske sisteme. Vendar bodo morali do leta 2060 temeljiti še na kaki drugi osnovi, in ne le na plačanem delu, pri čemer se bo treba izogniti tveganjem v zvezi s pokojninskimi skladi: temeljito je treba razmisliti o osnovi za izračun prispevkov ter prerazporeditvi bogastva, da se psihično in mentalno pripravimo na spremembe. |
| --- | --- |

3.8.5

Za vključujoče in digitalno socialno tržno gospodarstvo (13) je nujno treba ohraniti pokojninske sisteme. Vendar bodo morali do leta 2060 temeljiti še na kaki drugi osnovi, in ne le na plačanem delu, pri čemer se bo treba izogniti tveganjem v zvezi s pokojninskimi skladi: temeljito je treba razmisliti o osnovi za izračun prispevkov ter prerazporeditvi bogastva, da se psihično in mentalno pripravimo na spremembe.

V Bruslju, 13. julija 2016

Predsednik
  Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Resolucija Sveta o prenovljenem evropskem programu za izobraževanje odraslih (UL C 372, 20.12.2011, str. 1).

1

(2)  UL C 11, 15.1.2013, str. 16.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Population_structure_and_ageing.

3

(4)  COM(2016) 176 final.

4

(5)  Glej UL C 13, 15.1.2016, str. 161.

5

(6)  Direktiva 2013/36/EU (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

6

(7)  UL C 451, 16.12.2014, str. 25.

7

(8)  Evropski parlament, op. cit., odstavek 113.

8

op. cit.

(9)  Evropski parlament, op. cit., odstavek 114.

9

op. cit.

(10)  UL C 303, 19.8.2016, str. 103.

10

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-518_en.htm.

11

(12)  UL C 21, 21.1.2011, str. 39.

12

(13)  UL C 318, 29.10.2011, str. 9.

13

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/35

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropski državljanski pobudi (revizija)

(mnenje na lastno pobudo)

(2016/C 389/05)

| Poročevalec: | Antonio LONGO |
| --- | --- |

Poročevalec:

Antonio LONGO

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 21. januarja 2016 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Evropska državljanska pobuda (revizija)

(mnenje na lastno pobudo).

Pododbor, zadolžen za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejel 17. maja 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 13. julija 2016) s 107 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) štiri leta po začetku veljavnosti uredbe o evropski državljanski pobudi ponovno poudarja osrednjo vlogo državljanov v evropskem projektu in zmožnost tega instrumenta, da pripomore k odpravi demokratičnega deficita s podporo aktivnega državljanstva in participativne demokracije. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) štiri leta po začetku veljavnosti uredbe o evropski državljanski pobudi ponovno poudarja osrednjo vlogo državljanov v evropskem projektu in zmožnost tega instrumenta, da pripomore k odpravi demokratičnega deficita s podporo aktivnega državljanstva in participativne demokracije.

| 1.2 | Odbor podpira stališča Evropskega parlamenta, Odbora regij in evropske varuhinje človekovih pravic ter meni, da evropska državljanska pobuda zaradi uredbe, za katero se zahteva revizija, ni dosegla svojega polnega potenciala. |
| --- | --- |

1.2

Odbor podpira stališča Evropskega parlamenta, Odbora regij in evropske varuhinje človekovih pravic ter meni, da evropska državljanska pobuda zaradi uredbe, za katero se zahteva revizija, ni dosegla svojega polnega potenciala.

| 1.3 | EESO je namreč ugotovil, da obstajajo resne tehnične, pravne in upravne težave ter da je Evropska komisija očitno preobremenjena zaradi vseh svojih pristojnosti, kar ovira njeno popolno uvajanje, izvajanje in spremljanje uspešnih pobud. |
| --- | --- |

1.3

EESO je namreč ugotovil, da obstajajo resne tehnične, pravne in upravne težave ter da je Evropska komisija očitno preobremenjena zaradi vseh svojih pristojnosti, kar ovira njeno popolno uvajanje, izvajanje in spremljanje uspešnih pobud.

| 1.4 | V okviru revizije uredbe Odbor predlaga naslednje ukrepe: |
| --- | --- |

1.4

V okviru revizije uredbe Odbor predlaga naslednje ukrepe:

| 1.4.1 | Omogočiti državljanskim odborom, da začnejo zbirati izjave o podpori na datum po lastni izbiri. |
| --- | --- |

1.4.1

Omogočiti državljanskim odborom, da začnejo zbirati izjave o podpori na datum po lastni izbiri.

| 1.4.2 | Zakonsko priznati državljanske odbore, s čimer bi se omejila kazenska odgovornost organizatorjev za prevaro in resno kršitev po zgledu Direktive 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja. |
| --- | --- |

1.4.2

Zakonsko priznati državljanske odbore, s čimer bi se omejila kazenska odgovornost organizatorjev za prevaro in resno kršitev po zgledu Direktive 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja.

| 1.4.3 | Ustvariti fizično in spletno „enotno kontaktno točko“, kjer bodo državljani lahko dobili informacije in usmeritve glede predstavitve pobud. |
| --- | --- |

1.4.3

Ustvariti fizično in spletno „enotno kontaktno točko“, kjer bodo državljani lahko dobili informacije in usmeritve glede predstavitve pobud.

| 1.4.4 | Preučiti predloge, usmerjene v zmanjšanje najnižje starosti za podporo evropski državljanski pobudi in sodelovanju v njej, ki sta jih podala Parlament in Odbor regij. |
| --- | --- |

1.4.4

Preučiti predloge, usmerjene v zmanjšanje najnižje starosti za podporo evropski državljanski pobudi in sodelovanju v njej, ki sta jih podala Parlament in Odbor regij.

| 1.4.5 | Rešiti očitno notranje nasprotje interesov Komisije z ločitvijo vlog „institucionalnega vodnika“ in „sodnika“. S tega vidika je EESO ponovno poudaril svojo pripravljenost za nadaljevanje sodelovanja v tekočih pobudah in je lahko logičen kandidat za vlogo pospeševalca in institucionalnega vodnika. |
| --- | --- |

1.4.5

Rešiti očitno notranje nasprotje interesov Komisije z ločitvijo vlog „institucionalnega vodnika“ in „sodnika“. S tega vidika je EESO ponovno poudaril svojo pripravljenost za nadaljevanje sodelovanja v tekočih pobudah in je lahko logičen kandidat za vlogo pospeševalca in institucionalnega vodnika.

| 1.4.6 | Zagotoviti ustrezno spremljanje uspešnih pobud in Komisijo zaprositi za pripravo zakonodajnega predloga v 12 mesecih po koncu kampanje ali ustrezni obrazložiti odločitve, da ne bo predložila nobenega predloga. Če Komisija ne bo predložila nobenega predloga, Odbor poziva, naj Evropski parlament izvede pritisk nanjo na podlagi člena 225 PDEU. |
| --- | --- |

1.4.6

Zagotoviti ustrezno spremljanje uspešnih pobud in Komisijo zaprositi za pripravo zakonodajnega predloga v 12 mesecih po koncu kampanje ali ustrezni obrazložiti odločitve, da ne bo predložila nobenega predloga. Če Komisija ne bo predložila nobenega predloga, Odbor poziva, naj Evropski parlament izvede pritisk nanjo na podlagi člena 225 PDEU.

| 1.5 | EESO poudarja, da pri nekaterih vprašanjih ni potrebe po reviziji uredbe in bi jih bilo treba nemudoma obravnavati, da ne bi odvrnili možnih pobudnikov. Da bi bil ta instrument učinkovitejši in bolj uporabniku prijazen, Odbor poziva k izvajanju naslednjih pobud: |
| --- | --- |

1.5

EESO poudarja, da pri nekaterih vprašanjih ni potrebe po reviziji uredbe in bi jih bilo treba nemudoma obravnavati, da ne bi odvrnili možnih pobudnikov. Da bi bil ta instrument učinkovitejši in bolj uporabniku prijazen, Odbor poziva k izvajanju naslednjih pobud:

| 1.5.1 | Komisija mora zaradi večje preglednosti registracije sprejeti jasne in enostavne postopke, zagotoviti podrobne odgovore in možne rešitve za pobude, ki so bile ocenjene kot nedopustne, ter omogočiti odborom, da jih lahko preoblikujejo in ponovno predložijo. |
| --- | --- |

1.5.1

Komisija mora zaradi večje preglednosti registracije sprejeti jasne in enostavne postopke, zagotoviti podrobne odgovore in možne rešitve za pobude, ki so bile ocenjene kot nedopustne, ter omogočiti odborom, da jih lahko preoblikujejo in ponovno predložijo.

| 1.5.2 | Komisija mora nadaljevati pogajanja z državami članicami za poenostavitev, zmanjšanje in poenotenje sistema nacionalnih predpisov, določenih za zbiranje podatkov. Predlaga se zlasti, da bi se omejile zahteve po predložitvi osebnih dokumentov in da bi se vsem državljanom dovolil podpis pobud v državi prebivališča. |
| --- | --- |

1.5.2

Komisija mora nadaljevati pogajanja z državami članicami za poenostavitev, zmanjšanje in poenotenje sistema nacionalnih predpisov, določenih za zbiranje podatkov. Predlaga se zlasti, da bi se omejile zahteve po predložitvi osebnih dokumentov in da bi se vsem državljanom dovolil podpis pobud v državi prebivališča.

| 1.5.3 | Omogočiti trajno uporabo brezplačne programske opreme za spletno zbiranje izjav o podpori (OCS) (1), ki bi poenostavila zbiranje in katalogizacijo izjav o podpori ter njihovo preverjanje pri nacionalnih organih. Zaželeno je tudi, da bi ta instrument postal dostopen invalidom. |
| --- | --- |

1.5.3

Omogočiti trajno uporabo brezplačne programske opreme za spletno zbiranje izjav o podpori (OCS) (1), ki bi poenostavila zbiranje in katalogizacijo izjav o podpori ter njihovo preverjanje pri nacionalnih organih. Zaželeno je tudi, da bi ta instrument postal dostopen invalidom.

| 1.6 | Odbor s splošnejšega vidika širjenja in utrditve evropske državljanske pobude priporoča: |
| --- | --- |

1.6

Odbor s splošnejšega vidika širjenja in utrditve evropske državljanske pobude priporoča:

| 1.6.1 | Okrepitev obveščanja in ozaveščanja državljanov o instrumentu evropske državljanske pobude z ad hoc kampanjami, s katerimi bi državljanski odbori podpisnike lahko obvestili o doseženih rezultatih, in zlasti z večjim prizadevanjem Komisije v zvezi z objavljanjem informacij o spremljanju uspešnih pobud. |
| --- | --- |

1.6.1

Okrepitev obveščanja in ozaveščanja državljanov o instrumentu evropske državljanske pobude z ad hoc kampanjami, s katerimi bi državljanski odbori podpisnike lahko obvestili o doseženih rezultatih, in zlasti z večjim prizadevanjem Komisije v zvezi z objavljanjem informacij o spremljanju uspešnih pobud.

| 1.6.2 | Zagotoviti večjezičnost in raziskati nove načine povezovanja med spletnim zbiranjem podpisov ter družbenimi in digitalnimi mediji za doseganje vse širše javnosti. |
| --- | --- |

1.6.2

Zagotoviti večjezičnost in raziskati nove načine povezovanja med spletnim zbiranjem podpisov ter družbenimi in digitalnimi mediji za doseganje vse širše javnosti.

| 1.6.3 | Načeloma omogočiti vsakemu državljanu EU, da lahko postane predlagatelj evropske državljanske pobude, in zagotoviti možnost za pokritje nujnih stroškov kampanje, če je bila evropska državljanska pobuda uradno registrirana. |
| --- | --- |

1.6.3

Načeloma omogočiti vsakemu državljanu EU, da lahko postane predlagatelj evropske državljanske pobude, in zagotoviti možnost za pokritje nujnih stroškov kampanje, če je bila evropska državljanska pobuda uradno registrirana.

| 1.7 | EESO predlaga vzpostavitev institucionalnega foruma o udeležbi evropskih državljanov, ki bi postal stalni prostor za razpravo pri Odboru po vzoru Evropskega foruma za migracije, pri čemer poudarja pot, ki je že bila začeta z dnevom evropske državljanske pobude. Ta tema bi bila lahko predmet konkretnega in podrobnejšega predloga, ki bi ga Odbor podal v ad hoc mnenju na lastno pobudo. |
| --- | --- |

1.7

EESO predlaga vzpostavitev institucionalnega foruma o udeležbi evropskih državljanov, ki bi postal stalni prostor za razpravo pri Odboru po vzoru Evropskega foruma za migracije, pri čemer poudarja pot, ki je že bila začeta z dnevom evropske državljanske pobude. Ta tema bi bila lahko predmet konkretnega in podrobnejšega predloga, ki bi ga Odbor podal v ad hoc mnenju na lastno pobudo.

2.   Uvod

| 2.1 | Pravica do evropske državljanske pobude je bila kot inovativen instrument nadnacionalne participativne demokracije uvedena z Lizbonsko pogodbo (2). Ta omogoča milijonu evropskih državljanov iz vsaj sedmih držav članic, da Evropsko komisijo pozovejo, naj predlaga zakonodajno besedilo o vprašanjih v okviru pristojnosti EU. S tem se želi državljane aktivno vključiti v postopke odločanja na ravni EU in jim zagotoviti posredno obliko pravice do zakonodajne pobude. |
| --- | --- |

2.1

Pravica do evropske državljanske pobude je bila kot inovativen instrument nadnacionalne participativne demokracije uvedena z Lizbonsko pogodbo (2). Ta omogoča milijonu evropskih državljanov iz vsaj sedmih držav članic, da Evropsko komisijo pozovejo, naj predlaga zakonodajno besedilo o vprašanjih v okviru pristojnosti EU. S tem se želi državljane aktivno vključiti v postopke odločanja na ravni EU in jim zagotoviti posredno obliko pravice do zakonodajne pobude.

| 2.2 | Pravila in postopki, ki urejajo evropsko državljansko pobudo, so navedeni v uredbi EU z dne 16. februarja 2011, ki je v veljavi od 1. aprila 2012 (3). |
| --- | --- |

2.2

Pravila in postopki, ki urejajo evropsko državljansko pobudo, so navedeni v uredbi EU z dne 16. februarja 2011, ki je v veljavi od 1. aprila 2012 (3).

| 2.3 | Evropsko državljansko pobudo lahko organizirajo in/ali podpišejo vsi evropski državljani, ki so dovolj stari, da lahko volijo na volitvah v Evropski parlament (4). Pobud ne morejo upravljati organizacije, ki pa jih lahko spodbujajo ali podpirajo, če to storijo popolnoma pregledno. |
| --- | --- |

2.3

Evropsko državljansko pobudo lahko organizirajo in/ali podpišejo vsi evropski državljani, ki so dovolj stari, da lahko volijo na volitvah v Evropski parlament (4). Pobud ne morejo upravljati organizacije, ki pa jih lahko spodbujajo ali podpirajo, če to storijo popolnoma pregledno.

| 2.4 | Postopek, ki je določen za evropsko državljansko pobudo, je mogoče povzeti v treh fazah: |
| --- | --- |

2.4

Postopek, ki je določen za evropsko državljansko pobudo, je mogoče povzeti v treh fazah:

| 2.4.1 | Začetna faza predvideva ustanovitev „državljanskega odbora“ (5), formalno registracijo pobude (6), ki je odvisna od ocene dopustnosti Komisije (7), in certificiranje sistema za spletno zbiranje podpisov (8). |
| --- | --- |

2.4.1

Začetna faza predvideva ustanovitev „državljanskega odbora“ (5), formalno registracijo pobude (6), ki je odvisna od ocene dopustnosti Komisije (7), in certificiranje sistema za spletno zbiranje podpisov (8).

| 2.4.2 | V fazi zbiranja je treba v obdobju največ 12 mesecev zbrati 1 milijon „izjav o podpori“ (podpisov) v vsaj 7 državah EU (9). Ta rezultat morajo potrditi pristojni nacionalni organi (10). |
| --- | --- |

2.4.2

V fazi zbiranja je treba v obdobju največ 12 mesecev zbrati 1 milijon „izjav o podpori“ (podpisov) v vsaj 7 državah EU (9). Ta rezultat morajo potrditi pristojni nacionalni organi (10).

| 2.4.3 | V fazi predstavitve Komisija po srečanju z organizatorji in javni predstavitvi v Evropskem parlamentu prouči pobudo. Komisija ima na voljo tri mesece, da se odzove z ad hoc sporočilom in se odloči, ali bo sprejela predlog in začela zakonodajni postopek. |
| --- | --- |

2.4.3

V fazi predstavitve Komisija po srečanju z organizatorji in javni predstavitvi v Evropskem parlamentu prouči pobudo. Komisija ima na voljo tri mesece, da se odzove z ad hoc sporočilom in se odloči, ali bo sprejela predlog in začela zakonodajni postopek.

3.   Prva štiri leta evropske državljanske pobude

| 3.1 | Do danes je katero od evropskih državljanskih pobud podpisalo več kot 6 milijonov evropskih državljanov. Čeprav je bilo predloženih 56 pobud, jih je Komisija registrirala le 36, od katerih so samo 3 zbrale najmanj 1 milijon podpisov (11). Nobena uspešna pobuda ni porodila novega zakonodajnega predloga, čeprav je Evropska komisija v nekaterih primerih upoštevala javno mnenje o posameznih vidikih. |
| --- | --- |

3.1

Do danes je katero od evropskih državljanskih pobud podpisalo več kot 6 milijonov evropskih državljanov. Čeprav je bilo predloženih 56 pobud, jih je Komisija registrirala le 36, od katerih so samo 3 zbrale najmanj 1 milijon podpisov (11). Nobena uspešna pobuda ni porodila novega zakonodajnega predloga, čeprav je Evropska komisija v nekaterih primerih upoštevala javno mnenje o posameznih vidikih.

| 3.2 | Resne tehnične, pravne in upravne težave, s katerimi se srečujejo organizatorji, in skromen zakonodajni vpliv uspešnih pobud so načeli temelj instrumenta evropske državljanske pobude. Ta pojav se kaže v močnem zmanjšanju registriranih pobud, in sicer s 16 v letu 2012 na 5 v letu 2015 (12), in števila zbranih izjav o podpori, in sicer z več kot 5 milijonov v letu 2012 na nekaj tisoč v letu 2015 (13). |
| --- | --- |

3.2

Resne tehnične, pravne in upravne težave, s katerimi se srečujejo organizatorji, in skromen zakonodajni vpliv uspešnih pobud so načeli temelj instrumenta evropske državljanske pobude. Ta pojav se kaže v močnem zmanjšanju registriranih pobud, in sicer s 16 v letu 2012 na 5 v letu 2015 (12), in števila zbranih izjav o podpori, in sicer z več kot 5 milijonov v letu 2012 na nekaj tisoč v letu 2015 (13).

| 3.3 | V teh štirih letih so številni organizatorji in predstavniki organizirane civilne družbe (14) poročali o pomanjkljivostih in togosti instrumenta, ki naj bi bil jasen, enostaven in uporabniku prijazen. Ta trend je bil potrjen na javni predstavitvi mnenj, ki jo je EESO organiziral 22. februarja 2016. |
| --- | --- |

3.3

V teh štirih letih so številni organizatorji in predstavniki organizirane civilne družbe (14) poročali o pomanjkljivostih in togosti instrumenta, ki naj bi bil jasen, enostaven in uporabniku prijazen. Ta trend je bil potrjen na javni predstavitvi mnenj, ki jo je EESO organiziral 22. februarja 2016.

| 3.4 | Februarja 2015, tri leta po začetku veljavnosti uredbe, je Evropski parlament predložil študijo (15) o stanju izvajanja uredbe, s katero je izrazil upanje za njeno revizijo. Zaključke te študije je Evropski parlament oktobra 2015 povzel v resoluciji (16), s katero je to zahtevo z jasnimi in natančnimi predlogi formalno predložil Komisiji. |
| --- | --- |

3.4

Februarja 2015, tri leta po začetku veljavnosti uredbe, je Evropski parlament predložil študijo (15) o stanju izvajanja uredbe, s katero je izrazil upanje za njeno revizijo. Zaključke te študije je Evropski parlament oktobra 2015 povzel v resoluciji (16), s katero je to zahtevo z jasnimi in natančnimi predlogi formalno predložil Komisiji.

| 3.5 | Evropska varuhinja človekovih pravic je po preiskavi, s katero je preverila učinkovitost postopka, ki ureja evropsko državljansko pobudo ter vlogo in odgovornosti Komisije, marca 2015 pripravila 11 smernic za izboljšanje pobude (17). |
| --- | --- |

3.5

Evropska varuhinja človekovih pravic je po preiskavi, s katero je preverila učinkovitost postopka, ki ureja evropsko državljansko pobudo ter vlogo in odgovornosti Komisije, marca 2015 pripravila 11 smernic za izboljšanje pobude (17).

| 3.6 | Odbor regij je oktobra 2015 sprejel mnenje, v katerem je prav tako podprl hitro in smiselno revizijo uredbe (18). |
| --- | --- |

3.6

Odbor regij je oktobra 2015 sprejel mnenje, v katerem je prav tako podprl hitro in smiselno revizijo uredbe (18).

| 3.7 | Komisija se je na številne zahteve za spremembo uredbe odzvala tako, da je aprila 2015 v skladu z uredbo objavila poročilo (19) o rezultatih, doseženih do tedaj, februarja 2016 pa še podatke o spremljanju (20) glede na predloge, ki jih je predložil Parlament. V obeh primerih je Komisija – kljub različnim težavam, s katerimi se srečujejo predlagatelji evropske državljanske pobude, in dopuščanju možnosti za izboljšave pri izvajanju veljavnega zakonodajnega okvira – večkrat zavrnila vsako možnost skorajšnje revizije sedanje uredbe. |
| --- | --- |

3.7

Komisija se je na številne zahteve za spremembo uredbe odzvala tako, da je aprila 2015 v skladu z uredbo objavila poročilo (19) o rezultatih, doseženih do tedaj, februarja 2016 pa še podatke o spremljanju (20) glede na predloge, ki jih je predložil Parlament. V obeh primerih je Komisija – kljub različnim težavam, s katerimi se srečujejo predlagatelji evropske državljanske pobude, in dopuščanju možnosti za izboljšave pri izvajanju veljavnega zakonodajnega okvira – večkrat zavrnila vsako možnost skorajšnje revizije sedanje uredbe.

| 3.8 | Med evropskimi institucijami, organizatorji in predstavniki organizirane civilne družbe na splošno velja mnenje, da evropska državljanska pobuda kljub nekaterim zbranim pozitivnim rezultatom še zdaleč ni izkoristila svojega polnega potenciala v smislu podajanja političnih predlogov in aktivne udeležbe državljanov. |
| --- | --- |

3.8

Med evropskimi institucijami, organizatorji in predstavniki organizirane civilne družbe na splošno velja mnenje, da evropska državljanska pobuda kljub nekaterim zbranim pozitivnim rezultatom še zdaleč ni izkoristila svojega polnega potenciala v smislu podajanja političnih predlogov in aktivne udeležbe državljanov.

| 3.9 | Institucije in deležniki soglasno ugotavljajo naslednje glavne težave: |
| --- | --- |

3.9

Institucije in deležniki soglasno ugotavljajo naslednje glavne težave:

| 3.9.1 | Slabo znanje in ozaveščenost državljanov ter državnih institucij o instrumentu evropske državljanske pobude (21). |
| --- | --- |

3.9.1

Slabo znanje in ozaveščenost državljanov ter državnih institucij o instrumentu evropske državljanske pobude (21).

| 3.9.2 | Državljanski odbori se pri registraciji in zbiranju izjav o podpori spoprijemajo s številnimi tehničnimi, pravnimi in upravnimi ovirami, ki bi lahko ogrozile izid same pobude. |
| --- | --- |

3.9.2

Državljanski odbori se pri registraciji in zbiranju izjav o podpori spoprijemajo s številnimi tehničnimi, pravnimi in upravnimi ovirami, ki bi lahko ogrozile izid same pobude.

| 3.9.3 | Državljani, ki so želeli podpisati pobudo, so imeli številne težave, povezane s posameznimi nacionalnimi zakoni o obdelavi podatkov. |
| --- | --- |

3.9.3

Državljani, ki so želeli podpisati pobudo, so imeli številne težave, povezane s posameznimi nacionalnimi zakoni o obdelavi podatkov.

| 3.9.4 | Komisija maloštevilnih uspešnih pobud ni upoštevala pri pripravi novih zakonodajnih predlogov, temveč samo pri zakonodajnih pobudah, ki so neposredno vezane nanje. |
| --- | --- |

3.9.4

Komisija maloštevilnih uspešnih pobud ni upoštevala pri pripravi novih zakonodajnih predlogov, temveč samo pri zakonodajnih pobudah, ki so neposredno vezane nanje.

| 3.10 | Glavne težave, s katerimi so se spoprijemali državljanski odbori, so bile natančneje naslednje: |
| --- | --- |

3.10

Glavne težave, s katerimi so se spoprijemali državljanski odbori, so bile natančneje naslednje:

| 3.10.1 | Pomanjkanje zakonskega priznavanja državljanskega odbora. Ta vidik negativno vpliva na pomembne praktične vidike evropske državljanske pobude, kot so zbiranje finančnih prispevkov ali zgolj odprtje tekočega računa. Odvračilni učinek ima tudi dejstvo, da so pobudniki osebno odgovorni „za morebitno škodo, ki jo povzročijo med organizacijo (22)“ evropske državljanske pobude. |
| --- | --- |

3.10.1

Pomanjkanje zakonskega priznavanja državljanskega odbora. Ta vidik negativno vpliva na pomembne praktične vidike evropske državljanske pobude, kot so zbiranje finančnih prispevkov ali zgolj odprtje tekočega računa. Odvračilni učinek ima tudi dejstvo, da so pobudniki osebno odgovorni „za morebitno škodo, ki jo povzročijo med organizacijo (22)“ evropske državljanske pobude.

| 3.10.2 | Pretirano toga uporaba meril o dopustnosti evropske državljanske pobude. Za približno 40 % vseh pobud je Evropska komisija v prvi fazi postopka, tj. pri „registraciji“ pobude, menila, da so nedopustne (23). Po mnenju Evropskega parlamenta je treba proučiti notranje nasprotje interesov Komisije, ki je na eni strani dolžna obvestiti organizatorje in oceniti dopustnost pobude, na drugi strani pa je pobuda naslovljena nanjo (24). |
| --- | --- |

3.10.2

Pretirano toga uporaba meril o dopustnosti evropske državljanske pobude. Za približno 40 % vseh pobud je Evropska komisija v prvi fazi postopka, tj. pri „registraciji“ pobude, menila, da so nedopustne (23). Po mnenju Evropskega parlamenta je treba proučiti notranje nasprotje interesov Komisije, ki je na eni strani dolžna obvestiti organizatorje in oceniti dopustnost pobude, na drugi strani pa je pobuda naslovljena nanjo (24).

| 3.10.3 | Prekrivanje dejavnosti na časovnici evropske državljanske pobude. Čas, ki je potreben za certificiranje sistemov za elektronsko zbiranje v vsaki državi članici, krajša že tako kratko dvanajstmesečno obdobje za zbiranje izjav o podpori. |
| --- | --- |

3.10.3

Prekrivanje dejavnosti na časovnici evropske državljanske pobude. Čas, ki je potreben za certificiranje sistemov za elektronsko zbiranje v vsaki državi članici, krajša že tako kratko dvanajstmesečno obdobje za zbiranje izjav o podpori.

| 3.10.4 | Pomanjkanje ustrezne podpore Komisije, zlasti v začetni fazi in fazi upravljanja pobude. Posebno pozornost je treba posvetiti storitvam gostovanja in OCS, ki jo Komisija omogoča brezplačno, ter težavam organizatorjev pri pripravi in razširjanju dokumentacije v več jezikih. |
| --- | --- |

3.10.4

Pomanjkanje ustrezne podpore Komisije, zlasti v začetni fazi in fazi upravljanja pobude. Posebno pozornost je treba posvetiti storitvam gostovanja in OCS, ki jo Komisija omogoča brezplačno, ter težavam organizatorjev pri pripravi in razširjanju dokumentacije v več jezikih.

| 3.10.5 | Upravljanje evropske državljanske pobude je drag postopek. To dokazuje dejstvo, da so imele tri uspešne pobude tehnično, organizacijsko in finančno podporo velikih organizacij civilne družbe. Da bi preprečili izkrivljanje temeljnega načela evropske državljanske pobude, so številni organizatorji poudarili, da je treba na ravni EU pridobiti več podpore za začetek kampanje. |
| --- | --- |

3.10.5

Upravljanje evropske državljanske pobude je drag postopek. To dokazuje dejstvo, da so imele tri uspešne pobude tehnično, organizacijsko in finančno podporo velikih organizacij civilne družbe. Da bi preprečili izkrivljanje temeljnega načela evropske državljanske pobude, so številni organizatorji poudarili, da je treba na ravni EU pridobiti več podpore za začetek kampanje.

| 3.10.6 | Pretirana togost pri zbiranju in upravljanju osebnih podatkov. V nekaterih državah članicah s tem povezana pravila še dodatno odvračajo od organizacije in podpore novih pobud. Poleg tega v nekaterih državah zakonodaja o zbiranju podatkov določa, da se upoštevajo samo zbrani podpisi državljanov, ki prebivajo na državnem ozemlju, s čimer je za pravico do sodelovanja prikrajšanih 11 milijonov ljudi (25). |
| --- | --- |

3.10.6

Pretirana togost pri zbiranju in upravljanju osebnih podatkov. V nekaterih državah članicah s tem povezana pravila še dodatno odvračajo od organizacije in podpore novih pobud. Poleg tega v nekaterih državah zakonodaja o zbiranju podatkov določa, da se upoštevajo samo zbrani podpisi državljanov, ki prebivajo na državnem ozemlju, s čimer je za pravico do sodelovanja prikrajšanih 11 milijonov ljudi (25).

| 3.10.7 | Slabo vključevanje pobudnikov v dejavnosti spremljanja. Glede na skromno nadaljevanje uspešnih pobud sestanki in predstavitve ne zadostujejo za spodbuditev konkretnega zakonodajnega ukrepanja Komisije. |
| --- | --- |

3.10.7

Slabo vključevanje pobudnikov v dejavnosti spremljanja. Glede na skromno nadaljevanje uspešnih pobud sestanki in predstavitve ne zadostujejo za spodbuditev konkretnega zakonodajnega ukrepanja Komisije.

| 3.11 | Zaradi postopka, ki bi lahko privedel do spremembe evropske državljanske pobude, je leto 2016 odločilno. To mnenje na lastno pobudo je prispevek EESO k temu postopku, upoštevajoč velik neizkoriščen potencial tako pomembnega in inovativnega instrumenta za evropske postopke odločanja in za resnično evropsko državljanstvo. |
| --- | --- |

3.11

Zaradi postopka, ki bi lahko privedel do spremembe evropske državljanske pobude, je leto 2016 odločilno. To mnenje na lastno pobudo je prispevek EESO k temu postopku, upoštevajoč velik neizkoriščen potencial tako pomembnega in inovativnega instrumenta za evropske postopke odločanja in za resnično evropsko državljanstvo.

4.   EESO in evropska državljanska pobuda

| 4.1 | EESO kot most med evropskimi institucijami in organizirano civilno družbo v razpravi o evropski državljanski pobudi sodeluje že od začetka. To dokazujejo dosedanja mnenja (26) in ustanovitev ad hoc skupine, ki nenehno sledi razvoju in izvajanju te pravice (27). |
| --- | --- |

4.1

EESO kot most med evropskimi institucijami in organizirano civilno družbo v razpravi o evropski državljanski pobudi sodeluje že od začetka. To dokazujejo dosedanja mnenja (26) in ustanovitev ad hoc skupine, ki nenehno sledi razvoju in izvajanju te pravice (27).

| 4.2 | Odbor je poleg tega aktivno vključen v proces evropske državljanske pobude (28) z dvojno vlogo spodbujevalca pobud in institucionalnega vodnika. Med pobudami in pristojnostmi EESO je treba omeniti: |
| --- | --- |

4.2

Odbor je poleg tega aktivno vključen v proces evropske državljanske pobude (28) z dvojno vlogo spodbujevalca pobud in institucionalnega vodnika. Med pobudami in pristojnostmi EESO je treba omeniti:

| 4.2.1 | Dan evropske državljanske pobude, ki je organiziran vsako leto, da se z vsemi vpletenimi akterji ocenita izvajanje in učinkovitost evropske državljanske pobude. Poleg tega tak dogodek spodbuja izmenjavo dobrih praks ter mrežno povezovanje med pobudniki in drugimi deležniki. |
| --- | --- |

4.2.1

Dan evropske državljanske pobude, ki je organiziran vsako leto, da se z vsemi vpletenimi akterji ocenita izvajanje in učinkovitost evropske državljanske pobude. Poleg tega tak dogodek spodbuja izmenjavo dobrih praks ter mrežno povezovanje med pobudniki in drugimi deležniki.

| 4.2.2 | Vzpostavitev točke za pomoč uporabnikom evropske državljanske pobude, ki med drugim omogoča prevod opisov pobud, ki jih je potrdila Komisija, v uradne jezike EU. |
| --- | --- |

4.2.2

Vzpostavitev točke za pomoč uporabnikom evropske državljanske pobude, ki med drugim omogoča prevod opisov pobud, ki jih je potrdila Komisija, v uradne jezike EU.

| 4.2.3 | Dajanje na razpolago prostorov Odbora za podporo obveščanju o kampanjah. |
| --- | --- |

4.2.3

Dajanje na razpolago prostorov Odbora za podporo obveščanju o kampanjah.

| 4.2.4 | Oblikovanje praktičnega vodnika, ki je zdaj objavljen v tretji izdaji, za ozaveščanje o evropski državljanski pobudi in njeno spodbujanje (29). Odbor poleg tega evropski državljanski pobudi namenja ključno vlogo v še eni publikaciji z naslovom Evropski potni list za aktivno državljanstvo
   (30), katere namen je obveščati evropske državljane o vseh njihovih pravicah in spodbujati nadnacionalno participativno demokracijo. |
| --- | --- |

4.2.4

Oblikovanje praktičnega vodnika, ki je zdaj objavljen v tretji izdaji, za ozaveščanje o evropski državljanski pobudi in njeno spodbujanje (29). Odbor poleg tega evropski državljanski pobudi namenja ključno vlogo v še eni publikaciji z naslovom Evropski potni list za aktivno državljanstvo
   (30), katere namen je obveščati evropske državljane o vseh njihovih pravicah in spodbujati nadnacionalno participativno demokracijo.

| 4.2.5 | Vzpostavitev javnega arhiva akademske in znanstvene dokumentacije o evropski državljanski pobudi, odprtega za vse državljane in z brezplačnim vpogledom, v letu 2016. |
| --- | --- |

4.2.5

Vzpostavitev javnega arhiva akademske in znanstvene dokumentacije o evropski državljanski pobudi, odprtega za vse državljane in z brezplačnim vpogledom, v letu 2016.

| 4.2.6 | Predstavitev vseh registriranih pobud, ki imajo največ uspeha in niso v nasprotju z uradno politiko Odbora, izraženo v njegovih mnenjih, na plenarnem zasedanju oziroma na seji strokovne skupine. Na ta način jim EESO nudi ustrezno prepoznavnost, hkrati pa ohranja nevtralno stališče. |
| --- | --- |

4.2.6

Predstavitev vseh registriranih pobud, ki imajo največ uspeha in niso v nasprotju z uradno politiko Odbora, izraženo v njegovih mnenjih, na plenarnem zasedanju oziroma na seji strokovne skupine. Na ta način jim EESO nudi ustrezno prepoznavnost, hkrati pa ohranja nevtralno stališče.

| 4.2.7 | EESO s svojimi predstavniki sodeluje na predstavitvah v Evropskem parlamentu, na katerih se obravnavajo uspešne pobude, ter prispeva k postopku njihove analize in podrobnejše proučitve v Komisiji. |
| --- | --- |

4.2.7

EESO s svojimi predstavniki sodeluje na predstavitvah v Evropskem parlamentu, na katerih se obravnavajo uspešne pobude, ter prispeva k postopku njihove analize in podrobnejše proučitve v Komisiji.

5.   Splošne ugotovitve

| 5.1 | EESO ponovno odločno poudarja svojo podporo evropski državljanski pobudi. Štiri leta po začetku veljavnosti uredbe o evropski državljanski pobudi so podatki glede sodelovanja spodbudni, vendar hkrati ostaja ogromno neizkoriščenega potenciala. Odbor meni, da lahko pravilno in popolno izvajanje evropske državljanske pobude pomaga premostiti vse večji prepad med državljani in Evropsko unijo. |
| --- | --- |

5.1

EESO ponovno odločno poudarja svojo podporo evropski državljanski pobudi. Štiri leta po začetku veljavnosti uredbe o evropski državljanski pobudi so podatki glede sodelovanja spodbudni, vendar hkrati ostaja ogromno neizkoriščenega potenciala. Odbor meni, da lahko pravilno in popolno izvajanje evropske državljanske pobude pomaga premostiti vse večji prepad med državljani in Evropsko unijo.

| 5.2 | EESO se strinja z že izraženimi mnenji Evropskega parlamenta, Odbora regij in evropske varuhinje človekovih pravic, v skladu s katerimi je delno in omejeno izvajanje evropske državljanske pobude posledica različnih dejavnikov. Očitne so zlasti tehnične, pravne in upravne omejitve, obstaja pa tudi jasen institucionalni kratek stik zaradi prevelike količine pristojnosti in odgovornosti, ki jih ima Evropska komisija. |
| --- | --- |

5.2

EESO se strinja z že izraženimi mnenji Evropskega parlamenta, Odbora regij in evropske varuhinje človekovih pravic, v skladu s katerimi je delno in omejeno izvajanje evropske državljanske pobude posledica različnih dejavnikov. Očitne so zlasti tehnične, pravne in upravne omejitve, obstaja pa tudi jasen institucionalni kratek stik zaradi prevelike količine pristojnosti in odgovornosti, ki jih ima Evropska komisija.

| 5.3 | EESO meni tudi, da je Komisija uspešno rešila nekatere od teh težav, na primer zagotavljanje brezplačnega sistema OCS, medtem ko drugih žal ni mogoče obravnavati brez revizije uredbe. |
| --- | --- |

5.3

EESO meni tudi, da je Komisija uspešno rešila nekatere od teh težav, na primer zagotavljanje brezplačnega sistema OCS, medtem ko drugih žal ni mogoče obravnavati brez revizije uredbe.

| 5.4 | Odbor zato poziva Komisijo k dvotirnemu pristopu: sprejetju takojšnjih ukrepov za reševanje in/ali poenostavitev najpreprostejših ter najočitnejših tehničnih in upravnih težav ter čim prejšnji predložitvi predloga za spremembo zadevne uredbe, ki bo odpravil bolj zapletena institucionalna, pravna in organizacijska vprašanja. |
| --- | --- |

5.4

Odbor zato poziva Komisijo k dvotirnemu pristopu: sprejetju takojšnjih ukrepov za reševanje in/ali poenostavitev najpreprostejših ter najočitnejših tehničnih in upravnih težav ter čim prejšnji predložitvi predloga za spremembo zadevne uredbe, ki bo odpravil bolj zapletena institucionalna, pravna in organizacijska vprašanja.

6.   Posebne ugotovitve

| 6.1 | EESO za poenostavitev in povečanje učinkovitosti instrumenta evropske državljanske pobude predlaga naslednje predloge za spremembo uredbe: |
| --- | --- |

6.1

EESO za poenostavitev in povečanje učinkovitosti instrumenta evropske državljanske pobude predlaga naslednje predloge za spremembo uredbe:

| 6.1.1 | Omogočiti državljanskim odborom, da začnejo zbirati izjave o podpori na datum po lastni izbiri. To je bistvenega pomena za zagotovitev dejanskih 12 mesecev za zbiranje podpisov. |
| --- | --- |

6.1.1

Omogočiti državljanskim odborom, da začnejo zbirati izjave o podpori na datum po lastni izbiri. To je bistvenega pomena za zagotovitev dejanskih 12 mesecev za zbiranje podpisov.

| 6.1.2 | Zakonsko priznati državljanske odbore in jim po potrebi dati poseben status, s čimer bi se omejila kazenska odgovornost organizatorjev za prevaro in resno kršitev po zgledu Direktive 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja. |
| --- | --- |

6.1.2

Zakonsko priznati državljanske odbore in jim po potrebi dati poseben status, s čimer bi se omejila kazenska odgovornost organizatorjev za prevaro in resno kršitev po zgledu Direktive 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja.

| 6.1.3 | Ustvariti fizično in spletno „enotno kontaktno točko“, kjer bodo državljani lahko dobili informacije in usmeritve glede predstavitve pobud. Ključnega pomena je državljanskim odborom zagotoviti ustrezno tehnično in pravno pomoč, da bi jim olajšali predstavitev pobud in povečali delež tistih, ki so dopustne. |
| --- | --- |

6.1.3

Ustvariti fizično in spletno „enotno kontaktno točko“, kjer bodo državljani lahko dobili informacije in usmeritve glede predstavitve pobud. Ključnega pomena je državljanskim odborom zagotoviti ustrezno tehnično in pravno pomoč, da bi jim olajšali predstavitev pobud in povečali delež tistih, ki so dopustne.

| 6.1.4 | Preučiti predloge, usmerjene v znižanje najnižje starosti za podporo evropski državljanski pobudi in sodelovanje v njej, ki sta jih podala Parlament in Odbor regij, ter mladim dati priložnost za aktivno sodelovanje v procesu oblikovanja Evropske unije. |
| --- | --- |

6.1.4

Preučiti predloge, usmerjene v znižanje najnižje starosti za podporo evropski državljanski pobudi in sodelovanje v njej, ki sta jih podala Parlament in Odbor regij, ter mladim dati priložnost za aktivno sodelovanje v procesu oblikovanja Evropske unije.

| 6.1.5 | Ločiti vlogi „institucionalnega vodnika“ in „sodnika“, ki sta trenutno v pristojnosti Komisije. To je ključnega pomena za rešitev očitnega notranjega nasprotja interesov Komisije in za popolno in učinkovito izvajanje instrumenta evropske državljanske pobude. |
| --- | --- |

6.1.5

Ločiti vlogi „institucionalnega vodnika“ in „sodnika“, ki sta trenutno v pristojnosti Komisije. To je ključnega pomena za rešitev očitnega notranjega nasprotja interesov Komisije in za popolno in učinkovito izvajanje instrumenta evropske državljanske pobude.

| 6.1.5.1 | EESO je zato ponovno poudaril svojo pripravljenost za nadaljevanje sodelovanja v tekočih pobudah in je lahko logičen kandidat za vlogo pospeševalca in institucionalnega vodnika. |
| --- | --- |

6.1.5.1

EESO je zato ponovno poudaril svojo pripravljenost za nadaljevanje sodelovanja v tekočih pobudah in je lahko logičen kandidat za vlogo pospeševalca in institucionalnega vodnika.

| 6.1.6 | Zagotoviti ustrezno spremljanje uspešnih pobud. Ob spoštovanju njene pravice do pobude poziva Evropsko komisijo k pripravi zakonodajnega predloga v 12 mesecih po koncu kampanje ali ustrezni obrazložitvi odločitve, da ne bo predložila nobenega predloga. Če Komisija ne bo predložila nobenega predloga, Odbor poziva, naj Evropski parlament izvede pritisk nanjo na podlagi člena 225 PDEU. Komisija mora vzpostaviti tudi tesnejše odnose s predlagatelji teh pobud, ki bi presegali zgolj predstavitve v Evropskem parlamentu, s čimer bi zagotovila, da bo predlog v skladu s pričakovanji tistih, ki so ga podprli. |
| --- | --- |

6.1.6

Zagotoviti ustrezno spremljanje uspešnih pobud. Ob spoštovanju njene pravice do pobude poziva Evropsko komisijo k pripravi zakonodajnega predloga v 12 mesecih po koncu kampanje ali ustrezni obrazložitvi odločitve, da ne bo predložila nobenega predloga. Če Komisija ne bo predložila nobenega predloga, Odbor poziva, naj Evropski parlament izvede pritisk nanjo na podlagi člena 225 PDEU. Komisija mora vzpostaviti tudi tesnejše odnose s predlagatelji teh pobud, ki bi presegali zgolj predstavitve v Evropskem parlamentu, s čimer bi zagotovila, da bo predlog v skladu s pričakovanji tistih, ki so ga podprli.

| 6.2 | Odbor poleg tega poudarja, da bi Evropska komisija morala: |
| --- | --- |

6.2

Odbor poleg tega poudarja, da bi Evropska komisija morala:

| 6.2.1 | Oblikovati preglednejši in učinkovitejši postopek registracije. Zlasti Komisija bi morala prevzeti bolj proaktivno vlogo pri zagotavljanju podrobnih odgovorov in možnih rešitev, če je bila pobuda ocenjena kot nedopustna, in tako omogočiti odborom, da jo lahko preoblikujejo, da bo v skladu z merili, ki jih določa veljavna zakonodaja. |
| --- | --- |

6.2.1

Oblikovati preglednejši in učinkovitejši postopek registracije. Zlasti Komisija bi morala prevzeti bolj proaktivno vlogo pri zagotavljanju podrobnih odgovorov in možnih rešitev, če je bila pobuda ocenjena kot nedopustna, in tako omogočiti odborom, da jo lahko preoblikujejo, da bo v skladu z merili, ki jih določa veljavna zakonodaja.

| 6.2.2 | Nadaljevati pogajanja z državami članicami za poenostavitev, zmanjšanje in poenotenje sistema nacionalnih predpisov, določenih za zbiranje podatkov, ki so potrebni za podpis izjave o podpori. Predlaga se zlasti, da bi se čim bolj omejile zahteve po predložitvi osebnih dokumentov in da bi se vsem državljanom dovolil podpis pobud v državi prebivališča (31). |
| --- | --- |

6.2.2

Nadaljevati pogajanja z državami članicami za poenostavitev, zmanjšanje in poenotenje sistema nacionalnih predpisov, določenih za zbiranje podatkov, ki so potrebni za podpis izjave o podpori. Predlaga se zlasti, da bi se čim bolj omejile zahteve po predložitvi osebnih dokumentov in da bi se vsem državljanom dovolil podpis pobud v državi prebivališča (31).

| 6.2.3 | Omogočiti trajno uporabo brezplačne programske opreme za spletno zbiranje izjav o podpori (OCS), ki bi poenostavila zbiranje in katalogizacijo izjav o podpori ter njihovo preverjanje pri nacionalnih organih. Zaželeno je tudi, da bi ta instrument postal dostopen invalidom. |
| --- | --- |

6.2.3

Omogočiti trajno uporabo brezplačne programske opreme za spletno zbiranje izjav o podpori (OCS), ki bi poenostavila zbiranje in katalogizacijo izjav o podpori ter njihovo preverjanje pri nacionalnih organih. Zaželeno je tudi, da bi ta instrument postal dostopen invalidom.

| 6.3 | Zlasti se priporoča: |
| --- | --- |

6.3

Zlasti se priporoča:

| 6.3.1 | Okrepitev postopkov obveščanja in ozaveščanja o evropski državljanski pobudi. To je treba storiti zlasti z ad hoc kampanjami, ki jih spodbujajo Komisija in države članice. Poleg tega se za ta namen predlaga, da se državljanskim odborom odobri obveščanje zainteresiranih podpornikov o poteku in rezultatih kampanje (s predhodnim dovoljenjem). Podobno velja za Komisijo, ki mora bolje promovirati nadaljevanje uspešnih pobud in o tem obveščati zlasti državljanske odbore. |
| --- | --- |

6.3.1

Okrepitev postopkov obveščanja in ozaveščanja o evropski državljanski pobudi. To je treba storiti zlasti z ad hoc kampanjami, ki jih spodbujajo Komisija in države članice. Poleg tega se za ta namen predlaga, da se državljanskim odborom odobri obveščanje zainteresiranih podpornikov o poteku in rezultatih kampanje (s predhodnim dovoljenjem). Podobno velja za Komisijo, ki mora bolje promovirati nadaljevanje uspešnih pobud in o tem obveščati zlasti državljanske odbore.

| 6.3.2 | Zagotoviti večjezičnost, ki je nepogrešljiva zahteva za doseganje visoke stopnje sodelovanja, ter raziskati nove načine povezovanja med zbiranjem podpisov v elektronski obliki ter družbenimi in digitalnimi mediji za doseganje vse širše javnosti. |
| --- | --- |

6.3.2

Zagotoviti večjezičnost, ki je nepogrešljiva zahteva za doseganje visoke stopnje sodelovanja, ter raziskati nove načine povezovanja med zbiranjem podpisov v elektronski obliki ter družbenimi in digitalnimi mediji za doseganje vse širše javnosti.

| 6.3.3 | Načeloma omogočiti vsakemu državljanu EU, da lahko postane predlagatelj evropske državljanske pobude, in zagotoviti možnost za pokritje nujnih stroškov kampanje, če je bila evropska državljanska pobuda uradno registrirana. |
| --- | --- |

6.3.3

Načeloma omogočiti vsakemu državljanu EU, da lahko postane predlagatelj evropske državljanske pobude, in zagotoviti možnost za pokritje nujnih stroškov kampanje, če je bila evropska državljanska pobuda uradno registrirana.

| 6.4 | EESO predlaga vzpostavitev institucionalnega foruma o udeležbi evropskih državljanov, ki bi postal stalni prostor za razpravo pri Odboru po vzoru Evropskega foruma za migracije, pri čemer poudarja pot, ki je že bila začeta z dnevom evropske državljanske pobude. V tem okviru bi EESO za zagotovitev vedno kakovostne udeležbe izmed sodelujočih institucionalnih predstavnikov povabil po enega predstavnika iz vsakega državljanskega odbora, katerega pobuda je bila uradno registrirana, ter vse zainteresirane strani. Ta tema bi bila lahko predmet konkretnega in podrobnejšega predloga, ki bi ga Odbor podal v ad hoc mnenju na lastno pobudo. |
| --- | --- |

6.4

EESO predlaga vzpostavitev institucionalnega foruma o udeležbi evropskih državljanov, ki bi postal stalni prostor za razpravo pri Odboru po vzoru Evropskega foruma za migracije, pri čemer poudarja pot, ki je že bila začeta z dnevom evropske državljanske pobude. V tem okviru bi EESO za zagotovitev vedno kakovostne udeležbe izmed sodelujočih institucionalnih predstavnikov povabil po enega predstavnika iz vsakega državljanskega odbora, katerega pobuda je bila uradno registrirana, ter vse zainteresirane strani. Ta tema bi bila lahko predmet konkretnega in podrobnejšega predloga, ki bi ga Odbor podal v ad hoc mnenju na lastno pobudo.

Bruselj, 13. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  OCS je kratica za „Online Collection Software“ (programska oprema za spletno zbiranje), brezplačno orodje Evropske komisije za spletno zbiranje podatkov. Ta instrument poenostavlja dejavnost zbiranja podatkov in preverjanje pri nacionalnih organih. OCS je poleg tega v skladu z Uredbo (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1179/2011. https://joinup.ec.europa.eu/software/ocs/description.

1

(2)  Člen 11(4) PEU in člen 24(1) PDEU.

2

(3)  Uredba (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome?lg=sl.

3

(4)  Običajno je za to treba dopolniti 18 let, kar velja za vse države članice razen Avstrije, kjer je treba dopolniti 16 let.

4

(5)  Državljanski odbor mora biti sestavljen iz najmanj sedmih državljanov, ki prebivajo v ravno toliko državah članicah EU.

5

(6)  Pobuda mora biti opisana z največ 800 znaki (100 za naslov, 200 za opis in 500 za podrobnosti o ciljih).

6

(7)  Uredba (EU) št. 211/2011, člen 4, drugi odstavek Pred uradno registracijo pobude in njeno vključitvijo na spletno mesto Komisije ima slednja na voljo dva meseca, da preveri, ali: 1) je bil ustanovljen državljanski odbor in so bile imenovane kontaktne osebe; 2) pobuda ne sodi očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb EU; 3) pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna; 4) pobuda ni v očitnem nasprotju z vrednotami iz Pogodb EU. Odločitev o tem, ali se bo predlog pobude registriral, temelji na pravni podlagi in se zato lahko izpodbija. Če Komisija zavrne registracijo, organizatorje obvesti o razlogih za zavrnitev ter o vseh možnih sodnih in zunajsodnih sredstvih, ki so jim na voljo. Ti vključujejo možnost pritožbe na Sodišču Evropske unije in predložitev pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic (pritožba zaradi nepravilnosti).

7

(8)  Uredba (EU) št. 211/2011, člen 6. Uredba določa, da so za ta postopek zadolženi pristojni organi države članice, v kateri se zbirajo izjave o podpori.

8

(9)  V uredbi je določena zahteva, da mora biti najmanjše število zbranih podpisov na posamezno državo sorazmerno s številom prebivalcev http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/signatories.

9

(10)  Uredba (EU) št. 211/2011, člen 15.

10

(11)  Uspešni so bili predlogi „Voda in komunalna ureditev sta človekova pravica! Voda je javna dobrina in ne blago!“, „Stop vivisection“ in „Eden izmed nas“: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful?lg=sl.

11

(12)  Število registriranih pobud se v zadnjih letih postopno zmanjšuje: 16 v letu 2012, 9 v letu 2013, 5 v letu 2014, 5 v letu 2015.

12

(13)  Podatki o zbranih podpisih v podporo evropski državljanski pobudi v zadnjih treh letih jasno kažejo zmanjšanje sodelovanja in zanimanja državljanov. V letu 2013 je bilo zbranih 5 402 174 podpisov, v letu 2014 628 865 podpisov, v letu 2015 pa samo 8 500 podpisov.

13

(14)  C. Berg, J. Tomson, An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens‘ Initiative, 2014. http://ecithatworks.org/

14

An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens‘ Initiative

(15)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, Implementation of the European Citizens‘ Initiative. The experience of the first three years, (Izvajanje evropske državljanske pobude, Izkušnje prvih treh let), 2015. http://www.europarl.europa.eu/thinktank/sl/home.html.

15

(16)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o evropski državljanski pobudi (2014/2257(INI)). Poročevalec: Schöpflin.

16

(17)  Primer: OI/9/2013/TN. Preiskava uvedena dne 18. 12. 2013; odločba z dne 4. 3. 2015 http://www.ombudsman.europa.eu/sl/cases/decision.faces.

17

(18)  Odbor regij. Mnenje o evropski državljanski pobudi (UL C 423, 17.12.2015, str. 1).

18

(19)  Poročilo COM(2015) 145 final, Poročilo o uporabi Uredbe (EU) št. 211/2011 o državljanski pobudi, 2015.

19

(20)  Dokument z naslovom Follow up to the European Parliament resolution on the European Citizens‘ Initiative, ki ga je Komisija sprejela 2. februarja 2016.

20

Follow up to the European Parliament resolution on the European Citizens‘ Initiative

(21)  Raziskava Eurobarometer The promise of EU, september 2014, str. 51.

21

The promise of EU

(22)  Uredba (EU) št. 211/2011, člen 13. Upoštevati je treba tveganje napak pri upravljanju osebnih podatkov.

22

(23)  Za zlasti omejevalno se je pokazala razlaga pojma „predlagana [...] pobuda ne sodi očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb“. Tako so bile sistematično zavrnjene vse pobude, katerih namen je spreminjati Pogodbe. Edina izjema je bila pobuda „Let me vote“, katere namen je bil združiti pravice evropskih državljanov iz člena 20(2) PDEU s pravico do glasovanja na vseh političnih volitvah v državi članici, kjer prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani te države.

23

(24)  EPRS Implementation of the European Citizens‘ Initiative. The experience of the first three years, 2015, poglavje 3.1.4.

24

Implementation of the European Citizens‘ Initiative. The experience of the first three years

(25)  EPRS Implementation of the European Citizens‘ Initiative. The experience of the first three years, 2015, poglavje 6.

25

Implementation of the European Citizens‘ Initiative. The experience of the first three years

EPRS Disenfranchisement of EU citizens resident abroad, povzetek.

Disenfranchisement of EU citizens resident abroad

(26)  Mnenje EESO o državljanski pobudi (UL C 44, 11.2.2011, str. 182).

26

Mnenje EESO o izvajanju Lizbonske pogodbe: participativna demokracija in evropska državljanska pobuda (člen 11 PEU) (UL C 354, 28.12.2010, str. 59).

(27)  Ad hoc skupina za evropsko državljansko pobudo je bila ustanovljena oktobra 2013, njen mandat pa je bil obnovljen leta 2015.

27

Ad hoc

(28)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.members-former-eesc-presidents-henri-malosse-speeches-statements&itemCode=35383.

28

(29)  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/sl_15_438-citizens-initiative.pdf.

29

(30)  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/15_85-citizenship-passport-sl.pdf.

30

(31)  Britanski in irski državljani, ki prebivajo v Bolgariji, Franciji, Avstriji, na Češkem in Portugalskem, še vedno nimajo te pravice.

31

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

518. plenarno zasedanje EESO – 13. in 14. JULIJ 2016

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/43

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o akcijskem načrtu za DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev

(COM(2016) 148 final)

(2016/C 389/06)

| Poročevalec: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Giuseppe GUERINI |

Poročevalec:

Daniel MAREELS

Soporočevalec:

Giuseppe GUERINI

Evropska komisija je 2. maja 2016 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o akcijskem načrtu za DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev

(COM(2016) 148 final).

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 29. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 13. julija 2016) s 113 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja akcijski načrt za DDV, katerega cilj je prehod na dokončni sistem DDV v EU, in podpira njegove cilje in pristop, ki temelji na štirih kratkoročnih in srednjeročnih elementih. Skrajni čas je, da naredimo preskok v kakovosti (kvantni preskok), s tem podpremo enotni trg in prispevamo k zaposlovanju, rasti, naložbam in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja akcijski načrt za DDV, katerega cilj je prehod na dokončni sistem DDV v EU, in podpira njegove cilje in pristop, ki temelji na štirih kratkoročnih in srednjeročnih elementih. Skrajni čas je, da naredimo preskok v kakovosti (kvantni preskok), s tem podpremo enotni trg in prispevamo k zaposlovanju, rasti, naložbam in konkurenčnosti.

| 1.2 | EESO meni, da si je treba prizadevati za uresničitev vseh delov akcijskega načrta kot nedeljive celote. To zlasti velja za prehod na dokončni sistem DDV. Za njegovo uresničitev, ki je načrtovana šele v drugi fazi akcijskega načrta in je odvisna od ločene ocene v državah članicah, si je treba prizadevati v vsakem primeru in v razumnem roku, sicer utegnejo biti navedeni cilji ogroženi. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da si je treba prizadevati za uresničitev vseh delov akcijskega načrta kot nedeljive celote. To zlasti velja za prehod na dokončni sistem DDV. Za njegovo uresničitev, ki je načrtovana šele v drugi fazi akcijskega načrta in je odvisna od ločene ocene v državah članicah, si je treba prizadevati v vsakem primeru in v razumnem roku, sicer utegnejo biti navedeni cilji ogroženi.

| 1.3 | EESO v zvezi s prvo fazo akcijskega načrta, ki se trenutno nanaša samo na nekatere dobave blaga, vse deležnike poziva, naj proučijo, kako bi lahko storitve hitreje vključili v novi sistem, s čimer bi ublažili tudi težave, povezane s to (prehodno) fazo. Dobro bi bilo tudi preučiti, kako za finančne storitve uvesti splošnost obveznost plačevanja DDV. |
| --- | --- |

1.3

EESO v zvezi s prvo fazo akcijskega načrta, ki se trenutno nanaša samo na nekatere dobave blaga, vse deležnike poziva, naj proučijo, kako bi lahko storitve hitreje vključili v novi sistem, s čimer bi ublažili tudi težave, povezane s to (prehodno) fazo. Dobro bi bilo tudi preučiti, kako za finančne storitve uvesti splošnost obveznost plačevanja DDV.

| 1.4 | Po mnenju EESO bi bilo treba sedanji sistem preoblikovati v dokončni sistem DDV, ki bi bil jasen, dosleden, trden in celovit, obenem pa sorazmeren in kos prihodnjim izzivom. S tega vidika EESO podpira predlog, da se kot osnova za dokončni sistem DDV vzame načelo obdavčitve v namembni državi, saj bodo s tem vsi dobavitelji na istem nacionalnem trgu imeli enake pogoje, manj pa bo tudi izkrivljanja trga. |
| --- | --- |

1.4

Po mnenju EESO bi bilo treba sedanji sistem preoblikovati v dokončni sistem DDV, ki bi bil jasen, dosleden, trden in celovit, obenem pa sorazmeren in kos prihodnjim izzivom. S tega vidika EESO podpira predlog, da se kot osnova za dokončni sistem DDV vzame načelo obdavčitve v namembni državi, saj bodo s tem vsi dobavitelji na istem nacionalnem trgu imeli enake pogoje, manj pa bo tudi izkrivljanja trga.

| 1.5 | EESO meni, da je treba pozornost nameniti tudi prijaznosti sistema do podjetij, zlasti MSP. Kljub inovacijam in poenostavitvam, ki so predlagane v akcijskem načrtu, kompleksnost in zapletenost prihodnje ureditve ter veliko upravno breme, ki ga utegne povzročiti, še vedno vzbujajo precej skrbi. |
| --- | --- |

1.5

EESO meni, da je treba pozornost nameniti tudi prijaznosti sistema do podjetij, zlasti MSP. Kljub inovacijam in poenostavitvam, ki so predlagane v akcijskem načrtu, kompleksnost in zapletenost prihodnje ureditve ter veliko upravno breme, ki ga utegne povzročiti, še vedno vzbujajo precej skrbi.

| 1.6 | Ne glede na to, da mora razvoj dokončnega sistema DDV temeljiti na jasnosti in pravni varnosti, EESO poziva k možnosti, da se temeljiteje proučijo nadaljnje in daljnosežnejše poenostavitve ter zmanjšanje upravnega bremena, pri čemer bi lahko razmislili o sorazmernem pristopu v korist MSP, ki pa ne bi posegal v celovitost in druge temeljne značilnosti dokončnega sistema DDV. Najbolje bi bilo, če bi bila MSP že od začetka vključena v razvojni proces. |
| --- | --- |

1.6

Ne glede na to, da mora razvoj dokončnega sistema DDV temeljiti na jasnosti in pravni varnosti, EESO poziva k možnosti, da se temeljiteje proučijo nadaljnje in daljnosežnejše poenostavitve ter zmanjšanje upravnega bremena, pri čemer bi lahko razmislili o sorazmernem pristopu v korist MSP, ki pa ne bi posegal v celovitost in druge temeljne značilnosti dokončnega sistema DDV. Najbolje bi bilo, če bi bila MSP že od začetka vključena v razvojni proces.

| 1.7 | V korist podjetij bi morali proučiti tudi celovito posredovanje koristnih informacij na sodoben način, denimo prek spletnega portala. To naj bo zlasti v pomoč malim podjetjem, da bodo lahko enakovredno tekmovala z drugimi podjetji in ponudniki iz javnega sektorja. Na splošno je pomembno, da za vsa podjetja, zlasti pa MSP, čezmejne dejavnosti v okviru EU postanejo enostavnejše in privlačnejše. |
| --- | --- |

1.7

V korist podjetij bi morali proučiti tudi celovito posredovanje koristnih informacij na sodoben način, denimo prek spletnega portala. To naj bo zlasti v pomoč malim podjetjem, da bodo lahko enakovredno tekmovala z drugimi podjetji in ponudniki iz javnega sektorja. Na splošno je pomembno, da za vsa podjetja, zlasti pa MSP, čezmejne dejavnosti v okviru EU postanejo enostavnejše in privlačnejše.

| 1.8 | EESO pozdravlja, da je velik poudarek namenjen zapiranju vrzeli pri pobiranju DDV in odpravljanju možnosti za goljufije pri tem davku, zlasti upoštevajoč višino zneskov, ki na leto dosežejo 170 milijard EUR. Pomembno je, da ta cilj postane prioriteta in da se rezultati nemudoma dosežejo, tudi z izboljšanjem sodelovanja med davčnimi upravami ter s carinskimi upravami v EU in tretjimi državami, z učinkovitejšimi davčnimi upravami in močnejšo vlogo mreže Eurofisc ter večjim prostovoljnim spoštovanjem pravil in izboljšanim pobiranjem davkov. |
| --- | --- |

1.8

EESO pozdravlja, da je velik poudarek namenjen zapiranju vrzeli pri pobiranju DDV in odpravljanju možnosti za goljufije pri tem davku, zlasti upoštevajoč višino zneskov, ki na leto dosežejo 170 milijard EUR. Pomembno je, da ta cilj postane prioriteta in da se rezultati nemudoma dosežejo, tudi z izboljšanjem sodelovanja med davčnimi upravami ter s carinskimi upravami v EU in tretjimi državami, z učinkovitejšimi davčnimi upravami in močnejšo vlogo mreže Eurofisc ter večjim prostovoljnim spoštovanjem pravil in izboljšanim pobiranjem davkov.

| 1.8.1 | EESO meni, da morajo države članice na vseh področjih okrepiti zmogljivost svojih davčnih uprav v smislu človeških, finančnih in tehničnih virov. To bi jim moralo omogočiti, da zagotovijo ustrezno in učinkovito delovanje novega sistema, s tem pa zmanjšajo obseg goljufij. |
| --- | --- |

1.8.1

EESO meni, da morajo države članice na vseh področjih okrepiti zmogljivost svojih davčnih uprav v smislu človeških, finančnih in tehničnih virov. To bi jim moralo omogočiti, da zagotovijo ustrezno in učinkovito delovanje novega sistema, s tem pa zmanjšajo obseg goljufij.

| 1.8.2 | Brez poseganja v ukrepe, ki so v zvezi s tem predvideni v akcijskem načrtu, se EESO sprašuje, ali ne bi bilo treba na tem področju uporabiti še druga, dodatna orodja po zgledu številnih nedavnih mednarodnih zavez glede samodejne izmenjave podatkov o neposredni obdavčitvi. |
| --- | --- |

1.8.2

Brez poseganja v ukrepe, ki so v zvezi s tem predvideni v akcijskem načrtu, se EESO sprašuje, ali ne bi bilo treba na tem področju uporabiti še druga, dodatna orodja po zgledu številnih nedavnih mednarodnih zavez glede samodejne izmenjave podatkov o neposredni obdavčitvi.

| 1.8.3 | EESO poleg tega meni, da se je treba močno osredotočiti na notranje značilnosti in lastnosti dokončnega sistema DDV z vidika njegove dovzetnosti za goljufije. Rezultat novih pravil, ustreznega nadzora in večje kontrole s pomočjo ustreznih sredstev za izvrševanje, vključno sodnih, bi vedno moral biti celovitejši in učinkovitejši sistem DDV. V tem smislu bi bilo treba pozornost nameniti tudi sedanji izjemi za majhne pošiljke, ki jih odpošljejo ponudniki zunaj EU, vendar se EESO zavzema za podrobno izdelan pristop k temu vprašanju. |
| --- | --- |

1.8.3

EESO poleg tega meni, da se je treba močno osredotočiti na notranje značilnosti in lastnosti dokončnega sistema DDV z vidika njegove dovzetnosti za goljufije. Rezultat novih pravil, ustreznega nadzora in večje kontrole s pomočjo ustreznih sredstev za izvrševanje, vključno sodnih, bi vedno moral biti celovitejši in učinkovitejši sistem DDV. V tem smislu bi bilo treba pozornost nameniti tudi sedanji izjemi za majhne pošiljke, ki jih odpošljejo ponudniki zunaj EU, vendar se EESO zavzema za podrobno izdelan pristop k temu vprašanju.

| 1.9 | EESO meni, da morajo biti v praksi ukrepi za boj proti goljufijam ciljni in sorazmerni. Podjetja, ki poslujejo v dobri veri, bi bilo treba zaščiti in proti njim ne bi smeli sprejemati dodatnih čezmernih ukrepov. |
| --- | --- |

1.9

EESO meni, da morajo biti v praksi ukrepi za boj proti goljufijam ciljni in sorazmerni. Podjetja, ki poslujejo v dobri veri, bi bilo treba zaščiti in proti njim ne bi smeli sprejemati dodatnih čezmernih ukrepov.

| 1.10 | EESO pozdravlja poudarek na novostih pri e-poslovanju in oblikah poslovanja. Pomembno je, da je vsem, ki so pri tem udeleženi, zagotovljena jasnost in preglednost, obenem pa je treba poskrbeti, da so vsi ponudniki pri vseh svojih poslih, najsi bodo čezmejni ali ne, enako obravnavani, ne glede na to, ali sledijo tem novostim ali se držijo bolj uveljavljenih poti in metod. |
| --- | --- |

1.10

EESO pozdravlja poudarek na novostih pri e-poslovanju in oblikah poslovanja. Pomembno je, da je vsem, ki so pri tem udeleženi, zagotovljena jasnost in preglednost, obenem pa je treba poskrbeti, da so vsi ponudniki pri vseh svojih poslih, najsi bodo čezmejni ali ne, enako obravnavani, ne glede na to, ali sledijo tem novostim ali se držijo bolj uveljavljenih poti in metod.

| 1.11 | EESO še ne želi podati ocene glede večje prožnosti, ki je državam članicam omogočena pri nižjih stopnjah, in dveh s tem povezanih možnosti, ki sta predstavljeni v akcijskem načrtu, saj je o predlaganih možnostih, njunem delovanju in pravilih zanju potrebnih več informacij. EESO bo zato raje podal več meril za prihodnji sistem, ki mora združevati prožnost in pravno varnost, biti transparenten, zaradi enostavnosti pa je treba omejiti število nižjih stopenj in izjem. EESO bi v sedanjih okoliščinah in glede na trenutno razpoložljive informacije dal prednost možnosti 1, saj bolj ustreza navedenim merilom. |
| --- | --- |

1.11

EESO še ne želi podati ocene glede večje prožnosti, ki je državam članicam omogočena pri nižjih stopnjah, in dveh s tem povezanih možnosti, ki sta predstavljeni v akcijskem načrtu, saj je o predlaganih možnostih, njunem delovanju in pravilih zanju potrebnih več informacij. EESO bo zato raje podal več meril za prihodnji sistem, ki mora združevati prožnost in pravno varnost, biti transparenten, zaradi enostavnosti pa je treba omejiti število nižjih stopenj in izjem. EESO bi v sedanjih okoliščinah in glede na trenutno razpoložljive informacije dal prednost možnosti 1, saj bolj ustreza navedenim merilom.

2.   Ozadje
   (1)

| 2.1 | Akcijski načrt za DDV določa pot za vzpostavitev enotnega območja DDV v EU. To območje bi moralo podpirati enotni trg, prispevati k spodbujanju zaposlovanja, rasti, naložb in konkurenčnosti ter biti kos zahtevam 21. stoletja. Novi sistem bi moral biti enostavnejši, manj dovzeten za goljufije in prijaznejši do podjetij. |
| --- | --- |

2.1

Akcijski načrt za DDV določa pot za vzpostavitev enotnega območja DDV v EU. To območje bi moralo podpirati enotni trg, prispevati k spodbujanju zaposlovanja, rasti, naložb in konkurenčnosti ter biti kos zahtevam 21. stoletja. Novi sistem bi moral biti enostavnejši, manj dovzeten za goljufije in prijaznejši do podjetij.

| 2.2 | Sedanji sistem DDV je močno razdrobljen in zapleten, zlasti z vidika čezmejnega poslovanja, in ni sposoben slediti izzivom novega svetovnega, digitalnega in mobilnega gospodarstva. Obstaja precejšnje neskladje med pričakovanimi in dejanskimi prihodki iz DDV („vrzel pri pobiranju DDV“), sistem pa je dovzeten za goljufije. |
| --- | --- |

2.2

Sedanji sistem DDV je močno razdrobljen in zapleten, zlasti z vidika čezmejnega poslovanja, in ni sposoben slediti izzivom novega svetovnega, digitalnega in mobilnega gospodarstva. Obstaja precejšnje neskladje med pričakovanimi in dejanskimi prihodki iz DDV („vrzel pri pobiranju DDV“), sistem pa je dovzeten za goljufije.

| 2.3 | S predlaganim pristopom bi posodobili in osvežili (obnovili) sistem DDV. Drugi pristopi se ne zdijo možni. Vse spremembe sistema morajo soglasno potrditi vse države članice. |
| --- | --- |

2.3

S predlaganim pristopom bi posodobili in osvežili (obnovili) sistem DDV. Drugi pristopi se ne zdijo možni. Vse spremembe sistema morajo soglasno potrditi vse države članice.

| 2.4 | Akcijski načrt sestavljajo štirje elementi in najmanj 27 ukrepov (2), med katerimi so bili številni pripravljeni v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje (REFIT). |
| --- | --- |

2.4

Akcijski načrt sestavljajo štirje elementi in najmanj 27 ukrepov (2), med katerimi so bili številni pripravljeni v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje (REFIT).

| 2.4.1 | Glavna načela, na katerih temelji prihodnje enotno območje DDV, so nedvomno postavljena v jedro akcijskega načrta in so njegovo najpomembnejše poglavje. Cilj je, da se leta 2017 predlagajo dokončna pravila. |
| --- | --- |

2.4.1

Glavna načela, na katerih temelji prihodnje enotno območje DDV, so nedvomno postavljena v jedro akcijskega načrta in so njegovo najpomembnejše poglavje. Cilj je, da se leta 2017 predlagajo dokončna pravila.

| 2.4.1.1 | Dokončni sistem DDV bo temeljil na načelu obdavčitve v namembni državi blaga in storitev (3), saj se je načelo države izvora izkazalo za neizvedljivo. To velja za vse posle, vključno s čezmejnimi. Način pobiranja davkov bo sčasoma postal sistem, ki bo odpornejši na goljufije. Ti predlogi se bodo uresničevali v dveh fazah. |
| --- | --- |

2.4.1.1

Dokončni sistem DDV bo temeljil na načelu obdavčitve v namembni državi blaga in storitev (3), saj se je načelo države izvora izkazalo za neizvedljivo. To velja za vse posle, vključno s čezmejnimi. Način pobiranja davkov bo sčasoma postal sistem, ki bo odpornejši na goljufije. Ti predlogi se bodo uresničevali v dveh fazah.

| 2.4.2 | Poleg navedenega obstaja še kopica nedavnih in tekočih pobud, in sicer:






  — | odstranjevanje ovir za elektronsko poslovanje na enotnem trgu. Komisija namerava do konca leta 2016 predstaviti predlog za posodobitev in poenostavitev DDV, zlasti za MSP, |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Poleg navedenega obstaja še kopica nedavnih in tekočih pobud, in sicer:

—

odstranjevanje ovir za elektronsko poslovanje na enotnem trgu. Komisija namerava do konca leta 2016 predstaviti predlog za posodobitev in poenostavitev DDV, zlasti za MSP,

| — | začetek izvajanja svežnja ukrepov za MSP v letu 2017. Šlo bo za ukrepe poenostavitve, ki bodo vplivali na stroške spoštovanja predpisov v zvezi z DDV, kar bo koristilo malim podjetjem. |
| --- | --- |

—

začetek izvajanja svežnja ukrepov za MSP v letu 2017. Šlo bo za ukrepe poenostavitve, ki bodo vplivali na stroške spoštovanja predpisov v zvezi z DDV, kar bo koristilo malim podjetjem.

| 2.4.3 | Največji sveženj se nanaša na nujne ukrepe za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV in boj proti goljufijam v zvezi z DDV. Pri tem je poudarek na naslednjem:






  — | izboljšanje sodelovanja med davčnimi upravami ter s carinskimi upravami v EU in s tretjimi državami, |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Največji sveženj se nanaša na nujne ukrepe za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV in boj proti goljufijam v zvezi z DDV. Pri tem je poudarek na naslednjem:

—

izboljšanje sodelovanja med davčnimi upravami ter s carinskimi upravami v EU in s tretjimi državami,

| — | doseganje večje učinkovitosti davčnih uprav in krepitev vloge mreže Eurofisc, |
| --- | --- |

—

doseganje večje učinkovitosti davčnih uprav in krepitev vloge mreže Eurofisc,

| — | krepitev prostovoljnega spoštovanja pravil, |
| --- | --- |

—

krepitev prostovoljnega spoštovanja pravil,

| — | pobiranje davkov, |
| --- | --- |

—

pobiranje davkov,

| — | poleg tega bo pripravljeno ocenjevalno poročilo o direktivi o vzajemni pomoči pri izterjavi davčnih dolgov. |
| --- | --- |

—

poleg tega bo pripravljeno ocenjevalno poročilo o direktivi o vzajemni pomoči pri izterjavi davčnih dolgov.

| 2.4.4 | Končni cilj je na dolgi rok doseči posodobitev politike glede stopenj DDV, tako da bi imele države članice več svobode in prožnosti pri določanju teh stopenj, zlasti nižjih. Naslednje pobude bodo predstavljene leta 2017. |
| --- | --- |

2.4.4

Končni cilj je na dolgi rok doseči posodobitev politike glede stopenj DDV, tako da bi imele države članice več svobode in prožnosti pri določanju teh stopenj, zlasti nižjih. Naslednje pobude bodo predstavljene leta 2017.

3.   Ugotovitve in pripombe

3.1   Akcijski načrt

| 3.1.1 | EESO pozdravlja akcijski načrt, katerega cilj je prehod na enotno evropsko območje DDV. Akcijski načrt je ambiciozen, nujen in potreben ter v skladu s prizadevanji za razvoj sodobnejšega in konkurenčnejšega enotnega trga. |
| --- | --- |

3.1.1

EESO pozdravlja akcijski načrt, katerega cilj je prehod na enotno evropsko območje DDV. Akcijski načrt je ambiciozen, nujen in potreben ter v skladu s prizadevanji za razvoj sodobnejšega in konkurenčnejšega enotnega trga.

| 3.1.2 | EESO pozdravlja pristop, ki temelji na štirih elementih (4), z različnimi pristopi v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju. Namen je odpraviti slabosti in pomanjkljivosti sedanjega prehodnega sistema ter naredili preskok v kakovosti (kvantni preskok), v skladu s potrebami enotnega trga. |
| --- | --- |

3.1.2

EESO pozdravlja pristop, ki temelji na štirih elementih (4), z različnimi pristopi v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju. Namen je odpraviti slabosti in pomanjkljivosti sedanjega prehodnega sistema ter naredili preskok v kakovosti (kvantni preskok), v skladu s potrebami enotnega trga.

| 3.1.3 | EESO podpira predlagani pristop, po katerem bi dokončni sistem DDV temeljil na načelu namembne države. Ugotavlja tudi, da mora biti novi sistem jasen, dosleden, trden in celovit, obenem pa sorazmeren in kos izzivom prihodnosti. Glede tega EESO poziva Evropsko komisijo, naj preventivno preuči možnost uvedbe splošnega sistema obrnjene davčne obveznosti (5) za vse posle v čezmejni trgovini med podjetji (B2B). Čeprav se mehanizem obrnjene davčne obveznosti v nekaterih državah članicah že uporablja za zmanjšanje goljufij na področju DDV v določenih gospodarskih sektorjih, bi splošnejša uporaba tega načela lahko povzročila, da bi se tveganje goljufij na področju DDV preselilo v fazo prodaje na drobno. |
| --- | --- |

3.1.3

EESO podpira predlagani pristop, po katerem bi dokončni sistem DDV temeljil na načelu namembne države. Ugotavlja tudi, da mora biti novi sistem jasen, dosleden, trden in celovit, obenem pa sorazmeren in kos izzivom prihodnosti. Glede tega EESO poziva Evropsko komisijo, naj preventivno preuči možnost uvedbe splošnega sistema obrnjene davčne obveznosti (5) za vse posle v čezmejni trgovini med podjetji (B2B). Čeprav se mehanizem obrnjene davčne obveznosti v nekaterih državah članicah že uporablja za zmanjšanje goljufij na področju DDV v določenih gospodarskih sektorjih, bi splošnejša uporaba tega načela lahko povzročila, da bi se tveganje goljufij na področju DDV preselilo v fazo prodaje na drobno.

| 3.1.4 | Prehod na dokončni sistem je treba ustrezno nadzorovati. Tu je ključnega pomena izboljšanje učinkovitosti državnih davčnih uprav in njihovega čezmejnega sodelovanja ter odprava dovzetnosti sistema za goljufije. Za izboljšanje pobiranja DDV in preprečevanje goljufij je pomembno spodbujanje razvoja in izmenjav dobre prakse po vsej EU. Treba bi bilo na primer razmisliti o uvedbi rokov za obračunavanje DDV med državami članicami. Čim bolj bi si bilo treba prizadevati za odpravo vrzeli v DDV. To bi koristilo tako organom (ustrezni prihodki iz DDV!) kot tudi dobaviteljem, ki bi imeli enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

3.1.4

Prehod na dokončni sistem je treba ustrezno nadzorovati. Tu je ključnega pomena izboljšanje učinkovitosti državnih davčnih uprav in njihovega čezmejnega sodelovanja ter odprava dovzetnosti sistema za goljufije. Za izboljšanje pobiranja DDV in preprečevanje goljufij je pomembno spodbujanje razvoja in izmenjav dobre prakse po vsej EU. Treba bi bilo na primer razmisliti o uvedbi rokov za obračunavanje DDV med državami članicami. Čim bolj bi si bilo treba prizadevati za odpravo vrzeli v DDV. To bi koristilo tako organom (ustrezni prihodki iz DDV!) kot tudi dobaviteljem, ki bi imeli enake konkurenčne pogoje.

| 3.1.5 | Hkrati je izredno pomembno, da sistem postane bolj prijazen za podjetja ter da sta na prvem mestu jasnost in pravna varnost. Zmanjšati je treba tudi upravno breme, zlasti za MSP, ne da bi s tem posegali v celovitost in druge temeljne značilnosti (6) dokončnega sistema DDV. Zato bi si bilo treba prizadevati za oblikovanje standardnih obrazcev za vračilo DDV, poskrbeti, da so vračila pravočasna, in razviti dostopen sistem stopenj DDV. |
| --- | --- |

3.1.5

Hkrati je izredno pomembno, da sistem postane bolj prijazen za podjetja ter da sta na prvem mestu jasnost in pravna varnost. Zmanjšati je treba tudi upravno breme, zlasti za MSP, ne da bi s tem posegali v celovitost in druge temeljne značilnosti (6) dokončnega sistema DDV. Zato bi si bilo treba prizadevati za oblikovanje standardnih obrazcev za vračilo DDV, poskrbeti, da so vračila pravočasna, in razviti dostopen sistem stopenj DDV.

| 3.1.6 | Uporaba načela namembne države državam članicam omogoča prosto opredeljevanje lastnih stopenj, vendar to ne bi smelo voditi v razdrobljenost in pretirano zapletenost. Sprejeti bi bilo treba sorazmeren pristop, ki bi bil v korist MSP. Upoštevati bi bilo treba tudi najnovejši razvoj v čezmejni trgovini ter digitalnem in mobilnem gospodarstvu, kakor tudi razvoj vseh – obstoječih in novih – oblik podjetij. |
| --- | --- |

3.1.6

Uporaba načela namembne države državam članicam omogoča prosto opredeljevanje lastnih stopenj, vendar to ne bi smelo voditi v razdrobljenost in pretirano zapletenost. Sprejeti bi bilo treba sorazmeren pristop, ki bi bil v korist MSP. Upoštevati bi bilo treba tudi najnovejši razvoj v čezmejni trgovini ter digitalnem in mobilnem gospodarstvu, kakor tudi razvoj vseh – obstoječih in novih – oblik podjetij.

| 3.1.7 | Po mnenju EESO bi morala prizadevanja za oblikovanje sodobne politike stopenj, ki državam članicam omogoča več prožnosti glede nižjih stopenj (7), načeloma sovpadati s ciljem, da se uporabi načelo namembne države, saj v takih okoliščinah običajno pride do manj izkrivljanja trgovine. Število izjem bi bilo treba omejiti in za namene DDV enako obravnavati (8) javno in zasebno dobavljeno blago in storitve, s čimer bi se izboljšala ekonomska učinkovitost. Širša ko je osnova, za katero se uporablja DDV, nižja mora biti stopnja, če hočemo doseči enak davčni prihodek. Obenem se s tem prepreči ekonomsko izkrivljanje. |
| --- | --- |

3.1.7

Po mnenju EESO bi morala prizadevanja za oblikovanje sodobne politike stopenj, ki državam članicam omogoča več prožnosti glede nižjih stopenj (7), načeloma sovpadati s ciljem, da se uporabi načelo namembne države, saj v takih okoliščinah običajno pride do manj izkrivljanja trgovine. Število izjem bi bilo treba omejiti in za namene DDV enako obravnavati (8) javno in zasebno dobavljeno blago in storitve, s čimer bi se izboljšala ekonomska učinkovitost. Širša ko je osnova, za katero se uporablja DDV, nižja mora biti stopnja, če hočemo doseči enak davčni prihodek. Obenem se s tem prepreči ekonomsko izkrivljanje.

| 3.1.8 | Po mnenju EESO je pomembno, da se ta akcijski načrt izvaja v celoti in kot nedeljiva celota, z vsemi njenimi elementi. Sedanja morebitna negotovost glede tega ni v skladu s ciljem oblikovanja sistema DDV za enotni trg in lahko ogrozi zadane cilje. EESO meni, da je treba v akcijski načrt vključiti vsa potrebna jamstva za dosego tega cilja. To velja zlasti za prehod na dokončni sistem DDV v dveh fazah, pri čemer je druga zdaj (9) odvisna od ločene ocene in od odločitve držav članic. Cilj bi moral biti, da se dokončni sistem DDV v drugi fazi dejansko začne izvajati v vsakem primeru in v razumnem časovnem okviru. |
| --- | --- |

3.1.8

Po mnenju EESO je pomembno, da se ta akcijski načrt izvaja v celoti in kot nedeljiva celota, z vsemi njenimi elementi. Sedanja morebitna negotovost glede tega ni v skladu s ciljem oblikovanja sistema DDV za enotni trg in lahko ogrozi zadane cilje. EESO meni, da je treba v akcijski načrt vključiti vsa potrebna jamstva za dosego tega cilja. To velja zlasti za prehod na dokončni sistem DDV v dveh fazah, pri čemer je druga zdaj (9) odvisna od ločene ocene in od odločitve držav članic. Cilj bi moral biti, da se dokončni sistem DDV v drugi fazi dejansko začne izvajati v vsakem primeru in v razumnem časovnem okviru.

| 3.1.9 | S ciljem, da bi se akcijski načrt izvajal v celoti, EESO poziva države članice, naj razširijo in poglobijo sodelovanje pri izmenjavi informacij ter vzpostavijo zaupanje glede prizadevanj za izvajanje predpisov in za povečanje prihodkov iz DDV. EESO meni, da bodo zato države članice morale okrepiti zmogljivost svojih davčnih uprav, ki bodo morale imeti ustrezne človeške, finančne in tehnične (vključno z IKT) vire. EESO poziva Komisijo, naj pri tem nudi podporo. |
| --- | --- |

3.1.9

S ciljem, da bi se akcijski načrt izvajal v celoti, EESO poziva države članice, naj razširijo in poglobijo sodelovanje pri izmenjavi informacij ter vzpostavijo zaupanje glede prizadevanj za izvajanje predpisov in za povečanje prihodkov iz DDV. EESO meni, da bodo zato države članice morale okrepiti zmogljivost svojih davčnih uprav, ki bodo morale imeti ustrezne človeške, finančne in tehnične (vključno z IKT) vire. EESO poziva Komisijo, naj pri tem nudi podporo.

| 3.1.10 | EESO pričakuje, da bo Komisija pravočasno predložila podrobno in vsestransko oceno učinka predlaganih ukrepov in akcijskega načrta kot celote. Ta mora vključevati oceno vpliva na MSP, za katera je načrt zaradi kompleksnosti in upravne obremenitve velik izziv. |
| --- | --- |

3.1.10

EESO pričakuje, da bo Komisija pravočasno predložila podrobno in vsestransko oceno učinka predlaganih ukrepov in akcijskega načrta kot celote. Ta mora vključevati oceno vpliva na MSP, za katera je načrt zaradi kompleksnosti in upravne obremenitve velik izziv.

3.2   Glavni cilj: trdno enotno evropsko območje DDV – prehod na dokončni sistem DDV

| 3.2.1 | EESO podpira odločitev za načelo namembne države, s katerim se ustvarijo enaki konkurenčni pogoji za vse dobavitelje na istem nacionalnem trgu, ne glede na to, kje imajo sedež. |
| --- | --- |

3.2.1

EESO podpira odločitev za načelo namembne države, s katerim se ustvarijo enaki konkurenčni pogoji za vse dobavitelje na istem nacionalnem trgu, ne glede na to, kje imajo sedež.

| 3.2.2 | Po tem akcijskem načrtu se bo v prvi fazi prehoda na dokončni sistem DDV načelo namembne države uporabljalo samo za blago. Zaradi poenostavitve in da bi se izognili nadaljnjim zapletom, EESO poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, kako bi storitve lahko hitreje vključili v novi sistem in na kakšne načine bi lahko finančne storitve bolj splošno vključili v sistem plačevanja DDV. |
| --- | --- |

3.2.2

Po tem akcijskem načrtu se bo v prvi fazi prehoda na dokončni sistem DDV načelo namembne države uporabljalo samo za blago. Zaradi poenostavitve in da bi se izognili nadaljnjim zapletom, EESO poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, kako bi storitve lahko hitreje vključili v novi sistem in na kakšne načine bi lahko finančne storitve bolj splošno vključili v sistem plačevanja DDV.

| 3.2.3 | Obstaja tveganje, da bi uvedba novega sistema povečala upravno obremenitev za podjetja, zato EESO poudarja potrebo po enostavnejših predpisih o DDV, zlasti za MSP, ki pa vseeno ne bi ogrozili celovitosti sistema. Obenem je treba veliko pozornosti nameniti jasnosti predpisov in pravni varnosti. |
| --- | --- |

3.2.3

Obstaja tveganje, da bi uvedba novega sistema povečala upravno obremenitev za podjetja, zato EESO poudarja potrebo po enostavnejših predpisih o DDV, zlasti za MSP, ki pa vseeno ne bi ogrozili celovitosti sistema. Obenem je treba veliko pozornosti nameniti jasnosti predpisov in pravni varnosti.

| 3.2.4 | Širjenje dejavnosti preko meja znotraj EU mora biti za podjetja enostavno in privlačno. Pri čezmejnih transakcijah načelo namembne države pomeni, da dobavitelji obračunavajo DDV po stopnji, ki se uporablja za države članice, od koder prihajajo njihove stranke, kar lahko povzroči zaplete in dodatne obremenitve. Pravzaprav to pomeni, da se morajo ukvarjati s sistemi v vseh ostalih 27 državah članicah. Da bi iz tega izhajajoča obremenitev ostala obvladljiva, je treba poskrbeti za javne informacijske sisteme, kot je spletni portal, na katerem so, med drugim, objavljene stopnje, ki se uporabljajo v vseh državah članicah. Prav tako je pomembno, da se morajo podjetja registrirati samo v državi, v kateri imajo sedež. Zato EESO pozdravlja predlog Komisije, da obveznost registracije za namene DDV velja le v državi sedeža, s čimer bi podjetja, na katere se to nanaša, prihranila približno 1 milijardo EUR. |
| --- | --- |

3.2.4

Širjenje dejavnosti preko meja znotraj EU mora biti za podjetja enostavno in privlačno. Pri čezmejnih transakcijah načelo namembne države pomeni, da dobavitelji obračunavajo DDV po stopnji, ki se uporablja za države članice, od koder prihajajo njihove stranke, kar lahko povzroči zaplete in dodatne obremenitve. Pravzaprav to pomeni, da se morajo ukvarjati s sistemi v vseh ostalih 27 državah članicah. Da bi iz tega izhajajoča obremenitev ostala obvladljiva, je treba poskrbeti za javne informacijske sisteme, kot je spletni portal, na katerem so, med drugim, objavljene stopnje, ki se uporabljajo v vseh državah članicah. Prav tako je pomembno, da se morajo podjetja registrirati samo v državi, v kateri imajo sedež. Zato EESO pozdravlja predlog Komisije, da obveznost registracije za namene DDV velja le v državi sedeža, s čimer bi podjetja, na katere se to nanaša, prihranila približno 1 milijardo EUR.

3.3   Ukrepi za odpravo vrzeli pri pobiranju DDV in za boj proti goljufijam

| 3.3.1 | EESO pozdravlja poudarek na zmanjševanju vrzeli pri pobiranju DDV in odpravljanju dovzetnosti sistema DDV za goljufije, zlasti glede na to, da izgube, ki jih imajo organi, znašajo letno 170 milijard EUR, to pa je kar 15,2 % vseh prihodkov od DDV. Samo vrednost čezmejnih goljufij znaša 50 milijard EUR. |
| --- | --- |

3.3.1

EESO pozdravlja poudarek na zmanjševanju vrzeli pri pobiranju DDV in odpravljanju dovzetnosti sistema DDV za goljufije, zlasti glede na to, da izgube, ki jih imajo organi, znašajo letno 170 milijard EUR, to pa je kar 15,2 % vseh prihodkov od DDV. Samo vrednost čezmejnih goljufij znaša 50 milijard EUR.

| 3.3.2 | Pomembno je, da ta cilj postane prednostna naloga in da čim prej obrodi sadove. Brez poseganja v različne ukrepe, ki jih v zvezi s tem predvideva akcijski načrt, se EESO sprašuje, ali bi bilo treba uporabiti še dodatna orodja po zgledu nedavnih mednarodnih zavez v zvezi z neposrednim obdavčevanjem, vključno tistih, ki se nanašajo na izmenjavo informacij in na načrte Komisije (10) na področju boja proti izogibanju davkom. |
| --- | --- |

3.3.2

Pomembno je, da ta cilj postane prednostna naloga in da čim prej obrodi sadove. Brez poseganja v različne ukrepe, ki jih v zvezi s tem predvideva akcijski načrt, se EESO sprašuje, ali bi bilo treba uporabiti še dodatna orodja po zgledu nedavnih mednarodnih zavez v zvezi z neposrednim obdavčevanjem, vključno tistih, ki se nanašajo na izmenjavo informacij in na načrte Komisije (10) na področju boja proti izogibanju davkom.

| 3.3.3 | EESO podobno meni, da se je treba močno osredotočiti na notranje značilnosti in lastnosti dokončnega sistema DDV z vidika njegove dovzetnosti za goljufije. Dejstvo, da se z uporabo sistema obročnega plačevanja pri čezmejnem poslovanju lahko znatno zmanjšajo goljufije (11), še ne pomeni, da lahko počivamo na lovorikah. |
| --- | --- |

3.3.3

EESO podobno meni, da se je treba močno osredotočiti na notranje značilnosti in lastnosti dokončnega sistema DDV z vidika njegove dovzetnosti za goljufije. Dejstvo, da se z uporabo sistema obročnega plačevanja pri čezmejnem poslovanju lahko znatno zmanjšajo goljufije (11), še ne pomeni, da lahko počivamo na lovorikah.

| 3.3.4 | Rezultat novih pravil, ustreznega nadzora in večje kontrole z ustreznimi sredstvi za izvrševanje, vključno sodnimi, bi vedno moral biti celovitejši sistem DDV, ki se uporablja bolj učinkovito. |
| --- | --- |

3.3.4

Rezultat novih pravil, ustreznega nadzora in večje kontrole z ustreznimi sredstvi za izvrševanje, vključno sodnimi, bi vedno moral biti celovitejši sistem DDV, ki se uporablja bolj učinkovito.

| 3.3.5 | Po mnenju EESO je pomembno, da se za odpravo vrzeli pri pobiranju DDV in za boj proti goljufijam sprejmejo ciljni ukrepi. Ukrepi za odpravo vrzeli morajo biti v skladu z načelom sorazmernosti in morajo izboljševati delovanje notranjega trga. Podjetja, ki poslujejo v dobri veri, je treba zaščiti in proti njim ne bi smeli sprejemati dodatnih čezmernih ukrepov. |
| --- | --- |

3.3.5

Po mnenju EESO je pomembno, da se za odpravo vrzeli pri pobiranju DDV in za boj proti goljufijam sprejmejo ciljni ukrepi. Ukrepi za odpravo vrzeli morajo biti v skladu z načelom sorazmernosti in morajo izboljševati delovanje notranjega trga. Podjetja, ki poslujejo v dobri veri, je treba zaščiti in proti njim ne bi smeli sprejemati dodatnih čezmernih ukrepov.

| 3.3.6 | Slabosti in pomanjkljivosti sedanjega sistema, kot so izjeme za uvoz majhnih pošiljk od dobaviteljev zunaj EU, ustvarjajo neenake pogoje, izkrivljajo trg in oblastem povzročajo znatne izgube prihodkov (ocenjene na 3 milijarde EUR letno). Če takšna shema velja za povsem neprimerno v sodobnem evropskem sistemu DDV, potem EESO, upoštevajoč stroške, poziva k natančnejšemu pristopu, pri katerem so posli, ki v osnovi nimajo učinka izkrivljanja trga, lahko oproščeni davka, tako kot so, na primer, majhne in občasne pošiljke majhnih vrednosti za povsem zasebne namene. |
| --- | --- |

3.3.6

Slabosti in pomanjkljivosti sedanjega sistema, kot so izjeme za uvoz majhnih pošiljk od dobaviteljev zunaj EU, ustvarjajo neenake pogoje, izkrivljajo trg in oblastem povzročajo znatne izgube prihodkov (ocenjene na 3 milijarde EUR letno). Če takšna shema velja za povsem neprimerno v sodobnem evropskem sistemu DDV, potem EESO, upoštevajoč stroške, poziva k natančnejšemu pristopu, pri katerem so posli, ki v osnovi nimajo učinka izkrivljanja trga, lahko oproščeni davka, tako kot so, na primer, majhne in občasne pošiljke majhnih vrednosti za povsem zasebne namene.

| 3.3.7 | Učimo se lahko tudi iz preteklih izkušenj. S tem v zvezi bi lahko v bodoče tudi razmislili o primernosti širše ocene sistema DDV, ki ne bi zajemala zgolj njegovih pravil in načina delovanja, ampak bi z njo bolj na splošno preverjali, ali ustreza zahtevam gospodarstva in oblasti ter kako prispeva k evropskemu projektu. Takšno ocenjevanje bi lahko potekalo v rednih intervalih. |
| --- | --- |

3.3.7

Učimo se lahko tudi iz preteklih izkušenj. S tem v zvezi bi lahko v bodoče tudi razmislili o primernosti širše ocene sistema DDV, ki ne bi zajemala zgolj njegovih pravil in načina delovanja, ampak bi z njo bolj na splošno preverjali, ali ustreza zahtevam gospodarstva in oblasti ter kako prispeva k evropskemu projektu. Takšno ocenjevanje bi lahko potekalo v rednih intervalih.

3.4   Upoštevanje številnih novosti v elektronskem poslovanju in pri oblikah podjetij

| 3.4.1 | EESO pozdravlja usmerjenost akcijskega načrta v inovativne poslovne modele in v tehnološki napredek v vse bolj digitalnem okolju. Širše gledano je bistveno, da se upoštevajo vse glavne in v prihodnost usmerjene spremembe. To bi pripomoglo k temu, da bo dokončni sistem DDV bolj usmerjen v prihodnost. |
| --- | --- |

3.4.1

EESO pozdravlja usmerjenost akcijskega načrta v inovativne poslovne modele in v tehnološki napredek v vse bolj digitalnem okolju. Širše gledano je bistveno, da se upoštevajo vse glavne in v prihodnost usmerjene spremembe. To bi pripomoglo k temu, da bo dokončni sistem DDV bolj usmerjen v prihodnost.

| 3.4.2 | Za EESO je tu pomembno, da se v teh okoliščinah določijo takšna pravila za DDV, ki bodo zagotavljala jasnost in pravno varnost za vse udeležene. |
| --- | --- |

3.4.2

Za EESO je tu pomembno, da se v teh okoliščinah določijo takšna pravila za DDV, ki bodo zagotavljala jasnost in pravno varnost za vse udeležene.

| 3.4.3 | Prav tako je treba zagotoviti, da se vsi dobavitelji, ki ponujajo enako blago ali storitve – čez mejo ali ne – obravnavajo enako, ne glede na to, ali sledijo zadnjim novostim (digitalni pristop) ali še vedno uporabljajo bolj tradicionalne poti in metode (fizične). EESO se zavzema za izvajanje ukrepov poenostavitve, kot je skupni prag za DDV na ravni EU, kar bi olajšalo postopek za zagonska podjetja, ki trgujejo elektronsko, ter poziva, naj to velja za vsa MSP. |
| --- | --- |

3.4.3

Prav tako je treba zagotoviti, da se vsi dobavitelji, ki ponujajo enako blago ali storitve – čez mejo ali ne – obravnavajo enako, ne glede na to, ali sledijo zadnjim novostim (digitalni pristop) ali še vedno uporabljajo bolj tradicionalne poti in metode (fizične). EESO se zavzema za izvajanje ukrepov poenostavitve, kot je skupni prag za DDV na ravni EU, kar bi olajšalo postopek za zagonska podjetja, ki trgujejo elektronsko, ter poziva, naj to velja za vsa MSP.

3.5   Upoštevanje potreb MSP

| 3.5.1 | EESO pozdravlja in poudarja pozornost, ki jo akcijski načrt namenja MSP. Pomembno in bistveno je, da akcijski načrt predvideva vrsto posebnih ukrepov s poštenimi in ustreznimi pravili za MSP. To je bilo v tem mnenju že poudarjeno. |
| --- | --- |

3.5.1

EESO pozdravlja in poudarja pozornost, ki jo akcijski načrt namenja MSP. Pomembno in bistveno je, da akcijski načrt predvideva vrsto posebnih ukrepov s poštenimi in ustreznimi pravili za MSP. To je bilo v tem mnenju že poudarjeno.

| 3.5.2 | Namera, da se zagotovi široka paleta ukrepov poenostavitve, ki jim bodo v korist, je dobrodošla. Vendar pa je namere, ki so navedene v akcijskem načrtu, treba dodatno pojasniti in uresničiti. Za EESO je pomembno, da so MSP v to vključena že od samega začetka. |
| --- | --- |

3.5.2

Namera, da se zagotovi široka paleta ukrepov poenostavitve, ki jim bodo v korist, je dobrodošla. Vendar pa je namere, ki so navedene v akcijskem načrtu, treba dodatno pojasniti in uresničiti. Za EESO je pomembno, da so MSP v to vključena že od samega začetka.

| 3.5.3 | Zaželeno bi bilo, da se sedanja možnost zagotavljanja nadomestila kmetijskim podjetjem, ki so plačala DDV pri določenih nakupih, spremeni v obveznost za vse države članice. Obenem bi bilo treba predelavo kmetijskih pridelkov, ki jo izvajajo združenja kmetov pridelovalcev ali podobna združenja, izenačiti s kmetijsko proizvodnjo. |
| --- | --- |

3.5.3

Zaželeno bi bilo, da se sedanja možnost zagotavljanja nadomestila kmetijskim podjetjem, ki so plačala DDV pri določenih nakupih, spremeni v obveznost za vse države članice. Obenem bi bilo treba predelavo kmetijskih pridelkov, ki jo izvajajo združenja kmetov pridelovalcev ali podobna združenja, izenačiti s kmetijsko proizvodnjo.

3.6   Ukrepi pri znižanih stopnjah

| 3.6.1 | V zvezi z večjo prožnostjo pri znižanih stopnjah EESO izraža zaskrbljenost, da bo privedla do vse večje razdrobljenosti stopenj DDV med državami članicami, kar bo zmanjšalo jasnost in uporabnost sistema, zlasti za MSP. |
| --- | --- |

3.6.1

V zvezi z večjo prožnostjo pri znižanih stopnjah EESO izraža zaskrbljenost, da bo privedla do vse večje razdrobljenosti stopenj DDV med državami članicami, kar bo zmanjšalo jasnost in uporabnost sistema, zlasti za MSP.

| 3.6.2 | EESO še ne želi podati ocene glede dveh možnosti, ki sta predstavljeni v akcijskem načrtu, saj je o predlaganih možnostih, njunem delovanju in pravilih zanju potrebnih več informacij. EESO bo zato raje podal več značilnosti, ki bi jih moral imeti prihodnji sistem. Ta mora združevati prožnost in pravno varnost, biti transparenten, in treba je omejiti število nižjih stopenj in izjem. EESO bi v sedanjih okoliščinah in glede na trenutno razpoložljive informacije dal prednost možnosti 1 (12), saj bolj ustreza navedenim merilom. |
| --- | --- |

3.6.2

EESO še ne želi podati ocene glede dveh možnosti, ki sta predstavljeni v akcijskem načrtu, saj je o predlaganih možnostih, njunem delovanju in pravilih zanju potrebnih več informacij. EESO bo zato raje podal več značilnosti, ki bi jih moral imeti prihodnji sistem. Ta mora združevati prožnost in pravno varnost, biti transparenten, in treba je omejiti število nižjih stopenj in izjem. EESO bi v sedanjih okoliščinah in glede na trenutno razpoložljive informacije dal prednost možnosti 1 (12), saj bolj ustreza navedenim merilom.

| 3.6.3 | EESO poziva k upoštevanju vloge in strateškega pomena socialnih podjetij (13) v prihodnjem dokončnem sistemu DDV. Pri tem bi lahko razmislili o reviziji točke 15 Priloge III k Direktivi Sveta 2006/112/ES ali o tem, da bi se dodala nova določba o uporabi znižane davčne stopnje za socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve za prikrajšane osebe, ki jih opravljajo priznane socialne ustanove. Zlasti bi bilo treba razmisliti o tem, da se v novem sistemu DDV oprosti plačevanja davka ali uporabi nižja stopnja, ko gre za izdelke in storitve za invalide in prikrajšane ljudi. |
| --- | --- |

3.6.3

EESO poziva k upoštevanju vloge in strateškega pomena socialnih podjetij (13) v prihodnjem dokončnem sistemu DDV. Pri tem bi lahko razmislili o reviziji točke 15 Priloge III k Direktivi Sveta 2006/112/ES ali o tem, da bi se dodala nova določba o uporabi znižane davčne stopnje za socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve za prikrajšane osebe, ki jih opravljajo priznane socialne ustanove. Zlasti bi bilo treba razmisliti o tem, da se v novem sistemu DDV oprosti plačevanja davka ali uporabi nižja stopnja, ko gre za izdelke in storitve za invalide in prikrajšane ljudi.

| 3.6.4 | Prav tako je pomembno ohraniti sedanje oprostitve plačila DDV za prostovoljske organizacije, ki so že bile odobrene v številnih državah članicah zaradi njihove posebne narave in ker ne delujejo čezmejno. |
| --- | --- |

3.6.4

Prav tako je pomembno ohraniti sedanje oprostitve plačila DDV za prostovoljske organizacije, ki so že bile odobrene v številnih državah članicah zaradi njihove posebne narave in ker ne delujejo čezmejno.

| 3.6.5 | V okviru revizije direktive o DDV bi lahko preverili možnost, da bi posamezna država članica uporabljala višje stopnje DDV od standardne za luksuzne artikle, in pojasnili, kateri predpisi bi v tem primeru veljali. |
| --- | --- |

3.6.5

V okviru revizije direktive o DDV bi lahko preverili možnost, da bi posamezna država članica uporabljala višje stopnje DDV od standardne za luksuzne artikle, in pojasnili, kateri predpisi bi v tem primeru veljali.

| 3.6.6 | Z Direktivo 2006/112/ES je bila za nekatere evropske otoke in oddaljena območja sprejeta posebna davčna ureditev kot protiutež za njihove stalne neugodne naravne in demografske razmere. Glede na pomen te ureditve za otoška podjetja in lokalno gospodarstvo EESO poziva k ohranitvi te ureditve. |
| --- | --- |

3.6.6

Z Direktivo 2006/112/ES je bila za nekatere evropske otoke in oddaljena območja sprejeta posebna davčna ureditev kot protiutež za njihove stalne neugodne naravne in demografske razmere. Glede na pomen te ureditve za otoška podjetja in lokalno gospodarstvo EESO poziva k ohranitvi te ureditve.

V Bruslju, 13. julija 2016

Predsednik
  Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Temelji pretežno na akcijskem načrtu.

1

(2)  Sedem ukrepov je opredeljenih v akcijskem načrtu, 20 pa v dokumentu z naslovom 20 ukrepov za odpravo vrzeli pri pobiranju DDV (angl. 20 measures to tackle the VAT gap). Glej http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/ documents/taxation/tax_cooperation/vat_gap/2016-03_20_measures_en.pdf.

2

20 ukrepov za odpravo vrzeli pri pobiranju DDV

(3)  Načelo namembne države.

3

(4)  Glej točko 2.4.

4

(5)  V angleščini se ta sistem imenuje „reversed charge“.

5

(6)  Glej točko 3.1.3.

6

(7)  Glej točko 2.4.4.

7

(8)  V zdravstvenem sektorju, na primer, morajo zasebniki na splošno zaračunavati DDV, medtem ko so javni izvajalci dejavnosti pogosto tega oproščeni.

8

(9)  V sedanji različici načrta. Glej zadnji odstavek točke 4.

9

(10)  Glej predlog direktive Sveta o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, ki ga je Komisija objavila 28. januarja 2016 (t. i. „direktiva proti BEPS“). Glej http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1465293669136&uri=CELEX:52016PC0026 in http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-159_sl.htm; v zvezi s tem glej tudi mnenje EESO ECO/405 z dne 28. aprila 2016 o svežnju proti izogibanju davkom (UL C 264, 20.7.2016, str. 93).

10

(11)  Za okrog 40 milijard EUR oziroma za 80 %.

11

(12)  Možnost 1: vključuje „razširitev in redni pregled seznama blaga in storitev, za katere se lahko uporabljajo nižje stopnje“.

12

(13)  Glede pomena socialnega gospodarstva glej sporočilo Komisije z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo – Ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011) 682 final).

13

Pobuda za socialno podjetništvo – Ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/50

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o industriji 4.0 in digitalni preobrazbi: pot naprej

(COM(2016) 180 final)

(2016/C 389/07)

Poročevalec:

Joost Van IERSEL

Soporočevalec:

Nicola KONSTANTINOU

Evropska komisija je 19. aprila 2016 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Industrija 4.0 in digitalna preobrazba: pot naprej

(COM(2016) 180 final).

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 22. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 14. julija 2016) z 98 glasovi za.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO toplo pozdravlja sporočilo o digitalizaciji evropske industrije (1). Meni, da celoten sveženj ukrepov (2) pomeni začetek obsežnega evropskega programa dela, ki ga bo treba opraviti v tesnem vzajemnem sodelovanju vseh zainteresiranih javnih in zasebnih subjektov. |
| --- | --- |

1.1

EESO toplo pozdravlja sporočilo o digitalizaciji evropske industrije (1). Meni, da celoten sveženj ukrepov (2) pomeni začetek obsežnega evropskega programa dela, ki ga bo treba opraviti v tesnem vzajemnem sodelovanju vseh zainteresiranih javnih in zasebnih subjektov.

| 1.2 | EESO pozdravlja dejstvo, da je iz sporočila razvidna skladna in ambiciozna strateška vizija za industrijsko politiko in da se osredotoča na štiri ključna vprašanja: (1) tehnologije in platforme, (2) standardi in referenčna arhitektura, (3) geografska kohezija, ki jo predstavlja mreža regionalnih vozlišč za inovacije, ter (4) znanja in spretnosti na vseh ravneh. |
| --- | --- |

1.2

EESO pozdravlja dejstvo, da je iz sporočila razvidna skladna in ambiciozna strateška vizija za industrijsko politiko in da se osredotoča na štiri ključna vprašanja: (1) tehnologije in platforme, (2) standardi in referenčna arhitektura, (3) geografska kohezija, ki jo predstavlja mreža regionalnih vozlišč za inovacije, ter (4) znanja in spretnosti na vseh ravneh.

| 1.3 | Nuja izhaja iz analize Evropske komisije, v kateri so poudarjene prednosti evropske digitalne industrije, a hkrati tudi bojazen, da se utegne dodana vrednost v velikem obsegu premakniti od industrijskih subjektov k lastnikom lastniških digitalnih platform, izpostavljeno pa je tudi pomanjkanje skupnih standardov in združljivih rešitev. Prav tako obstajajo velike potrebe po digitalnem znanju in spretnostih. |
| --- | --- |

1.3

Nuja izhaja iz analize Evropske komisije, v kateri so poudarjene prednosti evropske digitalne industrije, a hkrati tudi bojazen, da se utegne dodana vrednost v velikem obsegu premakniti od industrijskih subjektov k lastnikom lastniških digitalnih platform, izpostavljeno pa je tudi pomanjkanje skupnih standardov in združljivih rešitev. Prav tako obstajajo velike potrebe po digitalnem znanju in spretnostih.

| 1.4 | Pri industriji 4.0 gre dejansko za proces, ki poteka od spodaj navzgor. Vendar bi moral javni sektor razviti strateške usmeritve, kot regulativni organ, posrednik in ponudnik finančne podpore pa ima odločilno vlogo. |
| --- | --- |

1.4

Pri industriji 4.0 gre dejansko za proces, ki poteka od spodaj navzgor. Vendar bi moral javni sektor razviti strateške usmeritve, kot regulativni organ, posrednik in ponudnik finančne podpore pa ima odločilno vlogo.

| 1.5 | Digitalizacija in industrija 4.0 močno vplivata na poslovne modele in celotno okolje, v katerem podjetja trenutno opravljajo svojo dejavnost. Ozaveščanje in skupno razumevanje ciljev med vsemi deležniki sta ključna dejavnika: to poleg podjetij vključuje tudi socialne partnerje na vseh ravneh, akademske kroge, raziskovalne ustanove, regionalne in lokalne javne organe, izobraževalni sektor in potrošnike. |
| --- | --- |

1.5

Digitalizacija in industrija 4.0 močno vplivata na poslovne modele in celotno okolje, v katerem podjetja trenutno opravljajo svojo dejavnost. Ozaveščanje in skupno razumevanje ciljev med vsemi deležniki sta ključna dejavnika: to poleg podjetij vključuje tudi socialne partnerje na vseh ravneh, akademske kroge, raziskovalne ustanove, regionalne in lokalne javne organe, izobraževalni sektor in potrošnike.

| 1.6 | Nobena evropska država ne more sama uspešno izkoristiti vseh priložnosti, ki jih ponuja digitalna doba. Evropa kot celota predstavlja kritično maso, ki je primerljiva z velikimi trgi, kot so ZDA in Kitajska. Za digitalizacijo industrije je potrebna skupna industrijska strategija EU in držav članic, s katero bi okrepili industrijsko bazo v Evropi, privabili nove naložbe ter dosegli vrnitev naložb in delovnih mest. Tako bo Evropa ohranila zagon za doseganje cilja, da industrijska proizvodnja najpozneje leta 2020 ustvari 20 % evropskega BNP. |
| --- | --- |

1.6

Nobena evropska država ne more sama uspešno izkoristiti vseh priložnosti, ki jih ponuja digitalna doba. Evropa kot celota predstavlja kritično maso, ki je primerljiva z velikimi trgi, kot so ZDA in Kitajska. Za digitalizacijo industrije je potrebna skupna industrijska strategija EU in držav članic, s katero bi okrepili industrijsko bazo v Evropi, privabili nove naložbe ter dosegli vrnitev naložb in delovnih mest. Tako bo Evropa ohranila zagon za doseganje cilja, da industrijska proizvodnja najpozneje leta 2020 ustvari 20 % evropskega BNP.

| 1.7 | Bistveno je ustvariti zanesljivo in predvidljivo okolje. Posebno pozornost je treba nameniti zagonskim in rastočim podjetjem. Svet, zlasti Svet za konkurenčnost, naj na pobudo Evropske komisije čim prej sprejme odločitev glede strategije EU na področju industrije 4.0 in enotnega digitalnega trga, da bi preprečili sedanjo razdrobljenost, ki je posledica 28 digitalnih politik. Enotni digitalni trg bi moral postati sestavni del prenovljenega enotnega trga, da se izognemo razdrobljenosti evropskega digitalnega okolja. |
| --- | --- |

1.7

Bistveno je ustvariti zanesljivo in predvidljivo okolje. Posebno pozornost je treba nameniti zagonskim in rastočim podjetjem. Svet, zlasti Svet za konkurenčnost, naj na pobudo Evropske komisije čim prej sprejme odločitev glede strategije EU na področju industrije 4.0 in enotnega digitalnega trga, da bi preprečili sedanjo razdrobljenost, ki je posledica 28 digitalnih politik. Enotni digitalni trg bi moral postati sestavni del prenovljenega enotnega trga, da se izognemo razdrobljenosti evropskega digitalnega okolja.

| 1.8 | Sodelovanje je ključno. Nacionalne in regionalne platforme 4.0 morajo združevati vse relevantne akterje, vsak od njih pa bi se moral znotraj skupnega okvira EU razvijati po svoje. Spodbujati bi bilo treba partnerstva vseh vrst, sinergije in povezovanje, čezmejne dogovore in evropske primerjalne analize. |
| --- | --- |

1.8

Sodelovanje je ključno. Nacionalne in regionalne platforme 4.0 morajo združevati vse relevantne akterje, vsak od njih pa bi se moral znotraj skupnega okvira EU razvijati po svoje. Spodbujati bi bilo treba partnerstva vseh vrst, sinergije in povezovanje, čezmejne dogovore in evropske primerjalne analize.

| 1.9 | V enakem duhu je treba spodbujati javno-zasebna partnerstva, pomembne projekte skupnega evropskega interesa (3) in pobude v zvezi z e-upravo. |
| --- | --- |

1.9

V enakem duhu je treba spodbujati javno-zasebna partnerstva, pomembne projekte skupnega evropskega interesa (3) in pobude v zvezi z e-upravo.

| 1.10 | Vse večje razlike med državami članicami v industrijski proizvodnji in tehnološki učinkovitosti so zaskrbljujoče. EESO odločno poziva, da bi bilo treba z ustrezno zasnovanim sodelovanjem namesto tega močno spodbuditi konvergenco. |
| --- | --- |

1.10

Vse večje razlike med državami članicami v industrijski proizvodnji in tehnološki učinkovitosti so zaskrbljujoče. EESO odločno poziva, da bi bilo treba z ustrezno zasnovanim sodelovanjem namesto tega močno spodbuditi konvergenco.

| 1.11 | EESO pozdravlja, da je v okviru programa Obzorje 2020 načrtovanih 5 milijard EUR za financiranje raziskav in razvoja na področju IKT ter da so predvidena tudi sredstva iz drugih evropskih skladov, med drugim iz Junckerjevega naložbenega načrta. Komisija mora pojasniti, kako se bodo te politične namere udejanjale. |
| --- | --- |

1.11

EESO pozdravlja, da je v okviru programa Obzorje 2020 načrtovanih 5 milijard EUR za financiranje raziskav in razvoja na področju IKT ter da so predvidena tudi sredstva iz drugih evropskih skladov, med drugim iz Junckerjevega naložbenega načrta. Komisija mora pojasniti, kako se bodo te politične namere udejanjale.

| 1.12 | Zdi se, da bodo potrebna izdatna dodatna finančna sredstva. Evropska komisija omenja 50 milijard EUR samo za naložbe v IKT. Za to bo potrebna znatna finančna vključenost javnega in zasebnega sektorja celotne Evrope. Ni še jasno, kako bodo te finančne določbe izvršene v razumnem časovnem okviru. |
| --- | --- |

1.12

Zdi se, da bodo potrebna izdatna dodatna finančna sredstva. Evropska komisija omenja 50 milijard EUR samo za naložbe v IKT. Za to bo potrebna znatna finančna vključenost javnega in zasebnega sektorja celotne Evrope. Ni še jasno, kako bodo te finančne določbe izvršene v razumnem časovnem okviru.

| 1.13 | Osrednjo vlogo pri financiranju ima zasebni kapital. Banke bi bilo treba spodbujati k sodelovanju pri industriji 4.0. V celoti razvit evropski kapitalski trg bi lahko zagotavljal ustrezno podporo. |
| --- | --- |

1.13

Osrednjo vlogo pri financiranju ima zasebni kapital. Banke bi bilo treba spodbujati k sodelovanju pri industriji 4.0. V celoti razvit evropski kapitalski trg bi lahko zagotavljal ustrezno podporo.

| 1.14 | Uporabniki in potrošniki bodo imeli veliko koristi od prilagojenih izdelkov, ki so na voljo po ceni serijsko proizvedenih. Na večini področij lastne porabe bodo prišli do izraza boljši rezultati in višja kakovost. |
| --- | --- |

1.14

Uporabniki in potrošniki bodo imeli veliko koristi od prilagojenih izdelkov, ki so na voljo po ceni serijsko proizvedenih. Na večini področij lastne porabe bodo prišli do izraza boljši rezultati in višja kakovost.

| 1.15 | Sporočilo žal zelo skopo obravnava občutne družbene posledice digitalizacije v industriji. Neto učinkov ni mogoče predvideti. Družbenemu razkolu se bomo lahko izognili samo s posvečanjem posebne pozornosti ljudem tistih generacij in dohodkovnih razredov, ki bodo močneje prizadeti. Za veliko drugih pa se bodo odprle nove možnosti. |
| --- | --- |

1.15

Sporočilo žal zelo skopo obravnava občutne družbene posledice digitalizacije v industriji. Neto učinkov ni mogoče predvideti. Družbenemu razkolu se bomo lahko izognili samo s posvečanjem posebne pozornosti ljudem tistih generacij in dohodkovnih razredov, ki bodo močneje prizadeti. Za veliko drugih pa se bodo odprle nove možnosti.

| 1.16 | Digitalizacija bo imela znatne posledice za trg dela in organizacijo dela, kot so povečanje dohodkovnih neenakosti in zmanjšanje dostopa do sistemov socialne varnosti, kar bi se lahko brez ustreznega ukrepanja izkazalo za negativno (4). |
| --- | --- |

1.16

Digitalizacija bo imela znatne posledice za trg dela in organizacijo dela, kot so povečanje dohodkovnih neenakosti in zmanjšanje dostopa do sistemov socialne varnosti, kar bi se lahko brez ustreznega ukrepanja izkazalo za negativno (4).

| 1.17 | Za zagotavljanje stabilnih družbenih odnosov, kohezivne družbe ter dobro izobraženih in motiviranih delavcev z dostojnim zaslužkom in kakovostno zaposlitvijo je potrebno dejavno sodelovanje vseh vpletenih. Socialni in celoviti dialog na vseh ravneh, tj. EU, države, regije in podjetja, je potreben za zagotavljanje pravičnega prilagajanja za zaposlene, ki so prizadeti zaradi digitalizacije, obenem pa je treba pravočasno poskrbeti za poklicno prilagajanje in zanj zagotoviti zadostno podporo. |
| --- | --- |

1.17

Za zagotavljanje stabilnih družbenih odnosov, kohezivne družbe ter dobro izobraženih in motiviranih delavcev z dostojnim zaslužkom in kakovostno zaposlitvijo je potrebno dejavno sodelovanje vseh vpletenih. Socialni in celoviti dialog na vseh ravneh, tj. EU, države, regije in podjetja, je potreben za zagotavljanje pravičnega prilagajanja za zaposlene, ki so prizadeti zaradi digitalizacije, obenem pa je treba pravočasno poskrbeti za poklicno prilagajanje in zanj zagotoviti zadostno podporo.

| 1.18 | Med izobraževalnimi programi in ustanovami ter socialno kohezijo obstaja neposredna povezava. Najnovejše spretnosti ter kvalifikacije uporabnikov digitalne tehnologije in usvajanje novih spretnosti so ključnega pomena. Podjetja in socialni partnerji bi morali biti močno vpleteni v pripravo učnih načrtov za vse ravni in oblike izobraževanja. |
| --- | --- |

1.18

Med izobraževalnimi programi in ustanovami ter socialno kohezijo obstaja neposredna povezava. Najnovejše spretnosti ter kvalifikacije uporabnikov digitalne tehnologije in usvajanje novih spretnosti so ključnega pomena. Podjetja in socialni partnerji bi morali biti močno vpleteni v pripravo učnih načrtov za vse ravni in oblike izobraževanja.

| 1.19 | EESO od Komisije pričakuje, da bo z učinkovitim izvajanjem strateškega načrta imela spodbujevalno vlogo. To zlasti vključuje dobro usklajevanje konkurenčnih pristopov v izogib negotovosti in drobitvi trga. Enotni digitalni trg je ključnega pomena. Pospešitev procesa evropske standardizacije bo odločilna. |
| --- | --- |

1.19

EESO od Komisije pričakuje, da bo z učinkovitim izvajanjem strateškega načrta imela spodbujevalno vlogo. To zlasti vključuje dobro usklajevanje konkurenčnih pristopov v izogib negotovosti in drobitvi trga. Enotni digitalni trg je ključnega pomena. Pospešitev procesa evropske standardizacije bo odločilna.

| 1.20 | EESO nadalje pričakuje, da bo imela Komisija aktivno vlogo pri:






  — | ozaveščanju vseh delov družbe, zlasti zato, da se spodbudi pridobivanje digitalnega znanja in spretnosti, |
| --- | --- | --- |

1.20

EESO nadalje pričakuje, da bo imela Komisija aktivno vlogo pri:

—

ozaveščanju vseh delov družbe, zlasti zato, da se spodbudi pridobivanje digitalnega znanja in spretnosti,

| — | preučevanju svetovnih razmer in zagotavljanju boljših statističnih podatkov o storitvah, |
| --- | --- |

—

preučevanju svetovnih razmer in zagotavljanju boljših statističnih podatkov o storitvah,

| — | predstavljanju učinkovitega usklajevanja na ravni EU kot zgleda za nacionalne vlade, |
| --- | --- |

—

predstavljanju učinkovitega usklajevanja na ravni EU kot zgleda za nacionalne vlade,

| — | večjem poudarjanju naložb v infrastrukturo (telekomunikacije, širokopasovno omrežje), |
| --- | --- |

—

večjem poudarjanju naložb v infrastrukturo (telekomunikacije, širokopasovno omrežje),

| — | zagotavljanju, da izvajanje SUVP (5) ne bo povzročilo neskladij na trgu EU, |
| --- | --- |

—

zagotavljanju, da izvajanje SUVP (5) ne bo povzročilo neskladij na trgu EU,

| — | prizadevanjih za pregledne javne in zasebne finančne ureditve, |
| --- | --- |

—

prizadevanjih za pregledne javne in zasebne finančne ureditve,

| — | spremljanju, primerjanju in ocenjevanju, tudi v okviru priporočil za posamezne države v letnem semestru, |
| --- | --- |

—

spremljanju, primerjanju in ocenjevanju, tudi v okviru priporočil za posamezne države v letnem semestru,

| — | spodbujanju platform 4.0 in javno-zasebnih partnerstev ter sodelovanja med deležniki, tudi z njihovim povezovanjem na ravni EU, |
| --- | --- |

—

spodbujanju platform 4.0 in javno-zasebnih partnerstev ter sodelovanja med deležniki, tudi z njihovim povezovanjem na ravni EU,

| — | spodbujanju vozlišč za digitalne inovacije kot centrov za napredno usposabljanje delovne sile, |
| --- | --- |

—

spodbujanju vozlišč za digitalne inovacije kot centrov za napredno usposabljanje delovne sile,

| — | poglabljanju socialnega dialoga EU na vseh ravneh z namenom proučitve posledic za trg dela in potrebnih prilagoditev socialne in delovne zakonodaje, zlasti s ciljem opredelitve gospodarskih in političnih ukrepov, ki zagotavljajo socialno zaščito za celotno delovno silo (6). |
| --- | --- |

—

poglabljanju socialnega dialoga EU na vseh ravneh z namenom proučitve posledic za trg dela in potrebnih prilagoditev socialne in delovne zakonodaje, zlasti s ciljem opredelitve gospodarskih in političnih ukrepov, ki zagotavljajo socialno zaščito za celotno delovno silo (6).

2.   Uvod

| 2.1 | Digitalizacija v industriji je ključen del širšega preoblikovanja gospodarstva, ki vključuje robotizacijo, vede o materialih in nove proizvodne procese, kar skupaj imenujemo industrija 4.0. Ta paradigmatski premik bo temeljito spremenil poslovni svet in družbo. EU vse do leta 2014 ni imela jasne vizije o ekonomskih, tehnoloških, socialnih in družbenih vidikih industrije 4.0. EESO je zato predstavil seznam potrebnih ukrepov (7). |
| --- | --- |

2.1

Digitalizacija v industriji je ključen del širšega preoblikovanja gospodarstva, ki vključuje robotizacijo, vede o materialih in nove proizvodne procese, kar skupaj imenujemo industrija 4.0. Ta paradigmatski premik bo temeljito spremenil poslovni svet in družbo. EU vse do leta 2014 ni imela jasne vizije o ekonomskih, tehnoloških, socialnih in družbenih vidikih industrije 4.0. EESO je zato predstavil seznam potrebnih ukrepov (7).

| 2.2 | EESO je septembra 2015 sprejel mnenje, v katerem je obravnaval socialno-ekonomske posledice digitalizacije industrije in prelomnih sprememb na trgu dela (8). |
| --- | --- |

2.2

EESO je septembra 2015 sprejel mnenje, v katerem je obravnaval socialno-ekonomske posledice digitalizacije industrije in prelomnih sprememb na trgu dela (8).

A.   
  Globalni razvoj

| 2.3 | Horizontalne spremembe se dogajajo zlasti v ZDA, EU in Koreji ter na Kitajskem in Japonskem. Sledile bodo tudi druge države. Veliki podatki, ki so postali nova surovina, so sprožili spremembe v procesih, povezanih z izdelki in storitvami. Področja, ki so bila prej ločena (9), se zdaj prepletajo, storitve (zlasti digitalne) pa v vrednostnih verigah ustvarjajo precejšno dodano vrednost procesom proizvodnje. |
| --- | --- |

2.3

Horizontalne spremembe se dogajajo zlasti v ZDA, EU in Koreji ter na Kitajskem in Japonskem. Sledile bodo tudi druge države. Veliki podatki, ki so postali nova surovina, so sprožili spremembe v procesih, povezanih z izdelki in storitvami. Področja, ki so bila prej ločena (9), se zdaj prepletajo, storitve (zlasti digitalne) pa v vrednostnih verigah ustvarjajo precejšno dodano vrednost procesom proizvodnje.

| 2.4 | Dandanes nobeno podjetje ne more več delovati brez digitalne strategije. Ta strategija hkrati vpliva na izdelke, storitve in procese v celotni industriji. Z vidika razvijanja novih trgov se z digitalizacijo industrije ustvarja velika konkurenca med podjetji in med gospodarskimi bloki. Poleg tega je za poslovno okolje po vsem svetu običajno tudi predkonkurenčno sodelovanje. |
| --- | --- |

2.4

Dandanes nobeno podjetje ne more več delovati brez digitalne strategije. Ta strategija hkrati vpliva na izdelke, storitve in procese v celotni industriji. Z vidika razvijanja novih trgov se z digitalizacijo industrije ustvarja velika konkurenca med podjetji in med gospodarskimi bloki. Poleg tega je za poslovno okolje po vsem svetu običajno tudi predkonkurenčno sodelovanje.

| 2.5 | Ukrepi temeljijo na osredotočeni industrijski strategiji, zlasti v ZDA in na Kitajskem, kjer velik notranji trg predstavlja prednosti za poslovanje. Gre za politiko na visoki ravni. Obamova administracija je leta 2011 začela obsežen program na področju novih tehnologij, zlasti IKT, v katerega so vključena podjetja, raziskovalne ustanove in univerze iz vse države. |
| --- | --- |

2.5

Ukrepi temeljijo na osredotočeni industrijski strategiji, zlasti v ZDA in na Kitajskem, kjer velik notranji trg predstavlja prednosti za poslovanje. Gre za politiko na visoki ravni. Obamova administracija je leta 2011 začela obsežen program na področju novih tehnologij, zlasti IKT, v katerega so vključena podjetja, raziskovalne ustanove in univerze iz vse države.

| 2.6 | Kot običajno bodo imeli zasebni projekti veliko koristi od novih tehnoloških programov, ki so jih nedavno napovedale zvezne agencije. |
| --- | --- |

2.6

Kot običajno bodo imeli zasebni projekti veliko koristi od novih tehnoloških programov, ki so jih nedavno napovedale zvezne agencije.

| 2.7 | ZDA nameravajo z digitalno preobrazbo ponovno pridobiti izgubljene industrijske trge, pri čemer bodo izkoristile ameriško svobodo poslovanja ter prevlado svetovnih akterjev na področju IKT in velikih podatkov, kot so Google, Amazon, Microsoft, Cisco in drugi (10). |
| --- | --- |

2.7

ZDA nameravajo z digitalno preobrazbo ponovno pridobiti izgubljene industrijske trge, pri čemer bodo izkoristile ameriško svobodo poslovanja ter prevlado svetovnih akterjev na področju IKT in velikih podatkov, kot so Google, Amazon, Microsoft, Cisco in drugi (10).

| 2.8 | Konzorcij vodilnih industrijskih podjetij deluje v isti smeri. S seznama 50 najbolj inovativnih podjetij leta 2014 je mogoče razbrati, da ima sedem od desetih vodilnih podjetij sedež v ZDA (11). |
| --- | --- |

2.8

Konzorcij vodilnih industrijskih podjetij deluje v isti smeri. S seznama 50 najbolj inovativnih podjetij leta 2014 je mogoče razbrati, da ima sedem od desetih vodilnih podjetij sedež v ZDA (11).

| 2.9 | Kitajski organi z digitalno preobrazbo krepijo položaj Kitajske v svetu. V uradnih dokumentih je poudarjen cilj, da se postavijo ob bok ZDA. |
| --- | --- |

2.9

Kitajski organi z digitalno preobrazbo krepijo položaj Kitajske v svetu. V uradnih dokumentih je poudarjen cilj, da se postavijo ob bok ZDA.

| 2.10 | Dokaz za takšna namerna prizadevanja Kitajske je medsektorski državni program Made in China 2025 (Narejeno na Kitajskem 2025), ki temelji na ciljih nemškega programa Industrie 4.0. Pri tem gre za koncept, ki je z vidika kitajskih ekonomskih in proizvodnih procesov povsem nov, zanj pa je značilna visoka stopnja usklajevanja med odločevalci, gospodarskimi akterji in inovativnimi silami. |
| --- | --- |

2.10

Dokaz za takšna namerna prizadevanja Kitajske je medsektorski državni program Made in China 2025 (Narejeno na Kitajskem 2025), ki temelji na ciljih nemškega programa Industrie 4.0. Pri tem gre za koncept, ki je z vidika kitajskih ekonomskih in proizvodnih procesov povsem nov, zanj pa je značilna visoka stopnja usklajevanja med odločevalci, gospodarskimi akterji in inovativnimi silami.

| 2.11 | Temu so bila namenjena obsežna finančna sredstva. Na te specifične programe ni vplivala niti upočasnitev gospodarske rasti. |
| --- | --- |

2.11

Temu so bila namenjena obsežna finančna sredstva. Na te specifične programe ni vplivala niti upočasnitev gospodarske rasti.

B.   
  Stanje v Evropi

| 2.12 | Zanimanje za industrijo 4.0 se je občutno povečalo. Poleg tega je digitalizacija visoko med prednostnimi nalogami Junckerjeve Komisije. Zanjo bo potrebno optimalno usklajevanje med službami Komisije. |
| --- | --- |

2.12

Zanimanje za industrijo 4.0 se je občutno povečalo. Poleg tega je digitalizacija visoko med prednostnimi nalogami Junckerjeve Komisije. Zanjo bo potrebno optimalno usklajevanje med službami Komisije.

| 2.13 | Za skupno razumevanje ciljev med odločevalci na ravni Evropske komisije ter nacionalni in regionalni ravni so ključnega pomena jasne smernice Sveta za konkurenčnost. Digitalizaciji industrije in velikim podatkom v evropski proizvodnji je treba zagotoviti trdno mesto v prihodnosti. To je pravzaprav proces, ki poteka od spodaj navzgor in vključuje vse deležnike. Javni sektor ima pri tem vodilno vlogo kot regulativni organ, posrednik in organ, ki zagotavlja finančno podporo. |
| --- | --- |

2.13

Za skupno razumevanje ciljev med odločevalci na ravni Evropske komisije ter nacionalni in regionalni ravni so ključnega pomena jasne smernice Sveta za konkurenčnost. Digitalizaciji industrije in velikim podatkom v evropski proizvodnji je treba zagotoviti trdno mesto v prihodnosti. To je pravzaprav proces, ki poteka od spodaj navzgor in vključuje vse deležnike. Javni sektor ima pri tem vodilno vlogo kot regulativni organ, posrednik in organ, ki zagotavlja finančno podporo.

| 2.14 | Od leta 2011 pobude prihajajo iz Nemčije in so rezultat skupnih prizadevanj zvezne vlade, akademskih krogov in podjetij. Po uvedbi pobude Industrie 4.0 leta 2013 je bil ta proces poenostavljen z instrumentom Plattform 4.0 in sporazumom o sodelovanju med vlado, podjetji in sindikati. Podjetja so vedno bolj vključena v medsektorske pobude, pogosto v sodelovanju z regionalnimi organi. |
| --- | --- |

2.14

Od leta 2011 pobude prihajajo iz Nemčije in so rezultat skupnih prizadevanj zvezne vlade, akademskih krogov in podjetij. Po uvedbi pobude Industrie 4.0 leta 2013 je bil ta proces poenostavljen z instrumentom Plattform 4.0 in sporazumom o sodelovanju med vlado, podjetji in sindikati. Podjetja so vedno bolj vključena v medsektorske pobude, pogosto v sodelovanju z regionalnimi organi.

| 2.15 | Istočasno se je v Avstriji razvijala Industrie 4.0, v Franciji L’industrie du Futur, v Združenem kraljestvu Catapult, na Nizozemskem Smart industry, obstajajo pa še druge pobude. Spekter pobud je pester: vsaka država razvija svojo vizijo v zvezi z industrijo 4.0 in prihodnostjo industrije. Intenzivnost sodelovanja in občutek nujnosti ukrepanja pa se od države do države zelo razlikujeta. |
| --- | --- |

2.15

Istočasno se je v Avstriji razvijala Industrie 4.0, v Franciji L’industrie du Futur, v Združenem kraljestvu Catapult, na Nizozemskem Smart industry, obstajajo pa še druge pobude. Spekter pobud je pester: vsaka država razvija svojo vizijo v zvezi z industrijo 4.0 in prihodnostjo industrije. Intenzivnost sodelovanja in občutek nujnosti ukrepanja pa se od države do države zelo razlikujeta.

| 2.16 | Pobude na nacionalni, regionalni in lokalni ravni (na ravni mest!) se dopolnjujejo. Evropska komisija upravičeno načrtuje vzpostavitev čezmejne ureditve in partnerstev ter izmenjavo najboljših praks. |
| --- | --- |

2.16

Pobude na nacionalni, regionalni in lokalni ravni (na ravni mest!) se dopolnjujejo. Evropska komisija upravičeno načrtuje vzpostavitev čezmejne ureditve in partnerstev ter izmenjavo najboljših praks.

| 2.17 | V ospredje se prebijajo velika in specializirana srednje velika podjetja. Najbolj zaskrbljujoče so velike razlike med državami, zaostajanje ali nezadostna ozaveščenost MSP ter šepavo vključevanje javnosti. Zelo velik izziv je razdrobljenost evropskega trga, za katerega je značilna demoralizirajoča podoba 28 industrijskih in digitalnih politik. |
| --- | --- |

2.17

V ospredje se prebijajo velika in specializirana srednje velika podjetja. Najbolj zaskrbljujoče so velike razlike med državami, zaostajanje ali nezadostna ozaveščenost MSP ter šepavo vključevanje javnosti. Zelo velik izziv je razdrobljenost evropskega trga, za katerega je značilna demoralizirajoča podoba 28 industrijskih in digitalnih politik.

| 2.18 | Digitalizacija industrije in industrija 4.0 zajemata precej več kot le tehnologijo. Podjetja se morajo pripraviti na velike spremembe zaradi več dejavnikov: hitrost, obseg in nepredvidljivost proizvodnje ter dodatna razdrobljenost in preusmeritev vrednostnih verig, novi odnosi z raziskovalnimi ustanovami, visokošolskimi zavodi in zasebnim sektorjem, novi poslovni modeli, nove povezave med velikimi in majhnimi podjetji, nove oblike sodelovanja na vseh ravneh poslovanja (zasnova, proizvodnja, prodaja, logistika, vzdrževanje), potreba po ažurnih in novih spretnostih ob novih načinih dela ter tesnejše povezave med podjetji in uporabniki. Zlasti tradicionalne panoge pretresajo povsem novi koncepti (12). |
| --- | --- |

2.18

Digitalizacija industrije in industrija 4.0 zajemata precej več kot le tehnologijo. Podjetja se morajo pripraviti na velike spremembe zaradi več dejavnikov: hitrost, obseg in nepredvidljivost proizvodnje ter dodatna razdrobljenost in preusmeritev vrednostnih verig, novi odnosi z raziskovalnimi ustanovami, visokošolskimi zavodi in zasebnim sektorjem, novi poslovni modeli, nove povezave med velikimi in majhnimi podjetji, nove oblike sodelovanja na vseh ravneh poslovanja (zasnova, proizvodnja, prodaja, logistika, vzdrževanje), potreba po ažurnih in novih spretnostih ob novih načinih dela ter tesnejše povezave med podjetji in uporabniki. Zlasti tradicionalne panoge pretresajo povsem novi koncepti (12).

| 2.19 | Potrošnik lahko ima večji vpliv kot kdaj koli prej. Z združevanjem proizvodnje in storitev digitalizacija omogoča prilagojeno in potrebam prirejeno proizvodnjo, stroški pa so enaki ali nižji kot pri serijski proizvodnji; pogosto se opravlja v novem okolju. Hkrati mora biti potrošnikom omogočeno, da prejmejo ustrezne informacije o družbenih in okoljskih vplivih izdelkov, s čimer si bodo lažje oblikovali utemeljeno stališče o načrtovanih nakupih. |
| --- | --- |

2.19

Potrošnik lahko ima večji vpliv kot kdaj koli prej. Z združevanjem proizvodnje in storitev digitalizacija omogoča prilagojeno in potrebam prirejeno proizvodnjo, stroški pa so enaki ali nižji kot pri serijski proizvodnji; pogosto se opravlja v novem okolju. Hkrati mora biti potrošnikom omogočeno, da prejmejo ustrezne informacije o družbenih in okoljskih vplivih izdelkov, s čimer si bodo lažje oblikovali utemeljeno stališče o načrtovanih nakupih.

3.   Industrijska politika ter sedanji in zaželeni ukrepi

| 3.1 | V podporo industriji 4.0 in deležnikom, tj. podjetnikom, zaposlenim, socialnim partnerjem, dobaviteljem in strankam ter ponudnikom izobraževanja, EU potrebuje industrijsko strategijo z ustrezno delitvijo dela med vsemi zadevnimi akterji. Svet za konkurenčnost ima ključno vlogo. Gre za področje deljene pristojnosti, kamor spadajo vse industrijske politike. |
| --- | --- |

3.1

V podporo industriji 4.0 in deležnikom, tj. podjetnikom, zaposlenim, socialnim partnerjem, dobaviteljem in strankam ter ponudnikom izobraževanja, EU potrebuje industrijsko strategijo z ustrezno delitvijo dela med vsemi zadevnimi akterji. Svet za konkurenčnost ima ključno vlogo. Gre za področje deljene pristojnosti, kamor spadajo vse industrijske politike.

| 3.2 | Evropski svet (13) je zastavil cilj, da bi morala evropska industrija do leta 2020 ustvariti 20 % evropskega BNP, namesto sedanjih 12 %. Negotovost med vlagatelji in pomanjkanje (evropskih) usmeritev pa sta namesto tega privedla do zmanjšanja proizvodnje. |
| --- | --- |

3.2

Evropski svet (13) je zastavil cilj, da bi morala evropska industrija do leta 2020 ustvariti 20 % evropskega BNP, namesto sedanjih 12 %. Negotovost med vlagatelji in pomanjkanje (evropskih) usmeritev pa sta namesto tega privedla do zmanjšanja proizvodnje.

| 3.3 | Ob poudarjanju potrebe po usklajenih politikah službe Komisije trenutno pripravljajo ambiciozen delovni program (predpisi, standardizacija, raziskave in razvoj, finančna sredstva) v tesnem sodelovanju z državami članicami in podjetji. |
| --- | --- |

3.3

Ob poudarjanju potrebe po usklajenih politikah službe Komisije trenutno pripravljajo ambiciozen delovni program (predpisi, standardizacija, raziskave in razvoj, finančna sredstva) v tesnem sodelovanju z državami članicami in podjetji.

| 3.4 | EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da trenutno potekajo razprave o večini od 17 priporočil, ki jih je predstavil v mnenju leta 2014 (14). |
| --- | --- |

3.4

EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da trenutno potekajo razprave o večini od 17 priporočil, ki jih je predstavil v mnenju leta 2014 (14).

| 3.5 | Evropska komisija, javni organi, podjetja in deležniki se bodo skupaj ustrezno udeleževali političnih srečanj na temo industrija 4.0. Spodbujati bi bilo treba evropska javno-zasebna partnerstva (15) in načrtovane pomembne projekte skupnega evropskega interesa v zvezi z nizkomočnostno elektroniko za internet stvari. Potreben je podroben načrt za podjetja in javne organe. |
| --- | --- |

3.5

Evropska komisija, javni organi, podjetja in deležniki se bodo skupaj ustrezno udeleževali političnih srečanj na temo industrija 4.0. Spodbujati bi bilo treba evropska javno-zasebna partnerstva (15) in načrtovane pomembne projekte skupnega evropskega interesa v zvezi z nizkomočnostno elektroniko za internet stvari. Potreben je podroben načrt za podjetja in javne organe.

| 3.6 | Zlasti zaskrbljujoče je dejstvo, da še vedno obstaja 28 digitalnih politik. To je popolnoma v nasprotju s potrebo po zagotavljanju obsega in glavni argument za pospešeno vzpostavitev enotnega digitalnega trga. |
| --- | --- |

3.6

Zlasti zaskrbljujoče je dejstvo, da še vedno obstaja 28 digitalnih politik. To je popolnoma v nasprotju s potrebo po zagotavljanju obsega in glavni argument za pospešeno vzpostavitev enotnega digitalnega trga.

| 3.7 | Enotni digitalni trg bi moral postati sestavni del prenovljenega enotnega trga. Treba je pospešiti sprejemanje pametne zakonodaje in pametno pravno urejanje, in sicer z naslednjimi ukrepi:






  — | odprava notranjih trgovinskih ovir in prenova zastarele zakonodaje, |
| --- | --- | --- |

3.7

Enotni digitalni trg bi moral postati sestavni del prenovljenega enotnega trga. Treba je pospešiti sprejemanje pametne zakonodaje in pametno pravno urejanje, in sicer z naslednjimi ukrepi:

—

odprava notranjih trgovinskih ovir in prenova zastarele zakonodaje,

| — | enotno obravnavanje velikih podatkov v Evropi, |
| --- | --- |

—

enotno obravnavanje velikih podatkov v Evropi,

| — | digitalna infrastruktura (telekomunikacije, širokopasovno omrežje), |
| --- | --- |

—

digitalna infrastruktura (telekomunikacije, širokopasovno omrežje),

| — | odprta standardizacija z uporabo standardnih patentov, ki so na voljo pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi ekonomskimi in pravnimi pogoji (FRAND), |
| --- | --- |

—

odprta standardizacija z uporabo standardnih patentov, ki so na voljo pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi ekonomskimi in pravnimi pogoji (FRAND),

| — | pravna ureditev za izdajo licenc in varstvo podatkov, vključno s podatki o delavcih, |
| --- | --- |

—

pravna ureditev za izdajo licenc in varstvo podatkov, vključno s podatki o delavcih,

| — | pomen varstva podatkov za sedanjo in prihodnjo uporabo podatkov ter dostop do podatkov iz realnega sveta, |
| --- | --- |

—

pomen varstva podatkov za sedanjo in prihodnjo uporabo podatkov ter dostop do podatkov iz realnega sveta,

| — | odgovornost in varnost avtonomnih povezanih naprav, strojev in vozil, |
| --- | --- |

—

odgovornost in varnost avtonomnih povezanih naprav, strojev in vozil,

| — | računalništvo v oblaku in standardi v zvezi s platformami za obdelavo v „oblaku“, |
| --- | --- |

—

računalništvo v oblaku in standardi v zvezi s platformami za obdelavo v „oblaku“,

| — | kibernetska varnost in zaupnost, |
| --- | --- |

—

kibernetska varnost in zaupnost,

| — | avtorske pravice, |
| --- | --- |

—

avtorske pravice,

| — | izvajanje socialnih in davčnih predpisov v „ekonomiji priložnostnih del“ ter pri spletnih delovnih razmerjih (npr. „crowd working“), |
| --- | --- |

—

izvajanje socialnih in davčnih predpisov v „ekonomiji priložnostnih del“ ter pri spletnih delovnih razmerjih (npr. „crowd working“),

| — | posodobljeni, natančni statistični podatki o storitvah. |
| --- | --- |

—

posodobljeni, natančni statistični podatki o storitvah.

| 3.8 | EESO odločno poziva k takojšnjim posvetovanjem, v okviru katerih bi poskušali najti ustrezno ravnotežje med zakonodajnimi predpisi na eni strani in manevrskim prostorom za gospodarske subjekte na drugi. |
| --- | --- |

3.8

EESO odločno poziva k takojšnjim posvetovanjem, v okviru katerih bi poskušali najti ustrezno ravnotežje med zakonodajnimi predpisi na eni strani in manevrskim prostorom za gospodarske subjekte na drugi.

| 3.9 | Evropa si mora prizadevati določiti svetovne standarde v tesnem sodelovanju z neevropskimi akterji. |
| --- | --- |

3.9

Evropa si mora prizadevati določiti svetovne standarde v tesnem sodelovanju z neevropskimi akterji.

| 3.10 | Splošna uredba o varstvu podatkov omogoča državam članicam prožnost v več pogledih. Pomembno je, da ne bo privedla do omejevanja dostopa do podatkov in njihove ponovne uporabe, s čimer bi se povečala neskladja na trgu EU. |
| --- | --- |

3.10

Splošna uredba o varstvu podatkov omogoča državam članicam prožnost v več pogledih. Pomembno je, da ne bo privedla do omejevanja dostopa do podatkov in njihove ponovne uporabe, s čimer bi se povečala neskladja na trgu EU.

| 3.11 | Podjetja in države še vedno precej podcenjujejo kibernetsko varnost. Kibernetski kriminal se širi po svetu. EU mora pri tem prevzeti svojo očitno vlogo. |
| --- | --- |

3.11

Podjetja in države še vedno precej podcenjujejo kibernetsko varnost. Kibernetski kriminal se širi po svetu. EU mora pri tem prevzeti svojo očitno vlogo.

| 3.12 | EESO odločno poziva Evropsko komisijo, naj posebno pozornost nameni statističnim podatkom, ki se še vedno sistematično spregledujejo. Za podjetja in oblikovalce politik je ključnega pomena, da imajo na voljo natančnejše statistične podatke o storitvah. |
| --- | --- |

3.12

EESO odločno poziva Evropsko komisijo, naj posebno pozornost nameni statističnim podatkom, ki se še vedno sistematično spregledujejo. Za podjetja in oblikovalce politik je ključnega pomena, da imajo na voljo natančnejše statistične podatke o storitvah.

4.   Nacionalni in regionalni ukrepi

| 4.1 | Vedno več držav in regij si že zdaj odločno prizadeva za digitalizacijo. |
| --- | --- |

4.1

Vedno več držav in regij si že zdaj odločno prizadeva za digitalizacijo.

| 4.2 | Kljub temu so zelo zaskrbljujoče vse večje razlike med državami in neenakomerna ozaveščenost podjetij v posameznih državah. Pomembno vprašanje je interoperabilnost med podjetji in dobavitelji. |
| --- | --- |

4.2

Kljub temu so zelo zaskrbljujoče vse večje razlike med državami in neenakomerna ozaveščenost podjetij v posameznih državah. Pomembno vprašanje je interoperabilnost med podjetji in dobavitelji.

| 4.3 | Programi ozaveščanja so namenjeni podjetjem in deležnikom. Vsaka država jih izvaja po svoje. Platforme, pogosto na regionalni ravni, so izredno pomembne za krepitev sodelovanja med velikimi in malimi podjetji ter med njimi in raziskovalnimi ustanovami in univerzami. |
| --- | --- |

4.3

Programi ozaveščanja so namenjeni podjetjem in deležnikom. Vsaka država jih izvaja po svoje. Platforme, pogosto na regionalni ravni, so izredno pomembne za krepitev sodelovanja med velikimi in malimi podjetji ter med njimi in raziskovalnimi ustanovami in univerzami.

| 4.4 | Treba bi bilo spodbujati širitev javno-zasebnih partnerstev na regionalni in nacionalni ravni, saj združujejo partnerje iz različnih okolij, njihovi člani pa se medsebojno bogatijo. Takšna partnerstva spodbujajo sodelovanje in so lahko dobrodošel vir prepotrebne finančne podpore. |
| --- | --- |

4.4

Treba bi bilo spodbujati širitev javno-zasebnih partnerstev na regionalni in nacionalni ravni, saj združujejo partnerje iz različnih okolij, njihovi člani pa se medsebojno bogatijo. Takšna partnerstva spodbujajo sodelovanje in so lahko dobrodošel vir prepotrebne finančne podpore.

| 4.5 | Dejavnosti platform, centrov odličnosti in področnih laboratorijev (angl. „field labs“) so pogosto osredotočene na specifične dele digitalizacije, na primer na spreminjajoče se vrednostne verige, nove poslovne modele ter socialne inovacije in inovacije na delovnem mestu (16), pri čemer so aktivno udeleženi zaposleni in sindikati. Spodbujati je treba točke „vse na enem mestu“. Pomembno vlogo pri reševanju vprašanj posameznih sektorjev imajo sektorske organizacije. |
| --- | --- |

4.5

Dejavnosti platform, centrov odličnosti in področnih laboratorijev (angl. „field labs“) so pogosto osredotočene na specifične dele digitalizacije, na primer na spreminjajoče se vrednostne verige, nove poslovne modele ter socialne inovacije in inovacije na delovnem mestu (16), pri čemer so aktivno udeleženi zaposleni in sindikati. Spodbujati je treba točke „vse na enem mestu“. Pomembno vlogo pri reševanju vprašanj posameznih sektorjev imajo sektorske organizacije.

| 4.6 | (Tehniške) fakultete, okrog katerih nastajajo podjetniški inkubatorji – podjetniška središča – imajo tudi proaktivno vlogo. S tega vidika je zelo koristen koncept podjetniške univerze, ki se širi po vsej celini (17). |
| --- | --- |

4.6

(Tehniške) fakultete, okrog katerih nastajajo podjetniški inkubatorji – podjetniška središča – imajo tudi proaktivno vlogo. S tega vidika je zelo koristen koncept podjetniške univerze, ki se širi po vsej celini (17).

| 4.7 | Mreže podjetij, platform, sektorskih organizacij in univerz prispevajo k želenemu razvoju. Z enotnim digitalnim trgom bi se morali izboljšati pogoji čezmejnega sodelovanja. Morda bo treba vzpostaviti ustrezne ekonomske in pravne pogoje za skupno ustvarjanje vrednosti s pomočjo digitalizacije v industriji, da bi spodbudili sodelovanje med akterji (zelo) različnih velikosti. Posebno pozornost je treba nameni malim in srednjim podjetjem ter zagonskim podjetjem. Večina od njih nima na voljo dovolj ciljno usmerjenih informacij, veliko pa jih nima instrumentov za izboljšanje. |
| --- | --- |

4.7

Mreže podjetij, platform, sektorskih organizacij in univerz prispevajo k želenemu razvoju. Z enotnim digitalnim trgom bi se morali izboljšati pogoji čezmejnega sodelovanja. Morda bo treba vzpostaviti ustrezne ekonomske in pravne pogoje za skupno ustvarjanje vrednosti s pomočjo digitalizacije v industriji, da bi spodbudili sodelovanje med akterji (zelo) različnih velikosti. Posebno pozornost je treba nameni malim in srednjim podjetjem ter zagonskim podjetjem. Večina od njih nima na voljo dovolj ciljno usmerjenih informacij, veliko pa jih nima instrumentov za izboljšanje.

| 4.8 | Za razliko od ZDA so zagonska in rastoča podjetja šibka točka Evrope. Medsebojno bogatenje med velikimi in malimi ter mrežami (čezmejnih) inkubatorjev se obrestuje. Inštruktorji, denimo izkušeni ali upokojeni podjetniki ali podjetniki s skrajšanim delovnim časom, ter mentorji lahko imajo veliko podporno vlogo. |
| --- | --- |

4.8

Za razliko od ZDA so zagonska in rastoča podjetja šibka točka Evrope. Medsebojno bogatenje med velikimi in malimi ter mrežami (čezmejnih) inkubatorjev se obrestuje. Inštruktorji, denimo izkušeni ali upokojeni podjetniki ali podjetniki s skrajšanim delovnim časom, ter mentorji lahko imajo veliko podporno vlogo.

5.   Financiranje

| 5.1 | Digitalizacija postaja prednostna naloga evropskih skladov (Obzorje 2020, regionalni skladi in drugi skladi). Skupno raziskovalno središče v Sevilli in prihodnja inovacijska središča s svetovnimi izkušnjami so lahko zelo koristna. |
| --- | --- |

5.1

Digitalizacija postaja prednostna naloga evropskih skladov (Obzorje 2020, regionalni skladi in drugi skladi). Skupno raziskovalno središče v Sevilli in prihodnja inovacijska središča s svetovnimi izkušnjami so lahko zelo koristna.

| 5.2 | Z vidika EESO je vprašanje financiranja vseh potrebnih naložb precej bolj zapleteno, kot je videti v sporočilu. Zdi se, da so potrebna izdatna dodatna finančna sredstva. Evropska komisija govori o 35 milijardah EUR samo za naložbe v IKT. To zahteva tesno sodelovanje pri financiranju na ravni EU, držav in regij ter dejavno sodelovanje industrije prek platform in javno-zasebnih partnerstev. Ni še jasno, kako bodo te finančne določbe izvedene v razumnem času. Zastavlja se običajno vprašanje: kdo bo plačal kaj in s kakšnim namenom. |
| --- | --- |

5.2

Z vidika EESO je vprašanje financiranja vseh potrebnih naložb precej bolj zapleteno, kot je videti v sporočilu. Zdi se, da so potrebna izdatna dodatna finančna sredstva. Evropska komisija govori o 35 milijardah EUR samo za naložbe v IKT. To zahteva tesno sodelovanje pri financiranju na ravni EU, držav in regij ter dejavno sodelovanje industrije prek platform in javno-zasebnih partnerstev. Ni še jasno, kako bodo te finančne določbe izvedene v razumnem času. Zastavlja se običajno vprašanje: kdo bo plačal kaj in s kakšnim namenom.

| 5.3 | Evropsko financiranje je pogosto upravičeno deležno kritik, da poteka prepočasi in zahteva preveč birokracije, kar je običajno povezano z visokimi stroški in odvrača mala podjetja. Za zgled si vzemimo ZDA! Nujno je treba prilagoditi postopke in zmanjšati birokracijo, pri tem pa ohraniti poštene pogoje. Morda bi bilo koristno tudi zmanjšati število obveznih partnerjev v konzorcijih na področju raziskav in razvoja (18). |
| --- | --- |

5.3

Evropsko financiranje je pogosto upravičeno deležno kritik, da poteka prepočasi in zahteva preveč birokracije, kar je običajno povezano z visokimi stroški in odvrača mala podjetja. Za zgled si vzemimo ZDA! Nujno je treba prilagoditi postopke in zmanjšati birokracijo, pri tem pa ohraniti poštene pogoje. Morda bi bilo koristno tudi zmanjšati število obveznih partnerjev v konzorcijih na področju raziskav in razvoja (18).

| 5.4 | Lestvica univerzitetnih podjetniških inkubatorjev za mala podjetja lahko postane koristno orodje za ocenjevanje obetajočih zagonskih podjetij in pospešitev birokratskih postopkov EU. |
| --- | --- |

5.4

Lestvica univerzitetnih podjetniških inkubatorjev za mala podjetja lahko postane koristno orodje za ocenjevanje obetajočih zagonskih podjetij in pospešitev birokratskih postopkov EU.

| 5.5 | Na čelu inovativnih digitalnih poslovnih procesov so zagonska in rastoča podjetja, kot so samorogi (19). Pri tem so Američani vodilni. Poleg tega so ameriški iskalci inovacij zelo dejavni tudi v Evropi, kjer iščejo možnosti za dobičkonosne prevzeme. |
| --- | --- |

5.5

Na čelu inovativnih digitalnih poslovnih procesov so zagonska in rastoča podjetja, kot so samorogi (19). Pri tem so Američani vodilni. Poleg tega so ameriški iskalci inovacij zelo dejavni tudi v Evropi, kjer iščejo možnosti za dobičkonosne prevzeme.

| 5.6 | Poleg bančnega sektorja je aktivno udeležen tudi zasebni kapital. Zasebno bančništvo se prav tako že digitalizira. Dokaz za to je finančna tehnologija, ki je plod digitalnega sveta. Spodbuja hitrost ukrepanja, večjo učinkovitost in preglednost, predstavlja pa tudi drugačen odnos do strank. Koristno bi bilo, če bi Evropa poleg Londona imela več centrov finančne tehnologije. |
| --- | --- |

5.6

Poleg bančnega sektorja je aktivno udeležen tudi zasebni kapital. Zasebno bančništvo se prav tako že digitalizira. Dokaz za to je finančna tehnologija, ki je plod digitalnega sveta. Spodbuja hitrost ukrepanja, večjo učinkovitost in preglednost, predstavlja pa tudi drugačen odnos do strank. Koristno bi bilo, če bi Evropa poleg Londona imela več centrov finančne tehnologije.

| 5.7 | Banke in finančna tehnologija bi morale biti ključni partner enotnega digitalnega trga, in sicer z višjo stopnjo produktivnosti in ustvarjanja vrednosti. Treba bi jih bilo spodbujati, da postanejo strateški partner industrije, ki strokovno ocenjuje ekonomske, socialne in okoljske koristi projektov. V pomoč bi lahko bile povsem nove oblike povezovanja platform in storitev z dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

5.7

Banke in finančna tehnologija bi morale biti ključni partner enotnega digitalnega trga, in sicer z višjo stopnjo produktivnosti in ustvarjanja vrednosti. Treba bi jih bilo spodbujati, da postanejo strateški partner industrije, ki strokovno ocenjuje ekonomske, socialne in okoljske koristi projektov. V pomoč bi lahko bile povsem nove oblike povezovanja platform in storitev z dodano vrednostjo.

| 5.8 | Finančna uredba (ali pregled te uredbe) ne bi smela ovirati bančnega sektorja, ki pri vlaganju v industrijo 4.0 pretehta tveganja. |
| --- | --- |

5.8

Finančna uredba (ali pregled te uredbe) ne bi smela ovirati bančnega sektorja, ki pri vlaganju v industrijo 4.0 pretehta tveganja.

| 5.9 | Za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na finančnem področju, primerljivih s tistimi v ZDA, potrebujemo dokončno izdelan evropski trg kapitala. |
| --- | --- |

5.9

Za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na finančnem področju, primerljivih s tistimi v ZDA, potrebujemo dokončno izdelan evropski trg kapitala.

6.   Družba in trg delovne sile

A.   
  Družba

| 6.1 | Industrija 4.0 in digitalna družba zadevata vsakogar, zato je potrebno ozaveščanje. Razprave o tveganjih in negotovosti glede prihodnosti ter možnostih in priložnostih, družbenih razmerah in sprejemanju so že v teku. |
| --- | --- |

6.1

Industrija 4.0 in digitalna družba zadevata vsakogar, zato je potrebno ozaveščanje. Razprave o tveganjih in negotovosti glede prihodnosti ter možnostih in priložnostih, družbenih razmerah in sprejemanju so že v teku.

| 6.2 | Digitalna revolucija je v medijih (televizija, tisk, družbeni mediji) že vsakodnevna tema, zlasti v severozahodni Evropi. Čeprav je v nekaterih državah javnost precej dobro obveščena, je treba informiranje po vsej Evropi bistveno izboljšati. |
| --- | --- |

6.2

Digitalna revolucija je v medijih (televizija, tisk, družbeni mediji) že vsakodnevna tema, zlasti v severozahodni Evropi. Čeprav je v nekaterih državah javnost precej dobro obveščena, je treba informiranje po vsej Evropi bistveno izboljšati.

| 6.3 | Prilagojeni izdelki po ceni serijsko proizvedenih izdelkov bodo za uporabnike in potrošnike zelo koristni. Bistveno večjo produktivnost je mogoče pričakovati na naslednjih področjih:






  — | kmetijstvo in hrana, |
| --- | --- | --- |

6.3

Prilagojeni izdelki po ceni serijsko proizvedenih izdelkov bodo za uporabnike in potrošnike zelo koristni. Bistveno večjo produktivnost je mogoče pričakovati na naslednjih področjih:

—

kmetijstvo in hrana,

| — | krožno gospodarstvo, COP 21, |
| --- | --- |

—

krožno gospodarstvo, COP 21,

| — | avtomatsko testiranje in diagnostika, popravila in vzdrževanje, razstavljanje, |
| --- | --- |

—

avtomatsko testiranje in diagnostika, popravila in vzdrževanje, razstavljanje,

| — | e-zdravje, m-zdravje in e-oskrba, |
| --- | --- |

—

e-zdravje, m-zdravje in e-oskrba,

| — | medicinska robotika (bližina in interakcija), |
| --- | --- |

—

medicinska robotika (bližina in interakcija),

| — | stavbe in gradbeništvo (20), |
| --- | --- |

—

stavbe in gradbeništvo (20),

| — | manjša poraba energije, |
| --- | --- |

—

manjša poraba energije,

| — | promet in mobilnost, |
| --- | --- |

—

promet in mobilnost,

| — | e-uprava, |
| --- | --- |

—

e-uprava,

| — | pametna mesta, |
| --- | --- |

—

pametna mesta,

| — | razvoj oddaljenih območij, |
| --- | --- |

—

razvoj oddaljenih območij,

| — | manj razvite države. |
| --- | --- |

—

manj razvite države.

B.   
  Trg dela

| 6.4 | Industrija 4.0 močno vpliva na vse poklice na trgu dela. Politike trga dela so tako v središču prihodnjega razvoja. To tematiko sporočilo žal obravnava zelo skopo in precej posplošeno. |
| --- | --- |

6.4

Industrija 4.0 močno vpliva na vse poklice na trgu dela. Politike trga dela so tako v središču prihodnjega razvoja. To tematiko sporočilo žal obravnava zelo skopo in precej posplošeno.

| 6.5 | EESO je leta 2015 razpravljal o številnih učinkih digitalizacije na storitveni sektor in zaposlovanje (21). Spremembe se pojavljajo pri opisih delovnih mest, spretnostih ter kvalifikacijah, izobraževanju in usposabljanju, delovnih okoljih in organizaciji procesov, pogodbenih razmerjih med podjetji in delavci, delovnih metodah, načrtovanju poklicne poti itd. |
| --- | --- |

6.5

EESO je leta 2015 razpravljal o številnih učinkih digitalizacije na storitveni sektor in zaposlovanje (21). Spremembe se pojavljajo pri opisih delovnih mest, spretnostih ter kvalifikacijah, izobraževanju in usposabljanju, delovnih okoljih in organizaciji procesov, pogodbenih razmerjih med podjetji in delavci, delovnih metodah, načrtovanju poklicne poti itd.

| 6.6 | Eden največjih izzivov našega časa je najti odgovor na vprašanje, kako obravnavati tehnologijo, ki se naglo razvija in bi za seboj lahko pustila nekaj (morda veliko) ljudi (22). Potrebna je zavezanost vseh: politike in družbe kot celote, poslovnega sektorja, sindikatov, neprofitnih organizacij in javnega sektorja ter sektorskih in nevladnih organizacij. |
| --- | --- |

6.6

Eden največjih izzivov našega časa je najti odgovor na vprašanje, kako obravnavati tehnologijo, ki se naglo razvija in bi za seboj lahko pustila nekaj (morda veliko) ljudi (22). Potrebna je zavezanost vseh: politike in družbe kot celote, poslovnega sektorja, sindikatov, neprofitnih organizacij in javnega sektorja ter sektorskih in nevladnih organizacij.

| 6.7 | V digitalni dobi bo socialna kohezija v veliki meri odvisna od izobraževanja. Izobraževanje na vseh ravneh in sistemi usposabljanja po Evropi nujno potrebujejo najnovejše spretnosti in kvalifikacije, da bi posamezniki lahko sledili spremembam in potrebi po (mednarodni) mobilnosti. Treba bi bilo spodbujati ustvarjalnost in podjetništvo (23). |
| --- | --- |

6.7

V digitalni dobi bo socialna kohezija v veliki meri odvisna od izobraževanja. Izobraževanje na vseh ravneh in sistemi usposabljanja po Evropi nujno potrebujejo najnovejše spretnosti in kvalifikacije, da bi posamezniki lahko sledili spremembam in potrebi po (mednarodni) mobilnosti. Treba bi bilo spodbujati ustvarjalnost in podjetništvo (23).

| 6.8 | Da bi delovno silo EU opremili s spretnostmi in znanji, ki jih potrebuje v digitalni dobi, je treba spodbujati javne in zasebne naložbe v poklicno izobraževanje in preveriti, ali so potrebni evropski ukrepi za razširjanje dobrih izkušenj, ki jih imajo države članice s študijskim dopustom, po celotni EU (24). |
| --- | --- |

6.8

Da bi delovno silo EU opremili s spretnostmi in znanji, ki jih potrebuje v digitalni dobi, je treba spodbujati javne in zasebne naložbe v poklicno izobraževanje in preveriti, ali so potrebni evropski ukrepi za razširjanje dobrih izkušenj, ki jih imajo države članice s študijskim dopustom, po celotni EU (24).

| 6.9 | EU potrebuje agendo na področju spretnosti, ki bo temeljila na seznamu ključnih kompetenc. Odlična podpora za to bo forum na ravni EU o izobraževanju in gospodarstvu, vključno s socialnimi partnerji. Socialni partnerji iz uporabniških sektorjev bi ravno tako morali sodelovati pri določanju digitalnega znanja in spretnosti za industrijo. Velika koalicija EU za digitalna delovna mesta in s tem povezane nacionalne koalicije bi morale biti dobro usklajene. |
| --- | --- |

6.9

EU potrebuje agendo na področju spretnosti, ki bo temeljila na seznamu ključnih kompetenc. Odlična podpora za to bo forum na ravni EU o izobraževanju in gospodarstvu, vključno s socialnimi partnerji. Socialni partnerji iz uporabniških sektorjev bi ravno tako morali sodelovati pri določanju digitalnega znanja in spretnosti za industrijo. Velika koalicija EU za digitalna delovna mesta in s tem povezane nacionalne koalicije bi morale biti dobro usklajene.

| 6.10 | Digitalizacija odpira možnosti in ljudem daje večjo izbiro glede osebne odgovornosti in svobode (npr. izbira časa in kraja dela). Zelo veliko ljudi že izkorišča te možnosti: v obstoječih podjetjih, z zamenjavo podjetja ali pa kot samozaposleni. Preučiti bi bilo treba, kako bi morali nacionalni socialni partnerji udejanjiti različne oblike prožnosti v skladu z nacionalnimi praksami in zakonodajo, da bi pravično uravnotežili interese delojemalcev in delodajalcev (25). |
| --- | --- |

6.10

Digitalizacija odpira možnosti in ljudem daje večjo izbiro glede osebne odgovornosti in svobode (npr. izbira časa in kraja dela). Zelo veliko ljudi že izkorišča te možnosti: v obstoječih podjetjih, z zamenjavo podjetja ali pa kot samozaposleni. Preučiti bi bilo treba, kako bi morali nacionalni socialni partnerji udejanjiti različne oblike prožnosti v skladu z nacionalnimi praksami in zakonodajo, da bi pravično uravnotežili interese delojemalcev in delodajalcev (25).

| 6.11 | Zlasti zaradi robotizacije se že odpuščajo številni delavci, tudi na vodstvenih položajih. Močno prizadet je spodnji srednji razred, pa tudi starejše generacije. Družba mora prevzeti odgovornost za vse, ki zaradi starosti ali neustreznih kvalifikacij ne morejo več sodelovati na trgu dela. |
| --- | --- |

6.11

Zlasti zaradi robotizacije se že odpuščajo številni delavci, tudi na vodstvenih položajih. Močno prizadet je spodnji srednji razred, pa tudi starejše generacije. Družba mora prevzeti odgovornost za vse, ki zaradi starosti ali neustreznih kvalifikacij ne morejo več sodelovati na trgu dela.

| 6.12 | Da bi kljub zmanjševanju povpraševanja po delovni sili okrepili zaposlovanje, je treba v dialogu z vsemi vpletenimi stranmi izpostaviti možne probleme in, glede na potrebe v posameznih državah članicah, razviti ustrezne strategije reševanja (npr. tudi na področju javnih naložb, inovacij, ki ustvarjajo delovna mesta, ter delitve delovnega mesta in skrajšanega delovnika) (26). |
| --- | --- |

6.12

Da bi kljub zmanjševanju povpraševanja po delovni sili okrepili zaposlovanje, je treba v dialogu z vsemi vpletenimi stranmi izpostaviti možne probleme in, glede na potrebe v posameznih državah članicah, razviti ustrezne strategije reševanja (npr. tudi na področju javnih naložb, inovacij, ki ustvarjajo delovna mesta, ter delitve delovnega mesta in skrajšanega delovnika) (26).

| 6.13 | Odpraviti je treba tudi neskladja na trgu dela. Treba je spodbujati nadgrajevanje znanj in spretnosti tistih, ki so tega sposobni. Po vsej Evropi je v tehničnem sektorju in sektorju IKT razpisanih več sto tisoč delovnih mest. Za to je potrebno ustrezno obveščanje. |
| --- | --- |

6.13

Odpraviti je treba tudi neskladja na trgu dela. Treba je spodbujati nadgrajevanje znanj in spretnosti tistih, ki so tega sposobni. Po vsej Evropi je v tehničnem sektorju in sektorju IKT razpisanih več sto tisoč delovnih mest. Za to je potrebno ustrezno obveščanje.

| 6.14 | Podjetja in sindikati se soočajo z istimi izzivi. Dobro izobražen in motiviran delavec z dostojnim zaslužkom in kakovostno zaposlitvijo je v interesu vseh. Če se s tem izzivom ne bomo uspešno soočili, lahko odpor javnosti in med delavci ustvari negativne napetosti. |
| --- | --- |

6.14

Podjetja in sindikati se soočajo z istimi izzivi. Dobro izobražen in motiviran delavec z dostojnim zaslužkom in kakovostno zaposlitvijo je v interesu vseh. Če se s tem izzivom ne bomo uspešno soočili, lahko odpor javnosti in med delavci ustvari negativne napetosti.

| 6.15 | Potreben je socialni dialog na vseh ravneh: na ravni EU, na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni podjetij. Razmere v gospodarstvu, socialno okolje, tradicije in kulture se od države do države zelo razlikujejo. Bistveno je, da vsi akterji skupaj prevzamejo odgovornost. |
| --- | --- |

6.15

Potreben je socialni dialog na vseh ravneh: na ravni EU, na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni podjetij. Razmere v gospodarstvu, socialno okolje, tradicije in kulture se od države do države zelo razlikujejo. Bistveno je, da vsi akterji skupaj prevzamejo odgovornost.

| 6.16 | Na ravni EU bi socialni dialog na področju industrije 4.0 moral vključevati naslednje:






  — | analize ekonomskih in socialnih kompleksnosti ter predvidevanje sprememb na sektorski ravni z namenom spodbujanja skupnega razumevanja, |
| --- | --- | --- |

6.16

Na ravni EU bi socialni dialog na področju industrije 4.0 moral vključevati naslednje:

—

analize ekonomskih in socialnih kompleksnosti ter predvidevanje sprememb na sektorski ravni z namenom spodbujanja skupnega razumevanja,

| — | opredelitev posledic za različne segmente trga dela (nižje, srednje in višje) ter za ranljive skupine, |
| --- | --- |

—

opredelitev posledic za različne segmente trga dela (nižje, srednje in višje) ter za ranljive skupine,

| — | spremembe v odnosu med delodajalcem in delojemalcem, |
| --- | --- |

—

spremembe v odnosu med delodajalcem in delojemalcem,

| — | odgovornost za zdravje in varnost pri delu v povezavi z avtomatiziranimi in povezanimi napravami ter vozili, |
| --- | --- |

—

odgovornost za zdravje in varnost pri delu v povezavi z avtomatiziranimi in povezanimi napravami ter vozili,

| — | opise delovnih mest, |
| --- | --- |

—

opise delovnih mest,

| — | „prožno varnost“ in mobilnost zaradi dodatne razdrobljenosti vrednostnih verig, |
| --- | --- |

—

„prožno varnost“ in mobilnost zaradi dodatne razdrobljenosti vrednostnih verig,

| — | spretnosti in kvalifikacije, osredotočene na potrebe uporabnikov digitalne tehnologije, ter prekvalificiranje, ki so torej ključne teme, |
| --- | --- |

—

spretnosti in kvalifikacije, osredotočene na potrebe uporabnikov digitalne tehnologije, ter prekvalificiranje, ki so torej ključne teme,

| — | izobraževanje in šolanje, od osnovne šole do univerze, |
| --- | --- |

—

izobraževanje in šolanje, od osnovne šole do univerze,

| — | stalno prekvalificiranje in izpopolnjevanje, |
| --- | --- |

—

stalno prekvalificiranje in izpopolnjevanje,

| — | poudarek na uravnoteženi zastopanosti spolov, |
| --- | --- |

—

poudarek na uravnoteženi zastopanosti spolov,

| — | najboljše prakse, poudarek na spodbujanju konvergence med državami članicami, |
| --- | --- |

—

najboljše prakse, poudarek na spodbujanju konvergence med državami članicami,

| — | mobilnost (schengen), |
| --- | --- |

—

mobilnost (schengen),

| — | sporočanje in informiranje. |
| --- | --- |

—

sporočanje in informiranje.

| 6.17 | Socialni dialog hkrati poteka tudi na sektorski ravni, na primer dialog med Ceemet in IndustriAll v kovinski in strojni industriji ter industriji, ki temelji na tehnologiji. Evropsko bančno združenje (EBF), zavarovalniški sektor in centralne banke imajo podoben dialog znotraj UNI-Europa Finance. Poleg tega EBF in UNI-Europa sodelujeta pri vseevropskem projektu preusposabljanja, v katerega je vključenih 40 000 delavcev. |
| --- | --- |

6.17

Socialni dialog hkrati poteka tudi na sektorski ravni, na primer dialog med Ceemet in IndustriAll v kovinski in strojni industriji ter industriji, ki temelji na tehnologiji. Evropsko bančno združenje (EBF), zavarovalniški sektor in centralne banke imajo podoben dialog znotraj UNI-Europa Finance. Poleg tega EBF in UNI-Europa sodelujeta pri vseevropskem projektu preusposabljanja, v katerega je vključenih 40 000 delavcev.

| 6.18 | Enak pristop se že uporablja ali pa bi se moral uporabljati na nacionalni ravni, upoštevajoč velike kulturne in programske razlike ter različne prakse med državami in razhajanje glede samega socialnega dialoga in vključenosti države kot zakonodajalca in posrednika. |
| --- | --- |

6.18

Enak pristop se že uporablja ali pa bi se moral uporabljati na nacionalni ravni, upoštevajoč velike kulturne in programske razlike ter različne prakse med državami in razhajanje glede samega socialnega dialoga in vključenosti države kot zakonodajalca in posrednika.

| 6.19 | Na regionalni ravni in na ravni podjetij bo socialni dialog osredotočen na spremembe poslovnih modelov in posebne razmere za posameznike, regionalno specializacijo in medsebojno bogatenje med podjetji, šolami, visokošolskimi zavodi in podjetniškimi središči. Pri tem so lahko v veliko pomoč tudi nacionalne in regionalne platforme (27). |
| --- | --- |

6.19

Na regionalni ravni in na ravni podjetij bo socialni dialog osredotočen na spremembe poslovnih modelov in posebne razmere za posameznike, regionalno specializacijo in medsebojno bogatenje med podjetji, šolami, visokošolskimi zavodi in podjetniškimi središči. Pri tem so lahko v veliko pomoč tudi nacionalne in regionalne platforme (27).

| 6.20 | Če povzamemo: uspešen socialni dialog je ključnega pomena za spodbujanje enotnega razmišljanja in zastavljanje skupnih ciljev za družbo, podjetja in neposredno vpletene akterje na področju, kjer je še vedno veliko ekonomskih in socialnih pasti. |
| --- | --- |

6.20

Če povzamemo: uspešen socialni dialog je ključnega pomena za spodbujanje enotnega razmišljanja in zastavljanje skupnih ciljev za družbo, podjetja in neposredno vpletene akterje na področju, kjer je še vedno veliko ekonomskih in socialnih pasti.

V Bruslju, 14. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2016) 180 final.

1

(2)  Sklicevanje na druge dele svežnja, pobudo za računalništvo v oblaku in drugo.

2

(3)  Kakor so opredeljeni v členu 107(3)(b) PDEU in dodatno opredeljeni v sporočilu Komisije (2014/C-188/02).

3

(4)  Glej mnenje EESO o vplivu digitalizacije na storitveni sektor in zaposlovanje, UL C 13, 15.1.2016, str. 161, točka 1.2.

4

vplivu digitalizacije na storitveni sektor in zaposlovanje

(5)  Splošna uredba o varstvu podatkov.

5

(6)  Glej mnenje EESO, UL C 13, 15.1.2016, str. 161, točka 6.3.

6

(7)  Glej mnenje EESO o vplivu poslovnih storitev v industriji, UL C 12, 15.1.2015, str. 23, zlasti točka 1.15.

7

vplivu poslovnih storitev v industriji

(8)  Glej mnenje EESO, UL C 13, 15.1.2016, str. 161.

8

(9)  Umetna inteligenca in strojno učenje, robotika, nanotehnologija, tridimenzionalno tiskanje, genetika in biotehnologija.

9

(10)  Pet največjih digitalnih akterjev v ZDA, t. i. „Digital-Big-5“, ima višjo tržno kapitalizacijo kot vseh 30 najboljših podjetij, ki kotirajo na nemški borzi DAX, t. i. DAX 30.

10

(11)  Analiza, ki so jo izvedli pri Boston Consulting Group.

11

Boston Consulting Group

(12)  Na primer samovozeče vozilo v avtomobilski industriji ali finančna tehnologija (angl. fintech) v bančnem sektorju.

12

fintech

(13)  Evropski svet, 11. december 2013.

13

(14)  Glej opombo 7, zlasti poglavje 1, Sklepi in priporočila.

14

(15)  Na primer FOF (Factory for the Future, tovarna prihodnosti), SPIRE.

15

Factory for the Future

(16)  Primer tega je evropska mreža za inovacije na delovnem mestu (EUWIN).

16

(17)  Glej tudi mnenje EESO o angažiranih univerzah, ki oblikujejo Evropo (UL C 71, 24.2.2016, str. 11).

17

angažiranih univerzah, ki oblikujejo Evropo

(18)  To se deloma že izvaja za nekatere dele programa Obzorje 2020.

18

(19)  Samorog je zrelo zagonsko podjetje, vredno vsaj 1 milijardo EUR.

19

(20)  Glej nizozemsko pobudo BIM (tridimenzionalno informacijsko modeliranje stavb), pri kateri različni akterji – arhitekt, gradbenik, inštalater, ponudnik – sodelujejo s skupno zbirko podatkov.

20

(21)  Glej mnenje EESO, navedeno v opombi 4.

21

(22)  Med številnimi študijami in analizami glej tudi Digitalisation of the economy and its impact on labour markets.

22

Digitalisation of the economy and its impact on labour markets

(23)  Glej tudi mnenje EESO o angažiranih univerzah, ki oblikujejo Evropo, UL C 71, 24.2.2016, str. 11.

23

angažiranih univerzah, ki oblikujejo Evropo

(24)  Glej mnenje EESO, UL C 13, 15.1.2016, str. 161, točka 1.5.1.

24

(25)  Glej mnenje EESO iz opombe 4, UL C 13, 15.1.2016, str. 161, zlasti točke 1.5.6, 1.5.8 in 1.5.9.

25

(26)  Glej mnenje EESO, UL C 13, 15.1.2016, str. 161, točka 1.5.9.

26

(27)  Zanimiv primer je nizozemski področni laboratorij za socialne inovacije v kraju Ypenburg.

27

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/60

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi

[COM(2016) 155 final]

(2016/C 389/08)

| Poročevalec: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Enrico GIBELLIERI |

Poročevalec:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Soporočevalec:

Enrico GIBELLIERI

Evropska komisija je 4. aprila 2016 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi

[COM(2016) 155 final].

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 22. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 14. julija 2016) s 194 glasovi za, enim glasom proti in tremi vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor: |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor:

| 1.1.1 | poziva institucije EU, naj zagotovijo enake konkurenčne pogoje v jeklarski industriji, kar je ključna prednostna naloga; |
| --- | --- |

1.1.1

poziva institucije EU, naj zagotovijo enake konkurenčne pogoje v jeklarski industriji, kar je ključna prednostna naloga;

| 1.1.2 | pozdravlja sporočilo Komisije, ki obravnava izzive, s katerimi se v sedanji krizi spoprijema jeklarska industrija EU, ter se osredotoča na ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi; |
| --- | --- |

1.1.2

pozdravlja sporočilo Komisije, ki obravnava izzive, s katerimi se v sedanji krizi spoprijema jeklarska industrija EU, ter se osredotoča na ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi;

| 1.1.3 | poziva, naj se nemudoma ponovno oblikuje skupina na visoki ravni za jeklo, saj specifičnih vprašanj ni mogoče obravnavati v širši skupini za energetsko intenzivne industrijske panoge; |
| --- | --- |

1.1.3

poziva, naj se nemudoma ponovno oblikuje skupina na visoki ravni za jeklo, saj specifičnih vprašanj ni mogoče obravnavati v širši skupini za energetsko intenzivne industrijske panoge;

| 1.1.4 | poziva Komisijo, naj se po ponovni vzpostavitvi skupine na visoki ravni za jeklo vanjo vključijo tudi Komisija, države članice, EIB, socialni partnerji, industrija in sindikati, tehnološka platforma za raziskave in razvoj ter strokovna središča; |
| --- | --- |

1.1.4

poziva Komisijo, naj se po ponovni vzpostavitvi skupine na visoki ravni za jeklo vanjo vključijo tudi Komisija, države članice, EIB, socialni partnerji, industrija in sindikati, tehnološka platforma za raziskave in razvoj ter strokovna središča;

| 1.1.5 | poziva Svet in Komisijo, naj pripravita načrt s specifičnimi obveznostmi glede izvajanja, sredstvi in cilji, da se bo mogoče odzvati na grožnje in izzive, opisane v analizi; |
| --- | --- |

1.1.5

poziva Svet in Komisijo, naj pripravita načrt s specifičnimi obveznostmi glede izvajanja, sredstvi in cilji, da se bo mogoče odzvati na grožnje in izzive, opisane v analizi;

| 1.1.6 | spodbuja Komisijo, naj v enem letu pripravi poročilo o tem, kako se izvajajo ukrepi, opredeljeni v sporočilu; |
| --- | --- |

1.1.6

spodbuja Komisijo, naj v enem letu pripravi poročilo o tem, kako se izvajajo ukrepi, opredeljeni v sporočilu;

| 1.1.7 | spodbuja Komisijo, naj močno okrepi ter spodbuja učinkovitost in uspešnost sedanjih instrumentov trgovinske zaščite, da bi bilo mogoče takoj obravnavati nepoštene trgovinske prakse držav izvoznic in ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

1.1.7

spodbuja Komisijo, naj močno okrepi ter spodbuja učinkovitost in uspešnost sedanjih instrumentov trgovinske zaščite, da bi bilo mogoče takoj obravnavati nepoštene trgovinske prakse držav izvoznic in ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje;

| 1.1.8 | poziva institucije EU, naj – dokler Kitajska ne bo izpolnila petih meril EU (1) za dodelitev statusa tržnega gospodarstva – uporabljajo nestandardno metodologijo protidampinških in protisubvencijskih preiskav kitajskega uvoza na podlagi oddelka 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO; |
| --- | --- |

1.1.8

poziva institucije EU, naj – dokler Kitajska ne bo izpolnila petih meril EU (1) za dodelitev statusa tržnega gospodarstva – uporabljajo nestandardno metodologijo protidampinških in protisubvencijskih preiskav kitajskega uvoza na podlagi oddelka 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO;

| 1.1.9 | poziva, naj vse spremembe pri obravnavi kitajskega uvoza spremljajo ustrezni ukrepi, da se prepreči, da bi nepoštene trgovinske prakse povzročale škodo industriji EU; |
| --- | --- |

1.1.9

poziva, naj vse spremembe pri obravnavi kitajskega uvoza spremljajo ustrezni ukrepi, da se prepreči, da bi nepoštene trgovinske prakse povzročale škodo industriji EU;

| 1.1.10 | opozarja zlasti države članice, da je treba dokončno oblikovati sveženj ukrepov za posodobitev instrumentov trgovinske zaščite, saj se bo s tem pospešil proces in se odpravili t. i. „elementi STO+“ v sistemu EU, zlasti „pravilo nižje dajatve“; |
| --- | --- |

1.1.10

opozarja zlasti države članice, da je treba dokončno oblikovati sveženj ukrepov za posodobitev instrumentov trgovinske zaščite, saj se bo s tem pospešil proces in se odpravili t. i. „elementi STO+“ v sistemu EU, zlasti „pravilo nižje dajatve“;

| 1.1.11 | poudarja, da je v skladu s carinskim zakonikom Skupnosti stopnja uvozne dajatve za jeklene izdelke nič, zato je nujno odpraviti pravilo nižje dajatve za jeklene izdelke; |
| --- | --- |

1.1.11

poudarja, da je v skladu s carinskim zakonikom Skupnosti stopnja uvozne dajatve za jeklene izdelke nič, zato je nujno odpraviti pravilo nižje dajatve za jeklene izdelke;

| 1.1.12 | pozdravlja zavezo Komisije, da bo še pospešila sprejemanje začasnih ukrepov. V zvezi z izračunom stopnje škode je treba bolje in pregledneje opredeliti sedanjo prakso določanja ciljnih dobičkov, da se zagotovijo takšni, ki bodo realistični in ki bodo spodbujali raziskave in razvoj v Evropi ter učinkovito odpravljanje škode; |
| --- | --- |

1.1.12

pozdravlja zavezo Komisije, da bo še pospešila sprejemanje začasnih ukrepov. V zvezi z izračunom stopnje škode je treba bolje in pregledneje opredeliti sedanjo prakso določanja ciljnih dobičkov, da se zagotovijo takšni, ki bodo realistični in ki bodo spodbujali raziskave in razvoj v Evropi ter učinkovito odpravljanje škode;

| 1.1.13 | potrjuje, da bo ponovna uvedba predhodnega sistema nadzora za nekatere jeklene izdelke pripomogla k temu, da bo Komisija lahko ustrezno obravnavala nepošten uvoz in imela možnost začeti postopke na podlagi dejstva, da je grožnja škode postala splošna praksa; |
| --- | --- |

1.1.13

potrjuje, da bo ponovna uvedba predhodnega sistema nadzora za nekatere jeklene izdelke pripomogla k temu, da bo Komisija lahko ustrezno obravnavala nepošten uvoz in imela možnost začeti postopke na podlagi dejstva, da je grožnja škode postala splošna praksa;

| 1.1.14 | poziva Komisijo, naj registrira uvoz pred sprejetjem začasnih ukrepov in retroaktivno uporablja dokončne protidampinške in/ali izravnalne dajatve tri mesece pred sprejetjem začasnih ukrepov na podlagi osnovne uredbe; |
| --- | --- |

1.1.14

poziva Komisijo, naj registrira uvoz pred sprejetjem začasnih ukrepov in retroaktivno uporablja dokončne protidampinške in/ali izravnalne dajatve tri mesece pred sprejetjem začasnih ukrepov na podlagi osnovne uredbe;

| 1.1.15 | spodbuja Komisijo, naj druge trgovinske partnerje pozove k popolni preglednosti glede državne pomoči in posredne državne podpore jeklarski industriji, ter poziva, naj si prizadevajo preprečiti državne posege v obliki podpore jeklarskim obratom, ki ne morejo preživeti na trgu; |
| --- | --- |

1.1.15

spodbuja Komisijo, naj druge trgovinske partnerje pozove k popolni preglednosti glede državne pomoči in posredne državne podpore jeklarski industriji, ter poziva, naj si prizadevajo preprečiti državne posege v obliki podpore jeklarskim obratom, ki ne morejo preživeti na trgu;

| 1.1.16 | poziva Komisijo in države članice, naj določijo jasno in učinkovito metodologijo za socialno in trajnostno upravljanje procesa prestrukturiranja, ustrezno posodobitev vseh razpoložljivih instrumentov, da se bodo upoštevale sedanje svetovne gospodarske razmere, in preprečitev, da bi bila neizbežna konsolidacija jeklarske industrije v EU izvedena enostransko, na škodo zaposlenih; |
| --- | --- |

1.1.16

poziva Komisijo in države članice, naj določijo jasno in učinkovito metodologijo za socialno in trajnostno upravljanje procesa prestrukturiranja, ustrezno posodobitev vseh razpoložljivih instrumentov, da se bodo upoštevale sedanje svetovne gospodarske razmere, in preprečitev, da bi bila neizbežna konsolidacija jeklarske industrije v EU izvedena enostransko, na škodo zaposlenih;

| 1.1.17 | ponavlja, da je treba spodbujati socialni dialog za izboljšanje spretnosti in znanj delavcev pri prilagajanju novim izzivom. Pri tem bosta potrebna poseben načrt in podroben časovni razpored, o katerih se bo Komisija dogovorila s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

1.1.17

ponavlja, da je treba spodbujati socialni dialog za izboljšanje spretnosti in znanj delavcev pri prilagajanju novim izzivom. Pri tem bosta potrebna poseben načrt in podroben časovni razpored, o katerih se bo Komisija dogovorila s socialnimi partnerji;

| 1.1.18 | poziva Komisijo, naj preuči sedanja posebna pravila o državni pomoči, da bo lahko ocenila možnost vključitve jeklarske industrije v splošni okvir; |
| --- | --- |

1.1.18

poziva Komisijo, naj preuči sedanja posebna pravila o državni pomoči, da bo lahko ocenila možnost vključitve jeklarske industrije v splošni okvir;

| 1.1.19 | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju posebnosti Raziskovalnega sklada za premog in jeklo:






  — | ohrani enako raven udeležbe v tej panogi, saj bi ji to pomagalo pri upravljanju programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, pri čemer bi se ohranile izvorne posebnosti, katerih učinkovitost in uspešnost sta bili opredeljeni v poročilu o spremljanju in oceni, |
| --- | --- | --- |

1.1.19

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju posebnosti Raziskovalnega sklada za premog in jeklo:

—

ohrani enako raven udeležbe v tej panogi, saj bi ji to pomagalo pri upravljanju programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, pri čemer bi se ohranile izvorne posebnosti, katerih učinkovitost in uspešnost sta bili opredeljeni v poročilu o spremljanju in oceni,

| — | ohrani mrežo strokovnjakov, ki je v skupnem raziskovanju dejavna že več kot 60 let, ter zagotovi njihovo polno udeležbo pri izbiri predlogov Raziskovalnega sklada za premog in jeklo in spremljanju projektov, ki se izvajajo, |
| --- | --- |

—

ohrani mrežo strokovnjakov, ki je v skupnem raziskovanju dejavna že več kot 60 let, ter zagotovi njihovo polno udeležbo pri izbiri predlogov Raziskovalnega sklada za premog in jeklo in spremljanju projektov, ki se izvajajo,

| — | prepreči, da bi Raziskovalni sklad za premog in jeklo ogrozili drugi programi; |
| --- | --- |

—

prepreči, da bi Raziskovalni sklad za premog in jeklo ogrozili drugi programi;

| 1.1.20 | spodbuja Evropski parlament in Svet, naj zagotovita, da se bodo pri reviziji sistema trgovanja z emisijami (ETS) najučinkovitejšim obratom dodelile vse brezplačne neomejene pravice, kar bo močno spodbudilo druge obrate k izboljšanju učinkovitosti; |
| --- | --- |

1.1.20

spodbuja Evropski parlament in Svet, naj zagotovita, da se bodo pri reviziji sistema trgovanja z emisijami (ETS) najučinkovitejšim obratom dodelile vse brezplačne neomejene pravice, kar bo močno spodbudilo druge obrate k izboljšanju učinkovitosti;

| 1.1.21 | poudarja, da je treba usklajeno zagotavljati polno nadomestilo neposrednih stroškov, ki izhajajo iz zvišanja cen električne energije zaradi ETS, in podporo za energijo iz obnovljivih virov, da bi se izognili sedanjemu izkrivljanju na enotnem trgu EU; |
| --- | --- |

1.1.21

poudarja, da je treba usklajeno zagotavljati polno nadomestilo neposrednih stroškov, ki izhajajo iz zvišanja cen električne energije zaradi ETS, in podporo za energijo iz obnovljivih virov, da bi se izognili sedanjemu izkrivljanju na enotnem trgu EU;

| 1.1.22 | prosi Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bosta ravnanje s pošiljkami odpadkov iz Evrope in njihova obdelava v celoti skladna z okoljskimi predpisi in zdravjem ljudi; |
| --- | --- |

1.1.22

prosi Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bosta ravnanje s pošiljkami odpadkov iz Evrope in njihova obdelava v celoti skladna z okoljskimi predpisi in zdravjem ljudi;

| 1.1.23 | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo in v okviru predpisov o javnih naročilih ustrezno nagradijo prostovoljne trajnostne sheme, ki jih je razvila jeklarska industrija, da bi okrepili zaveze podjetij do sedanjih in prihodnjih generacij, saj je to najboljši način za spodbujanje trajnostnega pristopa na celotnem trgu EU. |
| --- | --- |

1.1.23

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo in v okviru predpisov o javnih naročilih ustrezno nagradijo prostovoljne trajnostne sheme, ki jih je razvila jeklarska industrija, da bi okrepili zaveze podjetij do sedanjih in prihodnjih generacij, saj je to najboljši način za spodbujanje trajnostnega pristopa na celotnem trgu EU.

2.   Uvod

| 2.1 | Komisija priznava, da je jeklarska industrija, ki predstavlja 1,3 % BDP EU, podlaga za številne industrijske vrednostne verige in zagotavlja 328 000 neposrednih in še večje število posrednih delovnih mest. Ta panoga je razširjena po vsej Evropi z več kot 500 proizvodnimi obrati v 24 državah članicah. |
| --- | --- |

2.1

Komisija priznava, da je jeklarska industrija, ki predstavlja 1,3 % BDP EU, podlaga za številne industrijske vrednostne verige in zagotavlja 328 000 neposrednih in še večje število posrednih delovnih mest. Ta panoga je razširjena po vsej Evropi z več kot 500 proizvodnimi obrati v 24 državah članicah.

| 2.2 | Jeklarskemu sektorju resno škoduje porast nepravično trženega uvoza, zaradi katerega so se močno znižale cene jekla in se je pod vprašaj postavila sposobnost preživetja celotnega sektorja na kratek rok. To je še posebej problematično v povezavi s sedemletno gospodarsko krizo, v kateri je jeklarska industrija utrpela veliko škodo in izgubila približno 90 000 neposrednih delovnih mest. |
| --- | --- |

2.2

Jeklarskemu sektorju resno škoduje porast nepravično trženega uvoza, zaradi katerega so se močno znižale cene jekla in se je pod vprašaj postavila sposobnost preživetja celotnega sektorja na kratek rok. To je še posebej problematično v povezavi s sedemletno gospodarsko krizo, v kateri je jeklarska industrija utrpela veliko škodo in izgubila približno 90 000 neposrednih delovnih mest.

| 2.3 | Obrati, ki so krizo preživeli, delujejo z manj osebja in manj manevrskega prostora. Položaj poslabšujejo še visoke cene energije ter učinek okoljske in podnebne politike, ki dodatno omejujejo napore evropske jeklarske industrije, da bi spet postala mednarodno konkurenčna. Težave tega sektorja so povezane tudi z varčevalnimi politikami, ki škodujejo jeklarski industriji, zlasti na gradbenih trgih ter trgih gradbenih storitev, prevoznih storitev in infrastrukture. |
| --- | --- |

2.3

Obrati, ki so krizo preživeli, delujejo z manj osebja in manj manevrskega prostora. Položaj poslabšujejo še visoke cene energije ter učinek okoljske in podnebne politike, ki dodatno omejujejo napore evropske jeklarske industrije, da bi spet postala mednarodno konkurenčna. Težave tega sektorja so povezane tudi z varčevalnimi politikami, ki škodujejo jeklarski industriji, zlasti na gradbenih trgih ter trgih gradbenih storitev, prevoznih storitev in infrastrukture.

| 2.4 | Kljub visoki tehnološki zmogljivosti jeklarske industrije EU sta zmanjšanje povpraševanja iz držav v vzponu in globalna presežna zmogljivost, zlasti na Kitajskem, povzročila položaj brez primere, zaradi katerega so potrebni izjemni in nujni ukrepi. |
| --- | --- |

2.4

Kljub visoki tehnološki zmogljivosti jeklarske industrije EU sta zmanjšanje povpraševanja iz držav v vzponu in globalna presežna zmogljivost, zlasti na Kitajskem, povzročila položaj brez primere, zaradi katerega so potrebni izjemni in nujni ukrepi.

| 2.5 | Na Kitajskem so presežna zmogljivost in nepoštene trgovinske prakse povzročile dramatično povečanje izvoza, zaradi katerega se je porušilo ravnovesje na globalnih trgih jekla in so se znižale cene jekla po vsem svetu. Ker je trg EU najbolj odprt trg na svetu z dajatvami po stopnji nič in brez tehničnih ovir v trgovini, se je zaradi nepoštenega uvoza po izjemno nizkih cenah večinoma izničilo manjše okrevanje gospodarstva v EU. |
| --- | --- |

2.5

Na Kitajskem so presežna zmogljivost in nepoštene trgovinske prakse povzročile dramatično povečanje izvoza, zaradi katerega se je porušilo ravnovesje na globalnih trgih jekla in so se znižale cene jekla po vsem svetu. Ker je trg EU najbolj odprt trg na svetu z dajatvami po stopnji nič in brez tehničnih ovir v trgovini, se je zaradi nepoštenega uvoza po izjemno nizkih cenah večinoma izničilo manjše okrevanje gospodarstva v EU.

| 2.6 | Komisija je začela izvajati deset novih preiskav nepoštenega trgovanja, povezanega z jeklarsko industrijo. Razmere še zdaleč niso normalne in za reševanje teh zadev so potrebni nujni dolgoročni ukrepi. |
| --- | --- |

2.6

Komisija je začela izvajati deset novih preiskav nepoštenega trgovanja, povezanega z jeklarsko industrijo. Razmere še zdaleč niso normalne in za reševanje teh zadev so potrebni nujni dolgoročni ukrepi.

| 2.7 | Zaposlovanje v tem sektorju in naložbe vanj so se močno zmanjšali, in če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi, je mogoče pričakovati, da bo kmalu še več izgubljenih delovnih mest. |
| --- | --- |

2.7

Zaposlovanje v tem sektorju in naložbe vanj so se močno zmanjšali, in če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi, je mogoče pričakovati, da bo kmalu še več izgubljenih delovnih mest.

| 2.8 | EESO obžaluje, da akcijski načrt za jeklarsko industrijo iz leta 2013 ni bil posodobljen in je očitno obstal na mrtvi točki pri izvajanju nekaterih nalog. |
| --- | --- |

2.8

EESO obžaluje, da akcijski načrt za jeklarsko industrijo iz leta 2013 ni bil posodobljen in je očitno obstal na mrtvi točki pri izvajanju nekaterih nalog.

| 2.9 | Kot je EESO poudaril v mnenju z dne 11. decembra 2013 (2), je bil akcijski načrt za jeklarsko industrijo (3) iz leta 2013 „obsežen akcijski načrt za jeklo“. Žal ne more podati enakega mnenja o sedanjem sporočilu, v katerem niso opredeljeni konkretni cilji ter posebni kratkoročni, srednjeročni in dolgoročni cilji. |
| --- | --- |

2.9

Kot je EESO poudaril v mnenju z dne 11. decembra 2013 (2), je bil akcijski načrt za jeklarsko industrijo (3) iz leta 2013 „obsežen akcijski načrt za jeklo“. Žal ne more podati enakega mnenja o sedanjem sporočilu, v katerem niso opredeljeni konkretni cilji ter posebni kratkoročni, srednjeročni in dolgoročni cilji.

| 2.10 | EESO ugotavlja, da je bil akcijski načrt za evropsko jeklarsko industrijo nato še dodelan in je vseboval predlog načrta posebnih ukrepov za ohranitev evropske jeklarske industrije. |
| --- | --- |

2.10

EESO ugotavlja, da je bil akcijski načrt za evropsko jeklarsko industrijo nato še dodelan in je vseboval predlog načrta posebnih ukrepov za ohranitev evropske jeklarske industrije.

| 2.11 | Po več sejah Sveta za konkurenčnost, zasedanju Evropskega sveta 17. marca 2016 in srečanju skupine G-7 maja 2016 EESO meni, da je očitno nujno potrebna politična volja in da je zdaj pravi čas, da se spremeni v učinkovite in ustrezne ukrepe za ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev v jeklarski industriji EU. |
| --- | --- |

2.11

Po več sejah Sveta za konkurenčnost, zasedanju Evropskega sveta 17. marca 2016 in srečanju skupine G-7 maja 2016 EESO meni, da je očitno nujno potrebna politična volja in da je zdaj pravi čas, da se spremeni v učinkovite in ustrezne ukrepe za ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev v jeklarski industriji EU.

3.   Trgovinska politika

3.1   
  Trgovinska zaščita

| 3.1.1 | EU bo še naprej globalna zagovornica odprte in proste trgovine, če se bo ta izvajala pod poštenimi tržnimi pogoji. Ker ni mednarodnih pravil konkurence, so instrumenti trgovinske zaščite nujni za odpravo nepoštenih trgovinskih praks, ki škodujejo industriji EU. |
| --- | --- |

3.1.1

EU bo še naprej globalna zagovornica odprte in proste trgovine, če se bo ta izvajala pod poštenimi tržnimi pogoji. Ker ni mednarodnih pravil konkurence, so instrumenti trgovinske zaščite nujni za odpravo nepoštenih trgovinskih praks, ki škodujejo industriji EU.

| 3.1.2 | EESO pozdravlja zavezo Komisije, da bo še pospešila sprejemanje začasnih ukrepov, in sicer z optimizacijo notranjih postopkov in dodelitvijo potrebnih sredstev. Sprememba sedanje prakse in izvajanje nadzornih obiskov po uvedbi začasnih ukrepov bi lahko pospešila proces, ne da bi bilo treba spremeniti osnovne uredbe. |
| --- | --- |

3.1.2

EESO pozdravlja zavezo Komisije, da bo še pospešila sprejemanje začasnih ukrepov, in sicer z optimizacijo notranjih postopkov in dodelitvijo potrebnih sredstev. Sprememba sedanje prakse in izvajanje nadzornih obiskov po uvedbi začasnih ukrepov bi lahko pospešila proces, ne da bi bilo treba spremeniti osnovne uredbe.

| 3.1.3 | EESO poziva Komisijo, naj pri protisubvencijskih postopkih razširi preiskave in vanje vključi vse subvencijske sheme, razkrite med preiskavo, tudi če niso bile opredeljene v prvotni pritožbi. |
| --- | --- |

3.1.3

EESO poziva Komisijo, naj pri protisubvencijskih postopkih razširi preiskave in vanje vključi vse subvencijske sheme, razkrite med preiskavo, tudi če niso bile opredeljene v prvotni pritožbi.

| 3.1.4 | Komisija in celotna EU morata vprašanje dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski obravnavati tako, da to ne bo zmanjšalo učinkovitosti protidampinških ukrepov. Tudi če bo oddelek 15(a)(ii) Protokola o pristopu Kitajske k STO decembra 2016 prenehal veljati, Kitajski kljub temu ne bi smeli samodejno in neupravičeno dodeliti statusa tržnega gospodarstva, če ne bo izpolnjevala meril iz osnovne protidampinške uredbe EU. |
| --- | --- |

3.1.4

Komisija in celotna EU morata vprašanje dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski obravnavati tako, da to ne bo zmanjšalo učinkovitosti protidampinških ukrepov. Tudi če bo oddelek 15(a)(ii) Protokola o pristopu Kitajske k STO decembra 2016 prenehal veljati, Kitajski kljub temu ne bi smeli samodejno in neupravičeno dodeliti statusa tržnega gospodarstva, če ne bo izpolnjevala meril iz osnovne protidampinške uredbe EU.

| 3.1.5 | EESO upa, da bo ocena učinka, ki jo trenutno izvaja Komisija, celovita in izvedena na ravni sektorjev ter bo upoštevala tudi poseben učinek dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski, zlasti za nekatere evropske regije, če ne bodo hkrati sprejeti ustrezni in resnično učinkoviti spremljevalni ukrepi. |
| --- | --- |

3.1.5

EESO upa, da bo ocena učinka, ki jo trenutno izvaja Komisija, celovita in izvedena na ravni sektorjev ter bo upoštevala tudi poseben učinek dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski, zlasti za nekatere evropske regije, če ne bodo hkrati sprejeti ustrezni in resnično učinkoviti spremljevalni ukrepi.

3.2   
  Presežne zmogljivosti

| 3.2.1 | EESO priznava prizadevanja Komisije v dvostranskih ali večstranskih pogajanjih za sklenitev sporazuma o zmanjšanju zmogljivosti in o preglednosti državne pomoči. Vendar dosedanji dosežki teh dvostranskih in večstranskih pogajanj niso zadovoljivi. |
| --- | --- |

3.2.1

EESO priznava prizadevanja Komisije v dvostranskih ali večstranskih pogajanjih za sklenitev sporazuma o zmanjšanju zmogljivosti in o preglednosti državne pomoči. Vendar dosedanji dosežki teh dvostranskih in večstranskih pogajanj niso zadovoljivi.

| 3.2.2 | Za odpravo vzrokov za presežne zmogljivosti so potrebni trdna zaveza za redno poročanje o shemah državne pomoči in posebni ukrepi, sprejeti v okviru OECD in STO. |
| --- | --- |

3.2.2

Za odpravo vzrokov za presežne zmogljivosti so potrebni trdna zaveza za redno poročanje o shemah državne pomoči in posebni ukrepi, sprejeti v okviru OECD in STO.

| 3.2.3 | EESO upa, da bo Svet v pogajanja o vseh novih sporazumih o prosti trgovini vključil poglavji o energiji in surovinah ter s tem Komisiji omogočil, da bo ti poglavji uvedla v splošna pogajanja o vsakem sporazumu o prosti trgovini. |
| --- | --- |

3.2.3

EESO upa, da bo Svet v pogajanja o vseh novih sporazumih o prosti trgovini vključil poglavji o energiji in surovinah ter s tem Komisiji omogočil, da bo ti poglavji uvedla v splošna pogajanja o vsakem sporazumu o prosti trgovini.

| 3.2.4 | Poleg tega je treba v prihodnja pogajanja in nove sporazume kot pomemben element vključiti polno spoštovanje pravic organizacij civilne družbe, sindikatov in posameznih delavcev glede okoljskih vprašanj. |
| --- | --- |

3.2.4

Poleg tega je treba v prihodnja pogajanja in nove sporazume kot pomemben element vključiti polno spoštovanje pravic organizacij civilne družbe, sindikatov in posameznih delavcev glede okoljskih vprašanj.

| 3.2.5 | Komisija bi morala objaviti primere, ko država ne izpolnjuje svojih obveznosti v zvezi s preglednostjo državne pomoči in poročanjem, ter to obravnavati kot nekooperativno ravnanje pri postopkih trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

3.2.5

Komisija bi morala objaviti primere, ko država ne izpolnjuje svojih obveznosti v zvezi s preglednostjo državne pomoči in poročanjem, ter to obravnavati kot nekooperativno ravnanje pri postopkih trgovinske zaščite.

| 3.2.6 | Z diplomatskimi pogajanji se ne sme preprečiti uporabe pravnih sredstev za trgovinsko zaščito, kadar so ta potrebna. |
| --- | --- |

3.2.6

Z diplomatskimi pogajanji se ne sme preprečiti uporabe pravnih sredstev za trgovinsko zaščito, kadar so ta potrebna.

4.   Naložbe

| 4.1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) dejansko ustvarja dodatno sposobnost prevzemanja tveganja na trgu, da se podprejo izvedljivi naložbeni projekti, ki jih razvijajo jeklarska podjetja v EU. Obžalovanja vredno pa je, da ima trenutno dostop do tega sklada le malo podjetij, saj v sedanjih razmerah na trgu jekla pri tako nizkih cenah ni mogoče zagotoviti ustrezne donosnosti naložb. |
| --- | --- |

4.1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) dejansko ustvarja dodatno sposobnost prevzemanja tveganja na trgu, da se podprejo izvedljivi naložbeni projekti, ki jih razvijajo jeklarska podjetja v EU. Obžalovanja vredno pa je, da ima trenutno dostop do tega sklada le malo podjetij, saj v sedanjih razmerah na trgu jekla pri tako nizkih cenah ni mogoče zagotoviti ustrezne donosnosti naložb.

| 4.2 | Poseben poudarek je treba nameniti oblikovanju okvira, ki bi zagotavljal ustrezno donosnost naložb v jeklarsko industrijo. Sedanji okvir zaradi denarne politike Evropske centralne banke (ECB) omogoča številne možnosti financiranja. |
| --- | --- |

4.2

Poseben poudarek je treba nameniti oblikovanju okvira, ki bi zagotavljal ustrezno donosnost naložb v jeklarsko industrijo. Sedanji okvir zaradi denarne politike Evropske centralne banke (ECB) omogoča številne možnosti financiranja.

| 4.3 | Da bi posodobili obrate in opremo, je treba okrepiti naložbe v evropsko jeklarsko industrijo, poleg tega je treba spodbujati raziskave in razvoj na področju novih izdelkov in procesov. |
| --- | --- |

4.3

Da bi posodobili obrate in opremo, je treba okrepiti naložbe v evropsko jeklarsko industrijo, poleg tega je treba spodbujati raziskave in razvoj na področju novih izdelkov in procesov.

5.   Vlaganje v ljudi

| 5.1 | EESO v celoti podpira sporočilo Komisije, vendar v njem ni podrobnega akcijskega načrta, s katerim bi se še naprej zagotavljala privlačnost jeklarske industrije za nadarjene mlade. EESO poziva Komisijo in države članice, naj določijo jasno in učinkovito metodologijo za socialno in trajnostno upravljanje procesa prestrukturiranja, pri čemer naj uporabijo vse razpoložljive instrumente (Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, strukturni skladi itd.), da se še naprej zagotavljata njihova prožnost in sposobnost odzivanja na izzive v hitro spreminjajočem se svetovnem gospodarstvu. Za spodbujanje socialnega dialoga za izboljšanje spretnosti in znanj delavcev pri prilagajanju novim izzivom bosta potrebna poseben načrt in podroben časovni razpored, o katerih se bo Komisija dogovorila s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

5.1

EESO v celoti podpira sporočilo Komisije, vendar v njem ni podrobnega akcijskega načrta, s katerim bi se še naprej zagotavljala privlačnost jeklarske industrije za nadarjene mlade. EESO poziva Komisijo in države članice, naj določijo jasno in učinkovito metodologijo za socialno in trajnostno upravljanje procesa prestrukturiranja, pri čemer naj uporabijo vse razpoložljive instrumente (Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, strukturni skladi itd.), da se še naprej zagotavljata njihova prožnost in sposobnost odzivanja na izzive v hitro spreminjajočem se svetovnem gospodarstvu. Za spodbujanje socialnega dialoga za izboljšanje spretnosti in znanj delavcev pri prilagajanju novim izzivom bosta potrebna poseben načrt in podroben časovni razpored, o katerih se bo Komisija dogovorila s socialnimi partnerji.

| 5.2 | Na podlagi sedanjih pravil o državni pomoči so nekatere države članice zagotovile podporo za jeklarsko industrijo, kar odločilno vpliva na celotno nadaljnjo predelovalno industrijo. Ti državni posegi so bili izvedeni v različnih oblikah, kot so podpora naložb v raziskave in razvoj in energetsko učinkovite tehnologije ter naložb v varovanje zdravja in varnost delavcev in nadomestila za neposredne stroške energije. |
| --- | --- |

5.2

Na podlagi sedanjih pravil o državni pomoči so nekatere države članice zagotovile podporo za jeklarsko industrijo, kar odločilno vpliva na celotno nadaljnjo predelovalno industrijo. Ti državni posegi so bili izvedeni v različnih oblikah, kot so podpora naložb v raziskave in razvoj in energetsko učinkovite tehnologije ter naložb v varovanje zdravja in varnost delavcev in nadomestila za neposredne stroške energije.

| 5.3 | Za ohranitev spretnosti in znanj na trgu s padajočim cikličnim trendom so se začeli izvajati ukrepi, kot so delna brezposelnost, skrajšani delovni čas (Kurzarbeit v Nemčiji), programi za nadomestitev osebja (contrato relevo v Španiji) in solidarnostne pogodbe (v Italiji). |
| --- | --- |

5.3

Za ohranitev spretnosti in znanj na trgu s padajočim cikličnim trendom so se začeli izvajati ukrepi, kot so delna brezposelnost, skrajšani delovni čas (Kurzarbeit v Nemčiji), programi za nadomestitev osebja (contrato relevo v Španiji) in solidarnostne pogodbe (v Italiji).

6.   Politika konkurence ter prilagodljivost državne pomoči za raziskave in razvoj

EESO poziva Komisijo, naj v drugi polovici leta 2016 organizira delavnico z državami članicami in socialnimi partnerji, na kateri bodo pripravljene smernice za zagotovitev prilagodljivosti, ki je dovoljena na podlagi novega okvira pravil o državni pomoči.

7.   Raziskave in razvoj

| 7.1 | V okviru evropske tehnološke platforme za jeklo so bila vzpostavljena pomembna partnerstva, ki vključujejo celotno evropsko jeklarsko industrijo, njene dobavitelje in stranke (prometni, gradbeni in energetski sektor), mala in srednja podjetja, zasebne in javne raziskovalne organizacije, javne organe in predstavnike sindikatov. |
| --- | --- |

7.1

V okviru evropske tehnološke platforme za jeklo so bila vzpostavljena pomembna partnerstva, ki vključujejo celotno evropsko jeklarsko industrijo, njene dobavitelje in stranke (prometni, gradbeni in energetski sektor), mala in srednja podjetja, zasebne in javne raziskovalne organizacije, javne organe in predstavnike sindikatov.

| 7.2 | Novi načrt za raziskave in razvoj, ki ga je predlagala Evropska komisija, so podrobno preučile delovne skupine evropske tehnološke platforme za jeklo, njegova spremenjena agenda pa že vključuje teme, pomembne za jeklarski sektor. |
| --- | --- |

7.2

Novi načrt za raziskave in razvoj, ki ga je predlagala Evropska komisija, so podrobno preučile delovne skupine evropske tehnološke platforme za jeklo, njegova spremenjena agenda pa že vključuje teme, pomembne za jeklarski sektor.

| 7.3 | Raziskovalni sklad za premog in jeklo je leta 2002 uspešno prevzel delo Evropske skupnosti za premog in jeklo. Zadnjih deset let se spodbuja in krepi skupno raziskovanje v evropskem jeklarskem sektorju tako v okviru Raziskovalnega sklada za premog in jeklo kot v okvirnem programu. Vzporedna skupina evropske tehnološke platforme za jeklo združuje predstavnike iz 20 držav članic EU-28. |
| --- | --- |

7.3

Raziskovalni sklad za premog in jeklo je leta 2002 uspešno prevzel delo Evropske skupnosti za premog in jeklo. Zadnjih deset let se spodbuja in krepi skupno raziskovanje v evropskem jeklarskem sektorju tako v okviru Raziskovalnega sklada za premog in jeklo kot v okvirnem programu. Vzporedna skupina evropske tehnološke platforme za jeklo združuje predstavnike iz 20 držav članic EU-28.

| 7.4 | Osnovni pogoj za konkurenčno jeklarsko industrijo v Evropi je, da se še naprej ohranja najsodobnejša tehnologija z vzdrževanjem in razvojem zmogljivosti jeklarskega sektorja v EU na področju raziskav in razvoja. S tega vidika je Raziskovalni sklad za premog in jeklo bistven in edinstven instrument. Evropska komisija je septembra 2013 objavila poročilo o spremljanju in oceni, v katerem je jasno prikazana učinkovitost Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. |
| --- | --- |

7.4

Osnovni pogoj za konkurenčno jeklarsko industrijo v Evropi je, da se še naprej ohranja najsodobnejša tehnologija z vzdrževanjem in razvojem zmogljivosti jeklarskega sektorja v EU na področju raziskav in razvoja. S tega vidika je Raziskovalni sklad za premog in jeklo bistven in edinstven instrument. Evropska komisija je septembra 2013 objavila poročilo o spremljanju in oceni, v katerem je jasno prikazana učinkovitost Raziskovalnega sklada za premog in jeklo.

| 7.5 | Generalni direktorat za raziskave in razvoj se je pred kratkim odločil, da iz izključno upravnih razlogov zmanjša uveljavljeno in bistveno vlogo industrije pri upravljanju programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, kar je ogrozilo njegovo neposredno povezavo z industrijo. EESO poziva Komisijo, naj to odločitev spremeni. |
| --- | --- |

7.5

Generalni direktorat za raziskave in razvoj se je pred kratkim odločil, da iz izključno upravnih razlogov zmanjša uveljavljeno in bistveno vlogo industrije pri upravljanju programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, kar je ogrozilo njegovo neposredno povezavo z industrijo. EESO poziva Komisijo, naj to odločitev spremeni.

8.   Energija

| 8.1 | Komisija se ne more pohvaliti z zmanjšanjem razlike med cenami v ZDA in EU, saj se je to zgodilo brez njenega posredovanja. Razlike med cenami so še vedno nesprejemljive in resno škodujejo konkurenčnosti jeklarske industrije EU. |
| --- | --- |

8.1

Komisija se ne more pohvaliti z zmanjšanjem razlike med cenami v ZDA in EU, saj se je to zgodilo brez njenega posredovanja. Razlike med cenami so še vedno nesprejemljive in resno škodujejo konkurenčnosti jeklarske industrije EU.

| 8.2 | Sprejeti bi bilo treba aktivne ukrepe, ki bi zagotavljali, da cene energije ne bi ogrožale konkurenčnosti jeklarske industrije EU. |
| --- | --- |

8.2

Sprejeti bi bilo treba aktivne ukrepe, ki bi zagotavljali, da cene energije ne bi ogrožale konkurenčnosti jeklarske industrije EU.

9.   Pregled sistema trgovanja z emisijami (ETS)

| 9.1 | EESO pozdravlja sklepe Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014, v katerih je navedeno, da je treba doseči ravnovesje med cilji zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na eni strani in zagotovitvijo konkurenčnosti evropske industrije na drugi strani. |
| --- | --- |

9.1

EESO pozdravlja sklepe Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014, v katerih je navedeno, da je treba doseči ravnovesje med cilji zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na eni strani in zagotovitvijo konkurenčnosti evropske industrije na drugi strani.

| 9.2 | Evropska jeklarska industrija je najbolj okolju prijazna jeklarska industrija na svetu in EU mora ukrepati, da bi preprečila selitev proizvodnih zmogljivosti v tretje države, kjer so okoljski standardi nižji, emisije pa večje kot v EU. |
| --- | --- |

9.2

Evropska jeklarska industrija je najbolj okolju prijazna jeklarska industrija na svetu in EU mora ukrepati, da bi preprečila selitev proizvodnih zmogljivosti v tretje države, kjer so okoljski standardi nižji, emisije pa večje kot v EU.

| 9.3 | Za referenčna merila se ne bi smeli arbitrarno uporabljati linearni faktorji zmanjšanja, saj bi se obseg brezplačne dodelitve s tem zmanjšal pod tehnično izvedljive in še gospodarne ravni. |
| --- | --- |

9.3

Za referenčna merila se ne bi smeli arbitrarno uporabljati linearni faktorji zmanjšanja, saj bi se obseg brezplačne dodelitve s tem zmanjšal pod tehnično izvedljive in še gospodarne ravni.

| 9.4 | Spremembe referenčnih meril morajo temeljiti na realističnih, tehnično izvedljivih in še gospodarnih ravneh, ki omogočajo polno nadomestilo najučinkovitejšim obratom. |
| --- | --- |

9.4

Spremembe referenčnih meril morajo temeljiti na realističnih, tehnično izvedljivih in še gospodarnih ravneh, ki omogočajo polno nadomestilo najučinkovitejšim obratom.

| 9.5 | Kapitalsko intenzivne industrijske panoge, kot je jeklarska industrija, potrebujejo jasen in predvidljiv regulativni okvir, ki bo vzpostavljen dovolj zgodaj, da bo omogočil pravilno načrtovanje potrebnih naložb. V odprto in konstruktivno razpravo o reformi sistema EU ETS je treba vključiti vse deležnike. |
| --- | --- |

9.5

Kapitalsko intenzivne industrijske panoge, kot je jeklarska industrija, potrebujejo jasen in predvidljiv regulativni okvir, ki bo vzpostavljen dovolj zgodaj, da bo omogočil pravilno načrtovanje potrebnih naložb. V odprto in konstruktivno razpravo o reformi sistema EU ETS je treba vključiti vse deležnike.

| 9.6 | Čeprav je sklad za inovacije pomemben instrument, ne bi smel zmanjševati obsega brezplačne dodelitve, ki je na voljo za zaščito pred selitvijo virov CO2. V tem novem gospodarstvu, katerega bistveni sestavni del je jeklarska industrija, je treba ustvariti trajnostna delovna mesta. Pravičen prehod mora prizadetim delavcem zagotoviti možnost, da se bodo pod enakimi delovnimi pogoji in z enakimi sindikalnimi pravicami lahko zaposlili v drugih rastočih sektorjih. |
| --- | --- |

9.6

Čeprav je sklad za inovacije pomemben instrument, ne bi smel zmanjševati obsega brezplačne dodelitve, ki je na voljo za zaščito pred selitvijo virov CO2. V tem novem gospodarstvu, katerega bistveni sestavni del je jeklarska industrija, je treba ustvariti trajnostna delovna mesta. Pravičen prehod mora prizadetim delavcem zagotoviti možnost, da se bodo pod enakimi delovnimi pogoji in z enakimi sindikalnimi pravicami lahko zaposlili v drugih rastočih sektorjih.

| 9.7 | EESO vztraja, da reforma EU ETS ne sme škodovati zaposlenim v jeklarski industriji. Vse spremembe morajo vključevati uskladitev ambicioznih podnebnih ciljev EU s prenovljeno in posodobljeno jeklarsko industrijo ter zagotoviti oživitev in posodobitev evropske jeklarske industrije, ki si prizadeva uresničiti evropske podnebne cilje. |
| --- | --- |

9.7

EESO vztraja, da reforma EU ETS ne sme škodovati zaposlenim v jeklarski industriji. Vse spremembe morajo vključevati uskladitev ambicioznih podnebnih ciljev EU s prenovljeno in posodobljeno jeklarsko industrijo ter zagotoviti oživitev in posodobitev evropske jeklarske industrije, ki si prizadeva uresničiti evropske podnebne cilje.

10.   Krožno gospodarstvo: recikliranje

| 10.1 | Recikliranje je dokončen pristop k varovanju okolja, jeklo pa je kot trajen material idealno za recikliranje. Vendar ni ekonomskih dokazov za trditev, da mora recikliranje „zmanjšati proizvodne stroške“; z nekaj izjemami dejansko velja prav nasprotno. Če bi bilo recikliranje izključno gospodarska dejavnost, ga ne bi bilo treba spodbujati, saj bi vsi gospodarski subjekti začeli samodejno reciklirati ne glede na regulativne okvire. |
| --- | --- |

10.1

Recikliranje je dokončen pristop k varovanju okolja, jeklo pa je kot trajen material idealno za recikliranje. Vendar ni ekonomskih dokazov za trditev, da mora recikliranje „zmanjšati proizvodne stroške“; z nekaj izjemami dejansko velja prav nasprotno. Če bi bilo recikliranje izključno gospodarska dejavnost, ga ne bi bilo treba spodbujati, saj bi vsi gospodarski subjekti začeli samodejno reciklirati ne glede na regulativne okvire.

| 10.2 | EESO se ne more strinjati s tem, da merila za prenehanje statusa odpadka prispevajo k spodbujanju povpraševanja po recikliranem jeklu. Merila za prenehanje statusa odpadka se uporabljajo samo v nekaterih državah članicah EU in v nasprotju s trditvijo Komisije ne prispevajo k izboljšanju kakovosti odpadkov; ta merila se v tako majhnem obsegu uporabljajo zato, ker to povzroča večjo upravno in regulativno obremenitev pri trgovanju z gospodinjskimi odpadki, obenem pa ne koristi postopku recikliranja oziroma ga ne izboljšuje. |
| --- | --- |

10.2

EESO se ne more strinjati s tem, da merila za prenehanje statusa odpadka prispevajo k spodbujanju povpraševanja po recikliranem jeklu. Merila za prenehanje statusa odpadka se uporabljajo samo v nekaterih državah članicah EU in v nasprotju s trditvijo Komisije ne prispevajo k izboljšanju kakovosti odpadkov; ta merila se v tako majhnem obsegu uporabljajo zato, ker to povzroča večjo upravno in regulativno obremenitev pri trgovanju z gospodinjskimi odpadki, obenem pa ne koristi postopku recikliranja oziroma ga ne izboljšuje.

| 10.3 | Sveženj za krožno gospodarstvo je sicer zelo dobronameren, vendar ni dovolj ambiciozen, da bi dejansko spodbujal uporabo stranskih proizvodov, kot je žlindra, brez nepotrebnih upravnih obremenitev, ki jih skušajo uvesti nekatere države članice. Uporaba stranskih proizvodov močno prispeva k zmanjšanju rabe naravnih virov in števila odlagališč. |
| --- | --- |

10.3

Sveženj za krožno gospodarstvo je sicer zelo dobronameren, vendar ni dovolj ambiciozen, da bi dejansko spodbujal uporabo stranskih proizvodov, kot je žlindra, brez nepotrebnih upravnih obremenitev, ki jih skušajo uvesti nekatere države članice. Uporaba stranskih proizvodov močno prispeva k zmanjšanju rabe naravnih virov in števila odlagališč.

| 10.4 | Jeklo se nikoli ne porabi, temveč se ves čas preoblikuje; z uporabo naravnih virov za prvo proizvodnjo jekla se tako železo preoblikuje v bolj „praktično obliko“ za nadaljnjo uporabo (življenjski krogi), s čimer se zmanjšuje srednjeročni oziroma dolgoročni pritisk na naravne vire. |
| --- | --- |

10.4

Jeklo se nikoli ne porabi, temveč se ves čas preoblikuje; z uporabo naravnih virov za prvo proizvodnjo jekla se tako železo preoblikuje v bolj „praktično obliko“ za nadaljnjo uporabo (življenjski krogi), s čimer se zmanjšuje srednjeročni oziroma dolgoročni pritisk na naravne vire.

V Bruslju, 14. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009, osnovna protidampinška uredba (UL L 343, 22.12.2009, str. 51).

1

(2)  UL C 170, 5.6.2014, str. 91.

2

(3)  COM(2013) 407 final.

3

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/67

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005

[COM(2016) 134 final – 2016/0074 (COD)]

(2016/C 389/09)

Poročevalec:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Svet in Evropski parlament sta 7. oziroma 11. aprila 2016 sklenila, da v skladu s členom 43(2) in členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1343/2011 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005

[COM(2016) 134 final – 2016/0074 (COD)].

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 13. julija 2016) s 74 glasovi za in enim vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se v celoti strinja s Komisijo, da je treba posodobiti in poenostaviti sedanji sistem ureditve tehničnih ukrepov, ki mora temeljiti na dolgoročni strategiji za upravljanje z viri in njihovo ohranjanje. |
| --- | --- |

1.1

EESO se v celoti strinja s Komisijo, da je treba posodobiti in poenostaviti sedanji sistem ureditve tehničnih ukrepov, ki mora temeljiti na dolgoročni strategiji za upravljanje z viri in njihovo ohranjanje.

| 1.2 | Številne novosti in predlagane spremembe bodo ribiškim flotam neposredno olajšale prilagajanje na obveznost iztovarjanja in največji trajnostni donos. EESO to seveda pozdravlja, saj bodo te reforme omogočile večjo operativno prožnost in spodbudile k večji selektivnosti ribolovnega orodja. |
| --- | --- |

1.2

Številne novosti in predlagane spremembe bodo ribiškim flotam neposredno olajšale prilagajanje na obveznost iztovarjanja in največji trajnostni donos. EESO to seveda pozdravlja, saj bodo te reforme omogočile večjo operativno prožnost in spodbudile k večji selektivnosti ribolovnega orodja.

| 1.3 | Vendar pa se pri pripravi nekaterih predlogov niso v celoti upoštevale dejanske razmere, v katerih poteka ribolov, ravno tako niso bile ocenjene socialne in gospodarske posledice. Po mnenju EESO ti predlogi niso razumen kompromis med zaščito kratkoročnih in srednjeročnih interesov ribištva ter ohranjanjem ribolovnih virov. Zato želi še posebej opozoriti na naslednje vidike: |
| --- | --- |

1.3

Vendar pa se pri pripravi nekaterih predlogov niso v celoti upoštevale dejanske razmere, v katerih poteka ribolov, ravno tako niso bile ocenjene socialne in gospodarske posledice. Po mnenju EESO ti predlogi niso razumen kompromis med zaščito kratkoročnih in srednjeročnih interesov ribištva ter ohranjanjem ribolovnih virov. Zato želi še posebej opozoriti na naslednje vidike:

| 1.3.1 | EESO poziva Komisijo, naj ponovno preuči predlagane spremembe velikosti mrežnih očes in uporabi osnovne velikosti mrežnega očesa, ki jih uporabljajo različne ribiške flote, in naj ne predlaga neutemeljenega ali nepotrebnega povečanja ali zmanjšanja. |
| --- | --- |

1.3.1

EESO poziva Komisijo, naj ponovno preuči predlagane spremembe velikosti mrežnih očes in uporabi osnovne velikosti mrežnega očesa, ki jih uporabljajo različne ribiške flote, in naj ne predlaga neutemeljenega ali nepotrebnega povečanja ali zmanjšanja.

| 1.3.2 | EESO ponovno poudarja, da se predloga ne sme izkoristiti za uvajanje neutemeljenih sprememb minimalnih velikosti, ki veljajo za nekatere vrste. |
| --- | --- |

1.3.2

EESO ponovno poudarja, da se predloga ne sme izkoristiti za uvajanje neutemeljenih sprememb minimalnih velikosti, ki veljajo za nekatere vrste.

| 1.3.3 | EESO meni, da je treba uvesti pravila, ki bodo omogočala inovacije in ustvarjanje vrednosti za neželeni ulov. |
| --- | --- |

1.3.3

EESO meni, da je treba uvesti pravila, ki bodo omogočala inovacije in ustvarjanje vrednosti za neželeni ulov.

| 1.3.4 | EESO poziva k sprostitvi omejitve ribolovne zmogljivosti v bruto tonaži, ki je naložena državam članicam v okviru skupne ribiške politike, da bi se plovila prilagodila obveznosti iztovarjanja in da bi se izboljšali delovni pogoji na krovu. |
| --- | --- |

1.3.4

EESO poziva k sprostitvi omejitve ribolovne zmogljivosti v bruto tonaži, ki je naložena državam članicam v okviru skupne ribiške politike, da bi se plovila prilagodila obveznosti iztovarjanja in da bi se izboljšali delovni pogoji na krovu.

| 1.4 | EESO poziva Svet, Evropski parlament in Komisijo, naj vzpostavijo resnični dialog z ribiči in njihovimi predstavniki, preden sprejmejo kakršno koli odločitev v zvezi s predlogi. Za izpolnjevanje predpisov sta potrebna tiho soglasje in sodelovanje ribičev, kar bo laže doseči, če bodo ribiči v celoti vključeni v razpravo. |
| --- | --- |

1.4

EESO poziva Svet, Evropski parlament in Komisijo, naj vzpostavijo resnični dialog z ribiči in njihovimi predstavniki, preden sprejmejo kakršno koli odločitev v zvezi s predlogi. Za izpolnjevanje predpisov sta potrebna tiho soglasje in sodelovanje ribičev, kar bo laže doseči, če bodo ribiči v celoti vključeni v razpravo.

| 1.5 | EESO poziva k ohranitvi te zaveze k dialogu z zainteresiranimi stranmi v celotnem procesu regionalizacije. |
| --- | --- |

1.5

EESO poziva k ohranitvi te zaveze k dialogu z zainteresiranimi stranmi v celotnem procesu regionalizacije.

2.   Ozadje

| 2.1 | Tehnični ukrepi združujejo širok nabor pravil, ki urejajo, kako, kje in kdaj se lahko izvaja ribolov. Obstaja veliko uredb, sprememb, izvedbenih pravil in začasnih tehničnih ukrepov, ki veljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti, ki svojo dejavnost opravljajo zunaj voda EU. Več kot 30 uredb vsebuje tehnične ukrepe, med njimi so zlasti pomembne uredbe, ki se nanašajo na Atlantik (1), Sredozemlje (2) in Baltsko morje (3). |
| --- | --- |

2.1

Tehnični ukrepi združujejo širok nabor pravil, ki urejajo, kako, kje in kdaj se lahko izvaja ribolov. Obstaja veliko uredb, sprememb, izvedbenih pravil in začasnih tehničnih ukrepov, ki veljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti, ki svojo dejavnost opravljajo zunaj voda EU. Več kot 30 uredb vsebuje tehnične ukrepe, med njimi so zlasti pomembne uredbe, ki se nanašajo na Atlantik (1), Sredozemlje (2) in Baltsko morje (3).

| 2.2 | V preteklosti sta bila dva neuspešna poskusa za spremembo in posodobitev tega kompleksnega pravnega okvira tehničnih ukrepov na predlog Komisije. |
| --- | --- |

2.2

V preteklosti sta bila dva neuspešna poskusa za spremembo in posodobitev tega kompleksnega pravnega okvira tehničnih ukrepov na predlog Komisije.

| 2.3 | Evropsko ribiško zakonodajo in politiko je treba nujno prilagoditi glede na spremembe v skupni ribiški politiki, tj. obveznost iztovarjanja in postopno doseganje največjega trajnostnega donosa za vse staleže do najkasneje leta 2020. Ti cilji so velik izziv za ribištvo v EU. |
| --- | --- |

2.3

Evropsko ribiško zakonodajo in politiko je treba nujno prilagoditi glede na spremembe v skupni ribiški politiki, tj. obveznost iztovarjanja in postopno doseganje največjega trajnostnega donosa za vse staleže do najkasneje leta 2020. Ti cilji so velik izziv za ribištvo v EU.

| 2.4 | Treba je tudi opozoriti, da so bile do nedavnega odločitve na področju ribiške politike v izključni pristojnosti Sveta. Zato so bili tehnični ukrepi sprejeti podrobno kot uredbe EU namesto kot regionalno pripravljena pravila, ki bi upoštevala posebnosti posameznega bazena in ribištva. Tako je pristop temeljitega mikroupravljanja skupaj z željo institucij EU, da se vse tehnične podrobnosti pripravijo v obliki predlogov sprememb, privedel do kompleksne zakonodaje, ki ne omogoča veliko manevrskega prostora in ki jo sektor težko razume in izvaja. |
| --- | --- |

2.4

Treba je tudi opozoriti, da so bile do nedavnega odločitve na področju ribiške politike v izključni pristojnosti Sveta. Zato so bili tehnični ukrepi sprejeti podrobno kot uredbe EU namesto kot regionalno pripravljena pravila, ki bi upoštevala posebnosti posameznega bazena in ribištva. Tako je pristop temeljitega mikroupravljanja skupaj z željo institucij EU, da se vse tehnične podrobnosti pripravijo v obliki predlogov sprememb, privedel do kompleksne zakonodaje, ki ne omogoča veliko manevrskega prostora in ki jo sektor težko razume in izvaja.

| 2.5 | Komisija predlaga novo okvirno uredbo (4), ki vsebuje splošne določbe in skupna pravila ter referenčna pravila (po regijah), ki naj bi veljala kot privzeti ukrepi, dokler ne bodo sprejeti regionalni ukrepi, ki bodo vključeni v pravo EU. |
| --- | --- |

2.5

Komisija predlaga novo okvirno uredbo (4), ki vsebuje splošne določbe in skupna pravila ter referenčna pravila (po regijah), ki naj bi veljala kot privzeti ukrepi, dokler ne bodo sprejeti regionalni ukrepi, ki bodo vključeni v pravo EU.

3.   Povzetek predloga Komisije

| 3.1 | S tem predlogom želi Komisija prispevati k uresničitvi glavnih ciljev nove skupne ribiške politike na prožen način, prilagojen lokalnim posebnostim. Zlasti poudarja, da je treba zmanjšati ulov nedoraslih in drstečih se rib morskih vrst, povečati selektivnost ribolovnega orodja, preprečiti ulov zaščitenih vrst, zmanjšati zavržke in čim bolj zmanjšati vplive na okolje. |
| --- | --- |

3.1

S tem predlogom želi Komisija prispevati k uresničitvi glavnih ciljev nove skupne ribiške politike na prožen način, prilagojen lokalnim posebnostim. Zlasti poudarja, da je treba zmanjšati ulov nedoraslih in drstečih se rib morskih vrst, povečati selektivnost ribolovnega orodja, preprečiti ulov zaščitenih vrst, zmanjšati zavržke in čim bolj zmanjšati vplive na okolje.

| 3.2 | Za dosego teh ciljev je Komisija predložila besedilo, katerega namen je poenostaviti sedanji sistem upravljanja tehničnih ukrepov s pomočjo dolgoročne strategije za upravljanje z viri in njihovo ohranjanje. V predlogu uredbe Komisija namenja posebno pozornost problemu zavržkov, regionalizaciji, večji vključenosti zainteresiranih strani in večji odgovornosti ribičev. |
| --- | --- |

3.2

Za dosego teh ciljev je Komisija predložila besedilo, katerega namen je poenostaviti sedanji sistem upravljanja tehničnih ukrepov s pomočjo dolgoročne strategije za upravljanje z viri in njihovo ohranjanje. V predlogu uredbe Komisija namenja posebno pozornost problemu zavržkov, regionalizaciji, večji vključenosti zainteresiranih strani in večji odgovornosti ribičev.

| 3.3 | Glavne novosti in spremembe so:






  — | konsolidacija in posodobitev ciljev, pragov za prilov občutljivih vrst, načel dobrega upravljanja in opredelitev, za katere so prej veljala druga pravila, |
| --- | --- | --- |

3.3

Glavne novosti in spremembe so:

—

konsolidacija in posodobitev ciljev, pragov za prilov občutljivih vrst, načel dobrega upravljanja in opredelitev, za katere so prej veljala druga pravila,

| — | vzpostavitev skupnih in trajnih tehničnih pravil ali ukrepov za vse morske bazene. Ti ukrepi se nanašajo na prepovedano ribolovno orodje in prakse, splošne pogoje in omejitve za uporabo vlečnega orodja in mirujočih mrež, zaščito občutljivih vrst in habitatov, najmanjše velikosti ohranjanja in skupne ukrepe za zmanjšanje zavržkov, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev skupnih in trajnih tehničnih pravil ali ukrepov za vse morske bazene. Ti ukrepi se nanašajo na prepovedano ribolovno orodje in prakse, splošne pogoje in omejitve za uporabo vlečnega orodja in mirujočih mrež, zaščito občutljivih vrst in habitatov, najmanjše velikosti ohranjanja in skupne ukrepe za zmanjšanje zavržkov,

| — | razvoj regionalizacije z opredelitvijo osnovnih ukrepov, predvsem v prilogah k predlogu, ki bodo veljali, dokler ni regionalnih ukrepov. Določa se tudi pristojnost za regionalizacijo tehničnih ukrepov s sprejetjem večletnih načrtov, začasnih načrtov o zavržkih in ukrepov ohranjanja. Poleg tega je vključena tudi zaščitna klavzula za zaščito morskih vrst v primeru izrednih razmer. |
| --- | --- |

—

razvoj regionalizacije z opredelitvijo osnovnih ukrepov, predvsem v prilogah k predlogu, ki bodo veljali, dokler ni regionalnih ukrepov. Določa se tudi pristojnost za regionalizacijo tehničnih ukrepov s sprejetjem večletnih načrtov, začasnih načrtov o zavržkih in ukrepov ohranjanja. Poleg tega je vključena tudi zaščitna klavzula za zaščito morskih vrst v primeru izrednih razmer.

4.   Splošne ugotovitve

4.1   
  Uvodne ugotovitve

| 4.1.1 | Sedanja pravila o tehničnih ukrepih so trenutno najbolj zastarel pravni okvir, ki ga imamo, zato je po mnenju EESO izjemno pomembno, da se čim prej sprejme ta nova poenostavljena uredba, da bi temu sektorju omogočili, da se čim laže in čim bolje prilagodi izzivom, s katerimi se srečuje. |
| --- | --- |

4.1.1

Sedanja pravila o tehničnih ukrepih so trenutno najbolj zastarel pravni okvir, ki ga imamo, zato je po mnenju EESO izjemno pomembno, da se čim prej sprejme ta nova poenostavljena uredba, da bi temu sektorju omogočili, da se čim laže in čim bolje prilagodi izzivom, s katerimi se srečuje.

| 4.1.2 | EESO meni, da bi bilo treba tehnične ukrepe sprejeti po neposrednem in uspešnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. Ti ukrepi morajo biti prožnejši, upoštevati morajo posebne potrebe in sprejeti morajo biti v okviru hitrega in učinkovitega postopka odločanja, da se bo mogoče prilagoditi novim razmeram. |
| --- | --- |

4.1.2

EESO meni, da bi bilo treba tehnične ukrepe sprejeti po neposrednem in uspešnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. Ti ukrepi morajo biti prožnejši, upoštevati morajo posebne potrebe in sprejeti morajo biti v okviru hitrega in učinkovitega postopka odločanja, da se bo mogoče prilagoditi novim razmeram.

| 4.1.3 | Z reformo skupne ribiške politike je bila uvedena inovativna strategija za upravljanje ribištva, za katero sta značilna preusmeritev k pristopu, ki temelji na rezultatih, in uvedba regionalizacije. EESO v celoti soglaša s tem novim pristopom. |
| --- | --- |

4.1.3

Z reformo skupne ribiške politike je bila uvedena inovativna strategija za upravljanje ribištva, za katero sta značilna preusmeritev k pristopu, ki temelji na rezultatih, in uvedba regionalizacije. EESO v celoti soglaša s tem novim pristopom.

4.2   
  Ohranjanje

| 4.2.1 | EESO v celoti podpira strategijo Komisije za preklic ali poenostavitev zaprtih območij oziroma območij z omejitvami ribolova za zaščito nedoraslih organizmov (približno polovica), ki zaradi prizadevanj tega sektorja, obnovitve staležev ali okoljskih sprememb niso več uporabna ali so zastarela. |
| --- | --- |

4.2.1

EESO v celoti podpira strategijo Komisije za preklic ali poenostavitev zaprtih območij oziroma območij z omejitvami ribolova za zaščito nedoraslih organizmov (približno polovica), ki zaradi prizadevanj tega sektorja, obnovitve staležev ali okoljskih sprememb niso več uporabna ali so zastarela.

| 4.2.2 | EESO prav tako podpira vsa prizadevanja za izboljšanje tehničnih ukrepov, da bi izboljšali status ribolovnih območij in olajšali njihovo ohranjanje, na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) in ob upoštevanju pripomb držav članic, ribiškega sektorja in drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

4.2.2

EESO prav tako podpira vsa prizadevanja za izboljšanje tehničnih ukrepov, da bi izboljšali status ribolovnih območij in olajšali njihovo ohranjanje, na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) in ob upoštevanju pripomb držav članic, ribiškega sektorja in drugih zainteresiranih strani.

4.3   
  Gospodarski in socialni učinki

| 4.3.1 | Jasno je, da bodo številna predlagana pravila zahtevala velike spremembe načina ribolova in ribolovnega orodja, kar bo imelo dejanske gospodarske in socialne posledice. Komisija priznava, da bodo imeli novi izzivi, ki jih prinaša skupna ribiška politika, precejšnje kratkoročne posledice za ribištvo, kar pa naj bi se dolgoročno gledano izkazalo za pozitivno. Vendar Komisija do zdaj ni niti poskusila oceniti kratkoročnih socialnih in gospodarskih stroškov, ki bodo posledica izvajanja predloga. Ker ni teh podatkov, po mnenju EESO ni mogoče reči, ali gre pri predlogu za razumno ravnotežje med zaščito kratkoročnih in srednjeročnih interesov ribištva in boljšim ohranjanjem ribolovnih virov. |
| --- | --- |

4.3.1

Jasno je, da bodo številna predlagana pravila zahtevala velike spremembe načina ribolova in ribolovnega orodja, kar bo imelo dejanske gospodarske in socialne posledice. Komisija priznava, da bodo imeli novi izzivi, ki jih prinaša skupna ribiška politika, precejšnje kratkoročne posledice za ribištvo, kar pa naj bi se dolgoročno gledano izkazalo za pozitivno. Vendar Komisija do zdaj ni niti poskusila oceniti kratkoročnih socialnih in gospodarskih stroškov, ki bodo posledica izvajanja predloga. Ker ni teh podatkov, po mnenju EESO ni mogoče reči, ali gre pri predlogu za razumno ravnotežje med zaščito kratkoročnih in srednjeročnih interesov ribištva in boljšim ohranjanjem ribolovnih virov.

| 4.3.2 | Za odpravo kratkoročnih negativnih učinkov (npr. zmanjšanje ulova ciljnih vrst in novi stroški za nakup opreme) tako za lastnike plovil kot ribiče bi bilo po mnenju EESO treba zagotoviti podporo ribolovu prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR). |
| --- | --- |

4.3.2

Za odpravo kratkoročnih negativnih učinkov (npr. zmanjšanje ulova ciljnih vrst in novi stroški za nakup opreme) tako za lastnike plovil kot ribiče bi bilo po mnenju EESO treba zagotoviti podporo ribolovu prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR).

| 4.3.3 | EESO ugotavlja, da predlog ne vsebuje nobene ocene učinka o varnosti na morju. Nova ribiška politika predstavlja potencialno tveganje za varnost posadke (npr. povečanje števila delovnih ur za predelavo prilova) in varnost plovil (npr. stabilnost plovil zaradi večjega prilova), kar bi bilo treba preučiti in upoštevati. |
| --- | --- |

4.3.3

EESO ugotavlja, da predlog ne vsebuje nobene ocene učinka o varnosti na morju. Nova ribiška politika predstavlja potencialno tveganje za varnost posadke (npr. povečanje števila delovnih ur za predelavo prilova) in varnost plovil (npr. stabilnost plovil zaradi večjega prilova), kar bi bilo treba preučiti in upoštevati.

4.4   
  Izvajanje in izpolnjevanje obveznosti

| 4.4.1 | Nova osnovna uredba o skupni ribiški politiki (5) določa več tehničnih in ohranitvenih ukrepov za dosego zgoraj navedenih ciljev. Najpomembnejši ukrep v ta namen bi bili večletni načrti, ki bi zagotavljali okvir za trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev in morskih ekosistemov, predvsem pa bi vključevali ustrezne tehnične ukrepe (člen 10(1)(f)). |
| --- | --- |

4.4.1

Nova osnovna uredba o skupni ribiški politiki (5) določa več tehničnih in ohranitvenih ukrepov za dosego zgoraj navedenih ciljev. Najpomembnejši ukrep v ta namen bi bili večletni načrti, ki bi zagotavljali okvir za trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev in morskih ekosistemov, predvsem pa bi vključevali ustrezne tehnične ukrepe (člen 10(1)(f)).

| 4.4.2 | Komisija meni, da je predlog potreben za zagotovitev pravne varnosti, dokler ne bodo odobreni večletni načrti upravljanja, kar bi bila začasna rešitev za prilagoditev sedanjega pravnega sistema na nove zahteve skupne ribiške politike v zvezi s tehničnimi ukrepi. EESO se strinja, da je to potrebno. |
| --- | --- |

4.4.2

Komisija meni, da je predlog potreben za zagotovitev pravne varnosti, dokler ne bodo odobreni večletni načrti upravljanja, kar bi bila začasna rešitev za prilagoditev sedanjega pravnega sistema na nove zahteve skupne ribiške politike v zvezi s tehničnimi ukrepi. EESO se strinja, da je to potrebno.

| 4.4.3 | EESO meni, da bi za ustrezen razvoj in izvajanje regionalizacije Komisija morala predlagati večletne načrte in načrte zavržkov na podlagi skupnih priporočil držav članic, da se ne bi vrnili v mikroupravljanje. Komisija bi morala svojo vlogo omejiti na spremljanje in usklajevanje ustreznosti predlogov držav članic, da bi se zagotovilo uresničevanje ciljev skupne ribiške politike. To bi zagotovilo hitro sprejetje teh ukrepov za prilagoditev novim razmeram v ribolovu s pristopom „od spodaj navzgor“, kar bo sektor bolje sprejel. |
| --- | --- |

4.4.3

EESO meni, da bi za ustrezen razvoj in izvajanje regionalizacije Komisija morala predlagati večletne načrte in načrte zavržkov na podlagi skupnih priporočil držav članic, da se ne bi vrnili v mikroupravljanje. Komisija bi morala svojo vlogo omejiti na spremljanje in usklajevanje ustreznosti predlogov držav članic, da bi se zagotovilo uresničevanje ciljev skupne ribiške politike. To bi zagotovilo hitro sprejetje teh ukrepov za prilagoditev novim razmeram v ribolovu s pristopom „od spodaj navzgor“, kar bo sektor bolje sprejel.

4.5   
  Regionalizacija in postopek odločanja

| 4.5.1 | EESO se strinja, da je nujno ohraniti nekaj osnovnih skupnih ukrepov, ki bodo veljali za vse vrste ribolova in vse regije, vendar bodo omejeni na opredelitev skupnih definicij, načel in ciljev v skladu z novo skupno ribiško politiko, da se izognemo pravni praznini. |
| --- | --- |

4.5.1

EESO se strinja, da je nujno ohraniti nekaj osnovnih skupnih ukrepov, ki bodo veljali za vse vrste ribolova in vse regije, vendar bodo omejeni na opredelitev skupnih definicij, načel in ciljev v skladu z novo skupno ribiško politiko, da se izognemo pravni praznini.

| 4.5.2 | Vendar pa želi poudariti, da se bo sedanji način upravljanja ribištva močno spremenil, ko bodo vse zaporedne zakonodajne faze v zvezi z obveznostjo iztovarjanja stopile v veljavo. Pristop ne bo več osredotočen na iztovarjanje rib, pač pa na ulov. Zato je izjemno pomembno, da se sozakonodajalca izogneta ponavljanju napak iz preteklosti in da sprejmeta, da se preskriptivni tehnični ukrepi EU sprejemajo na regionalni ravni v tesnem posvetovanju s tistimi, ki so odgovorni za vsakodnevno izvajanje in spoštovanje pravil. |
| --- | --- |

4.5.2

Vendar pa želi poudariti, da se bo sedanji način upravljanja ribištva močno spremenil, ko bodo vse zaporedne zakonodajne faze v zvezi z obveznostjo iztovarjanja stopile v veljavo. Pristop ne bo več osredotočen na iztovarjanje rib, pač pa na ulov. Zato je izjemno pomembno, da se sozakonodajalca izogneta ponavljanju napak iz preteklosti in da sprejmeta, da se preskriptivni tehnični ukrepi EU sprejemajo na regionalni ravni v tesnem posvetovanju s tistimi, ki so odgovorni za vsakodnevno izvajanje in spoštovanje pravil.

| 4.5.3 | EESO poleg tega meni, da bi morala Komisija spodbujati vzdušje zaupanja, ki ribičem omogoča svobodno izbiro najprimernejšega orodja za povečanje selektivnosti in zmanjšanje naključnega ulova. Ne smemo pozabiti, da bodo ribiči v celoti odgovarjali za svoj ulov in ne za to, kar iztovorijo, zato morajo imeti možnost odločanja o najboljših selektivnih ukrepih. |
| --- | --- |

4.5.3

EESO poleg tega meni, da bi morala Komisija spodbujati vzdušje zaupanja, ki ribičem omogoča svobodno izbiro najprimernejšega orodja za povečanje selektivnosti in zmanjšanje naključnega ulova. Ne smemo pozabiti, da bodo ribiči v celoti odgovarjali za svoj ulov in ne za to, kar iztovorijo, zato morajo imeti možnost odločanja o najboljših selektivnih ukrepih.

| 4.5.4 | Žal Komisija ni uporabila tega pristopa na usklajen način, ko gre za svobodno izbiro optimalne velikosti mrežnega očesa, saj so v besedilu razlike v zvezi z velikostjo mrežnega očesa za male pelagične in pridnene vrste. Za pelagične vrste se je namreč izjemno zmanjšala velikost mrežnega očesa, medtem ko se je za pridnene vrste povečala. Te uredbe se ne bi smelo izkoristiti za neutemeljeno povečanje najmanjših velikosti mrežnega očesa, ki jih trenutno uporabljajo ribiči. Ne smemo pozabiti, da si ribiči prizadevajo za največjo možno gospodarsko korist od prodaje ulovljenih vrst in bodo skušali preprečiti ulov neciljnih vrst in nedoraslih rib, ki se bodo odštele od njihove kvote in se bodo po absurdno nizkih cenah lahko prodale samo za proizvodnjo ribje moke, olja ali podobnih proizvodov. |
| --- | --- |

4.5.4

Žal Komisija ni uporabila tega pristopa na usklajen način, ko gre za svobodno izbiro optimalne velikosti mrežnega očesa, saj so v besedilu razlike v zvezi z velikostjo mrežnega očesa za male pelagične in pridnene vrste. Za pelagične vrste se je namreč izjemno zmanjšala velikost mrežnega očesa, medtem ko se je za pridnene vrste povečala. Te uredbe se ne bi smelo izkoristiti za neutemeljeno povečanje najmanjših velikosti mrežnega očesa, ki jih trenutno uporabljajo ribiči. Ne smemo pozabiti, da si ribiči prizadevajo za največjo možno gospodarsko korist od prodaje ulovljenih vrst in bodo skušali preprečiti ulov neciljnih vrst in nedoraslih rib, ki se bodo odštele od njihove kvote in se bodo po absurdno nizkih cenah lahko prodale samo za proizvodnjo ribje moke, olja ali podobnih proizvodov.

| 4.5.5 | Regionalizacija pomeni večjo vključenost zainteresiranih strani. Sprejemanje zakonodaje v tesnem sodelovanju z državami članicami, svetovalnimi odbori, zaposlenimi v ribištvu, znanstveniki in drugimi zainteresiranimi stranmi ima veliko prednosti, med drugim: jasnejša in enostavnejša pravila, prilagojena posebnostim posameznega bazena in ribištva, visoka stopnja izpolnjevanja obveznosti pri ribičih, enostavnejša inšpekcija, večja kredibilnost in legitimnost politike, boljša usklajenost z okoljskimi cilji in večja selektivnost ribolova. Zato EESO priporoča, da se tehnični ukrepi glede ribolovnega orodja pripravijo in sprejmejo na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

4.5.5

Regionalizacija pomeni večjo vključenost zainteresiranih strani. Sprejemanje zakonodaje v tesnem sodelovanju z državami članicami, svetovalnimi odbori, zaposlenimi v ribištvu, znanstveniki in drugimi zainteresiranimi stranmi ima veliko prednosti, med drugim: jasnejša in enostavnejša pravila, prilagojena posebnostim posameznega bazena in ribištva, visoka stopnja izpolnjevanja obveznosti pri ribičih, enostavnejša inšpekcija, večja kredibilnost in legitimnost politike, boljša usklajenost z okoljskimi cilji in večja selektivnost ribolova. Zato EESO priporoča, da se tehnični ukrepi glede ribolovnega orodja pripravijo in sprejmejo na lokalni in regionalni ravni.

| 4.5.6 | Dober primer negativnih posledic zaradi drugačnega pristopa od ravno navedenega je imela sredozemska flota, ki je imela resne probleme zaradi uvedbe posebnih in obveznih pravil (6), kot je zmanjšanje debeline niti. Ta tehnični ukrep je povzročil probleme z varnostjo in vodenjem plovil, precej več preluknjanih mrež zaradi tanjših in manj obstojnih niti, znižanje cene ulova in nepotrebno povečanje zavržkov zaradi škode, ki je nastala zaradi tako tanke in občutljive niti. |
| --- | --- |

4.5.6

Dober primer negativnih posledic zaradi drugačnega pristopa od ravno navedenega je imela sredozemska flota, ki je imela resne probleme zaradi uvedbe posebnih in obveznih pravil (6), kot je zmanjšanje debeline niti. Ta tehnični ukrep je povzročil probleme z varnostjo in vodenjem plovil, precej več preluknjanih mrež zaradi tanjših in manj obstojnih niti, znižanje cene ulova in nepotrebno povečanje zavržkov zaradi škode, ki je nastala zaradi tako tanke in občutljive niti.

4.6   
  Spodbude za ribiče: odprava, zmanjšanje in preprečevanje neželenega ulova

| 4.6.1 | EESO meni, da bo polno sodelovanje podjetniških in sindikalnih organizacij iz ribiškega sektorja v procesu odločanja velika spodbuda za doseganje čim večjega spoštovanja in boljše razumevanje pravil. |
| --- | --- |

4.6.1

EESO meni, da bo polno sodelovanje podjetniških in sindikalnih organizacij iz ribiškega sektorja v procesu odločanja velika spodbuda za doseganje čim večjega spoštovanja in boljše razumevanje pravil.

| 4.6.2 | V uvodni izjavi 21 predloga je določeno, da bi morale države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi ribolovnemu sektorju olajšale skladiščenje in iskanje trgov za neželene vrste zaradi izvajanja obveznosti iztovarjanja. Vendar je navedena le podpora naložbam za izgradnjo in prilagoditev mest iztovarjanja. EESO meni, da bi se morala podpora nanašati tudi na naložbe v ribiška plovila za shranjevanje, obdelavo in dodano vrednost neželenega ulova. |
| --- | --- |

4.6.2

V uvodni izjavi 21 predloga je določeno, da bi morale države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bi ribolovnemu sektorju olajšale skladiščenje in iskanje trgov za neželene vrste zaradi izvajanja obveznosti iztovarjanja. Vendar je navedena le podpora naložbam za izgradnjo in prilagoditev mest iztovarjanja. EESO meni, da bi se morala podpora nanašati tudi na naložbe v ribiška plovila za shranjevanje, obdelavo in dodano vrednost neželenega ulova.

| 4.6.3 | Poleg tega prilagajanje plovil prepovedi zavržkov ovirajo omejitve bruto tonaže, ki jih nalaga skupna ribiška politika, saj bo ne glede na večjo selektivnost uporabljenega ribolovnega orodja prepoved zavržkov povzročila povečanje neželenega ulova, ki se bo moral hraniti in/ali predelati na krovu. Zato EESO predlaga, da se sistem naredi bolj prožen (7). Tako priporoča, da se vsakršna prenova ali sprememba plovila, ki bi povzročila povečanje prostornine (zaradi dodatnih prostorov in namestitve dodatne opreme za skladiščenje ali predelavo neželenega ulova), vpiše v poseben register ali v ločeni vrstici registra za skupno tonažo ribiških plovil. |
| --- | --- |

4.6.3

Poleg tega prilagajanje plovil prepovedi zavržkov ovirajo omejitve bruto tonaže, ki jih nalaga skupna ribiška politika, saj bo ne glede na večjo selektivnost uporabljenega ribolovnega orodja prepoved zavržkov povzročila povečanje neželenega ulova, ki se bo moral hraniti in/ali predelati na krovu. Zato EESO predlaga, da se sistem naredi bolj prožen (7). Tako priporoča, da se vsakršna prenova ali sprememba plovila, ki bi povzročila povečanje prostornine (zaradi dodatnih prostorov in namestitve dodatne opreme za skladiščenje ali predelavo neželenega ulova), vpiše v poseben register ali v ločeni vrstici registra za skupno tonažo ribiških plovil.

| 4.6.4 | EESO tudi meni, da povečanja prostornine ne bi smeli šteti za povečanje ribolovne zmogljivosti. Postopek, opisan v prejšnji točki, bi se moral uporabljati tudi v primeru prenove plovila in povečanja prostornine, ki je posledica izvedenih ukrepov za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev in nastanitve posadke na krovu, pod pogojem, da to povečanje prostornine ne poveča ribolovne zmogljivosti plovila. |
| --- | --- |

4.6.4

EESO tudi meni, da povečanja prostornine ne bi smeli šteti za povečanje ribolovne zmogljivosti. Postopek, opisan v prejšnji točki, bi se moral uporabljati tudi v primeru prenove plovila in povečanja prostornine, ki je posledica izvedenih ukrepov za izboljšanje varnosti, delovnih pogojev in nastanitve posadke na krovu, pod pogojem, da to povečanje prostornine ne poveča ribolovne zmogljivosti plovila.

| 4.6.5 | Ribištvo je v zadnjih letih veliko napredovalo na področju razvoja visokotehnoloških ribolovnih metod, da bi se zmanjšali zavržki in vplivi na okolje. STECF je dejansko večkrat poudaril, da „je bil v zadnjih štirih letih dosežen večji napredek za izboljšanje selektivnosti kot v preteklih dvajsetih letih“. EESO vseeno poudarja, da je treba vložiti več truda in sredstev za pridneni ribolov, da bi spodbudili tehnološki razvoj za večjo selektivnost. |
| --- | --- |

4.6.5

Ribištvo je v zadnjih letih veliko napredovalo na področju razvoja visokotehnoloških ribolovnih metod, da bi se zmanjšali zavržki in vplivi na okolje. STECF je dejansko večkrat poudaril, da „je bil v zadnjih štirih letih dosežen večji napredek za izboljšanje selektivnosti kot v preteklih dvajsetih letih“. EESO vseeno poudarja, da je treba vložiti več truda in sredstev za pridneni ribolov, da bi spodbudili tehnološki razvoj za večjo selektivnost.

| 4.6.6 | EESO ponovno poudarja, da se te uredbe ne sme izkoristiti za neutemeljeno spreminjanje najmanjše velikosti za nekatere vrste. Na eni strani se v nekaterih primerih povečuje velikost, na primer za okatega ribona v Sredozemlju, medtem ko se minimalna velikost uvaja na območjih, kjer je prej ni bilo (zahodne vode). V primeru brancina se povečanje velikosti, ki je bilo odobreno konec leta 2015 za nekatera območja (severozahodne vode), uvaja tudi na območja, ki niso bila vključena v to zakonodajo (jugozahodne vode). |
| --- | --- |

4.6.6

EESO ponovno poudarja, da se te uredbe ne sme izkoristiti za neutemeljeno spreminjanje najmanjše velikosti za nekatere vrste. Na eni strani se v nekaterih primerih povečuje velikost, na primer za okatega ribona v Sredozemlju, medtem ko se minimalna velikost uvaja na območjih, kjer je prej ni bilo (zahodne vode). V primeru brancina se povečanje velikosti, ki je bilo odobreno konec leta 2015 za nekatera območja (severozahodne vode), uvaja tudi na območja, ki niso bila vključena v to zakonodajo (jugozahodne vode).

5.   Posebne ugotovitve glede členov

5.1   
  Člen 6

Glede na zmedo v sektorju zaradi številnih predlaganih opredelitev EESO meni, da bi morale opredelitve v primeru ribolovne opreme ali dela opreme imeti sklic na prilogo z grafičnim prikazom, da bi zagotovili lažje razumevanje pomena, kakor je Komisija že storila s sliko 2 v Dodatku 1 k Uredbi (ES) št. 2187/2005 Sveta, ki bo razveljavljena z novo uredbo o tehničnih ukrepih.

5.2   
  Člen 13

V točki 2 tega člena je določeno, da „Komisija posebno pozornost nameni ublažitvi negativnih posledic premika ribolovnih dejavnosti na druga občutljiva območja“, kar je mogoče razumeti v kontekstu zaščite občutljivih habitatov; zato bi bilo treba pripraviti zemljevid z območji, ki jih je treba zaščititi, da bi izboljšali seznanjenost z morskim dnom, ne pa samodejno prepovedati dejavnosti flote, ki je prisiljena poiskati nova ribolovna območja za vrste, ki jih lovi, zaradi nove politike obveznosti iztovarjanja. EESO meni, da bi morala Komisija pripraviti popolne zemljevide vseh občutljivih morskih območij, da bi natančno vedeli, kaj je zaščiteno in zakaj. Poleg tega je z vidika zagotovitve popolne trajnosti to pomembno ne le za ublažitev vplivov na okolje, temveč tudi socialnih in gospodarskih posledic morebitnega zaprtja ribolovnih območij.

5.3   
  Člen 17

EESO je zaskrbljen zaradi vsebine predloga člena 17(2), saj evropska flota ulovi tudi številne vrste, za katere ne veljajo pravila za celotni dovoljeni ulov in kvote s tržno vrednostjo, ki pomagajo podjetjem, da imajo finančno korist od poti, ki jih opravijo njihova ribiška plovila. Zelo dobro bi bilo tudi upoštevati, da te vrste (8), za katere ne veljajo pravila za celotni dovoljeni ulovi, tvorijo del običajnega ulova, zato gre za zanimive vrste.

5.4   
  Člen 37

Komisija ne navaja naložb na krovu za shranjevanje, predelavo in dodano vrednost neželenega ulova. Pravzaprav prepoveduje vsakršno fizično ali kemično predelavo za proizvodnjo ribje moke ali olja na krovu. Obstaja le malo spodbud za ribiče, da prilov obdržijo na krovu, če znaša prodajna cena približno en cent na kilogram, ki ni namenjen za človeško prehrano. Zato EESO predlaga, da se črta člen 54a, kakor je predlagan v členu 37.

6.   Posebne ugotovitve glede prilog

6.1   
  Severozahodne vode (Priloga VI, del B)

| 6.1.1 | EU bi morala spodbujati ozračje zaupanja, ki bi ribičem omogočalo svobodno izbiro najprimernejšega orodja za povečanje selektivnosti in zmanjšanje prilova. Ne smemo pozabiti, da bodo ribiči v celoti odgovarjali za svoj ulov in ne za to, kar iztovorijo, zato morajo imeti možnost odločanja o najboljših selektivnih ukrepih. |
| --- | --- |

6.1.1

EU bi morala spodbujati ozračje zaupanja, ki bi ribičem omogočalo svobodno izbiro najprimernejšega orodja za povečanje selektivnosti in zmanjšanje prilova. Ne smemo pozabiti, da bodo ribiči v celoti odgovarjali za svoj ulov in ne za to, kar iztovorijo, zato morajo imeti možnost odločanja o najboljših selektivnih ukrepih.

| 6.1.2 | V prilogi Komisija določa, naj plovila z vlečnimi mrežami začnejo uporabljati vlečna orodja z velikostjo mrežnega očesa vreče 120 mm, kar bo nedvomno privedlo do izginotja te flote s trga, saj že uporaba velikosti mrežnega očesa 100 mm (na biološko občutljivih območjih) zmanjšuje ulov za 35 % v primerjavi z velikostjo 80 mm. |
| --- | --- |

6.1.2

V prilogi Komisija določa, naj plovila z vlečnimi mrežami začnejo uporabljati vlečna orodja z velikostjo mrežnega očesa vreče 120 mm, kar bo nedvomno privedlo do izginotja te flote s trga, saj že uporaba velikosti mrežnega očesa 100 mm (na biološko občutljivih območjih) zmanjšuje ulov za 35 % v primerjavi z velikostjo 80 mm.

| 6.1.3 | EESO se ne strinja z neutemeljeno uvedbo novih območij za uporabo ukrepov za zmanjšanje naključnih ulovov kitov in delfinov niti za nepojasnjeno vključitev ukrepov za preprečevanje naključnega ulova morskih ptic, saj so za to potrebne nadaljnje analize in znanstvene utemeljitve. |
| --- | --- |

6.1.3

EESO se ne strinja z neutemeljeno uvedbo novih območij za uporabo ukrepov za zmanjšanje naključnih ulovov kitov in delfinov niti za nepojasnjeno vključitev ukrepov za preprečevanje naključnega ulova morskih ptic, saj so za to potrebne nadaljnje analize in znanstvene utemeljitve.

6.2   
  Jugozahodne vode (Priloga VII, del B)

| 6.2.1 | EESO se ne strinja s povečanjem najmanjše velikosti mrežnega očesa vreče za vse pridnene vrste. Povečanje velikosti mrežnega očesa s 70 na 100 mm pomeni, da bodo plovila lovila vodo, kar bo privedlo do njihovega izginotja. Način dela, redki zavržki pri ribolovu in raznolikost ciljnih vrst so argumenti za ohranitev velikosti mrežnih očes na 70 mm. |
| --- | --- |

6.2.1

EESO se ne strinja s povečanjem najmanjše velikosti mrežnega očesa vreče za vse pridnene vrste. Povečanje velikosti mrežnega očesa s 70 na 100 mm pomeni, da bodo plovila lovila vodo, kar bo privedlo do njihovega izginotja. Način dela, redki zavržki pri ribolovu in raznolikost ciljnih vrst so argumenti za ohranitev velikosti mrežnih očes na 70 mm.

| 6.2.2 | V zvezi z ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov kitov in delfinov ter morskih ptic na podobmočjih ICES VIII in IXa EESO meni, da bi morala Komisija pred njihovim sprejetjem zagotoviti potrebne znanstvene utemeljitve, saj so bili ti ukrepi že zavrnjeni zaradi odsotnosti ali omejene prisotnosti kitov in delfinov ter morskih ptic v teh vodah. |
| --- | --- |

6.2.2

V zvezi z ukrepi za zmanjšanje naključnih ulovov kitov in delfinov ter morskih ptic na podobmočjih ICES VIII in IXa EESO meni, da bi morala Komisija pred njihovim sprejetjem zagotoviti potrebne znanstvene utemeljitve, saj so bili ti ukrepi že zavrnjeni zaradi odsotnosti ali omejene prisotnosti kitov in delfinov ter morskih ptic v teh vodah.

6.3   
  Sredozemsko morje (Priloga IX, del B)

| 6.3.1 | Kar zadeva prepoved uporabe mrež z debelino niti več kot 3 mm, EESO meni, da je treba na podlagi znanstvenih študij Španskega inštituta za oceanografijo (IEO) debelino spremeniti na 5 mm, saj ohranitev te debeline ni upravičena z vidika ohranjanja virov in samo povzroča gospodarsko škodo, saj se mreže pogosteje poškodujejo. |
| --- | --- |

6.3.1

Kar zadeva prepoved uporabe mrež z debelino niti več kot 3 mm, EESO meni, da je treba na podlagi znanstvenih študij Španskega inštituta za oceanografijo (IEO) debelino spremeniti na 5 mm, saj ohranitev te debeline ni upravičena z vidika ohranjanja virov in samo povzroča gospodarsko škodo, saj se mreže pogosteje poškodujejo.

| 6.3.2 | V zvezi s prepovedjo imeti na krovu ali nastaviti več kot 250 vrš ali košar na plovilo za ribolov globokomorskih rakov (vključno s Plesionika spp.), Odbor meni, da bi za to vrsto kozic morali ohraniti sedanje dovoljeno število vrš ali košar, in sicer 1 500. Po podatkih obstoječih znanstvenih študij sedanja raven ulova dovoljuje skupno biomaso, ki presega biomaso največjega trajnostnega donosa, kar pomeni, da je ribolovna dejavnost v sedanjih pogojih trajnostna in se izvaja odgovorno. |
| --- | --- |

6.3.2

V zvezi s prepovedjo imeti na krovu ali nastaviti več kot 250 vrš ali košar na plovilo za ribolov globokomorskih rakov (vključno s Plesionika spp.), Odbor meni, da bi za to vrsto kozic morali ohraniti sedanje dovoljeno število vrš ali košar, in sicer 1 500. Po podatkih obstoječih znanstvenih študij sedanja raven ulova dovoljuje skupno biomaso, ki presega biomaso največjega trajnostnega donosa, kar pomeni, da je ribolovna dejavnost v sedanjih pogojih trajnostna in se izvaja odgovorno.

V Bruslju, 13. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov, ki se nanaša na Severovzhodni Atlantik (in Črno morje od leta 2012) (UL L 125, 27.4.1998, str. 1).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (UL L 409, 30.12.2006, str. 9).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu (UL L 349, 31.12.2005, str. 1).

3

(4)  COM(2016) 134 final.

4

(5)  Uredba (EU) št. 1380/2013, člen 7.

5

(6)  Uredba (ES) št. 1967/2006.

6

(7)  V skladu s priporočilom svetovalnega sveta za pelagične vrste (V1 2015 04 18).

7

(8)  Pri tem gre, na primer, za naslednje vrste: krulec ali morski petelin (Triglidae), ligenj (Loligo spp.), ugor (Conger conger), sipa (Sepia officinalis), kovač (Zeus faber), pasji jezik (Glyptocephalus cynoglossus), kostanjevka (Brama brama), kratkoplavuti ligenj (Illex spp.), črni morski meč (Aphanopus carbo) in tudi grebenasta pokrovača (Pecten maximus).

8

Triglidae

Loligo

Conger conger

Sepia officinalis

Zeus faber

Glyptocephalus cynoglossus

Brama brama

Illex

Aphanopus carbo

Pecten maximus

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/74

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami

[COM(2016) 87 final]

(2016/C 389/10)

| Poročevalec: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |

Poročevalec:

Cillian LOHAN

Evropska komisija je 4. marca 2016 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami

[COM(2016) 87 final].

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel soglasno na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 14. julija 2016) s 143 glasovi za.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlagani akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki ga je pripravila Komisija, in z zadovoljstvom ugotavlja, da so vanj vključeni številni ključni predlogi iz njegovega prejšnjega mnenja o tej temi. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja predlagani akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki ga je pripravila Komisija, in z zadovoljstvom ugotavlja, da so vanj vključeni številni ključni predlogi iz njegovega prejšnjega mnenja o tej temi.

| 1.2 | Odbor meni, da je celosten pristop, ki vključuje globalno zavezništvo med državami izvora in tranzita ter namembnimi državami, temeljnega pomena za preprečevanje neposrednih in posrednih učinkov nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami. |
| --- | --- |

1.2

Odbor meni, da je celosten pristop, ki vključuje globalno zavezništvo med državami izvora in tranzita ter namembnimi državami, temeljnega pomena za preprečevanje neposrednih in posrednih učinkov nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami.

| 1.3 | EESO je opredelil različne prednostne ukrepe za različne stopnje dobavne verige pri nezakoniti trgovini.






  — | Na ravni skupnosti je treba v državah izvora prednost nameniti ozaveščanju in ustvarjanju trajnostnih virov prihodkov in delovnih mest. |
| --- | --- | --- |

1.3

EESO je opredelil različne prednostne ukrepe za različne stopnje dobavne verige pri nezakoniti trgovini.

—

Na ravni skupnosti je treba v državah izvora prednost nameniti ozaveščanju in ustvarjanju trajnostnih virov prihodkov in delovnih mest.

| — | Kar zadeva organizirani kriminal, je treba prednostno uveljaviti sistem skupnih, učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kontrol in sankcij ter zagotoviti sredstva za policijske dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva organizirani kriminal, je treba prednostno uveljaviti sistem skupnih, učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kontrol in sankcij ter zagotoviti sredstva za policijske dejavnosti.

| — | S strani povpraševanja je treba tako z vidika podjetij kot potrošnikov prednost dati ozaveščanju, sledljivosti in označevanju. Za to bi bilo treba poskrbeti zlasti na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

S strani povpraševanja je treba tako z vidika podjetij kot potrošnikov prednost dati ozaveščanju, sledljivosti in označevanju. Za to bi bilo treba poskrbeti zlasti na evropski ravni.

| — | Prednostna naloga na ravni pravosodja mora biti kazenski pregon s ciljnim usposabljanjem sodnikov, da se zagotovi dosledno in sorazmerno izrekanje kazni. |
| --- | --- |

—

Prednostna naloga na ravni pravosodja mora biti kazenski pregon s ciljnim usposabljanjem sodnikov, da se zagotovi dosledno in sorazmerno izrekanje kazni.

| 1.4 | EESO meni, da je treba boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami vključiti v strukturirani dialog in sodelovanje s tretjimi državami, kar mora biti pogoj za sklenitev vseh dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov EU. V skladu z agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 bo treba učinek zunanjih politik EU, usmerjenih v trajnostni razvoj v tretjih državah, meriti predvsem z vidika kakovosti življenja in alternativnih trajnostnih virov prihodkov in delovnih mest za podeželsko prebivalstvo. |
| --- | --- |

1.4

EESO meni, da je treba boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami vključiti v strukturirani dialog in sodelovanje s tretjimi državami, kar mora biti pogoj za sklenitev vseh dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov EU. V skladu z agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 bo treba učinek zunanjih politik EU, usmerjenih v trajnostni razvoj v tretjih državah, meriti predvsem z vidika kakovosti življenja in alternativnih trajnostnih virov prihodkov in delovnih mest za podeželsko prebivalstvo.

| 1.5 | Odbor v skladu z Londonsko izjavo poudarja, da je za zagotovitev zakonite in trajnostne trgovine s prostoživečimi vrstami potreben sistem označevanja in sledljivosti. |
| --- | --- |

1.5

Odbor v skladu z Londonsko izjavo poudarja, da je za zagotovitev zakonite in trajnostne trgovine s prostoživečimi vrstami potreben sistem označevanja in sledljivosti.

| 1.6 | EESO obžaluje, da v predlogu Komisije ni omenjeno, da nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ogroža javno zdravje ter avtohtone živalske in rastlinske vrste. Poudarja, da lahko omenjeni sistem označevanja in sledljivosti skupaj z ustreznim veterinarskim in fitosanitarnim nadzorom prispeva k zmanjšanju pojava in širjenja nalezljivih bolezni po svetu. |
| --- | --- |

1.6

EESO obžaluje, da v predlogu Komisije ni omenjeno, da nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ogroža javno zdravje ter avtohtone živalske in rastlinske vrste. Poudarja, da lahko omenjeni sistem označevanja in sledljivosti skupaj z ustreznim veterinarskim in fitosanitarnim nadzorom prispeva k zmanjšanju pojava in širjenja nalezljivih bolezni po svetu.

| 1.7 | Odbor predlaga, naj Komisija mnogo večji poudarek nameni učinku e-trgovanja na nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami in izvede posebne ukrepe za zaščito zakonite in trajnostne trgovine s prostoživečimi vrstami pred nezakonito trgovino, ki poteka v obliki izkrivljene uporabe spletnih strani za e-trgovanje in družbenih medijev ali prek posebnih nezakonitih omrežij, ki nastajajo na nevidnem spletu. |
| --- | --- |

1.7

Odbor predlaga, naj Komisija mnogo večji poudarek nameni učinku e-trgovanja na nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami in izvede posebne ukrepe za zaščito zakonite in trajnostne trgovine s prostoživečimi vrstami pred nezakonito trgovino, ki poteka v obliki izkrivljene uporabe spletnih strani za e-trgovanje in družbenih medijev ali prek posebnih nezakonitih omrežij, ki nastajajo na nevidnem spletu.

| 1.8 | EESO poudarja pomen prihodnjega 17. zasedanja Konference pogodbenic (COP 17) za Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) in EU poziva, naj odločno podpre cilje tega akcijskega načrta. Komisijo poziva, naj podpre predlog, da se zaprejo domači trgi za slonovino, s čimer bi bistveno prispevali k preprečevanju grožnje, da afriški sloni izumrejo. |
| --- | --- |

1.8

EESO poudarja pomen prihodnjega 17. zasedanja Konference pogodbenic (COP 17) za Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) in EU poziva, naj odločno podpre cilje tega akcijskega načrta. Komisijo poziva, naj podpre predlog, da se zaprejo domači trgi za slonovino, s čimer bi bistveno prispevali k preprečevanju grožnje, da afriški sloni izumrejo.

2.   Uvod

| 2.1 | Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ni nov pojav (1), vendar so se njen obseg, narava in učinek v zadnjih letih znatno spremenili (2). Zaradi njene hitre in obsežne rasti je to poleg trgovine z ljudmi, drogami in strelnim orožjem ena od najhujših oblik organiziranega kriminala s prihodki, ki po ocenah znašajo 8 do 20 milijard EUR letno. |
| --- | --- |

2.1

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ni nov pojav (1), vendar so se njen obseg, narava in učinek v zadnjih letih znatno spremenili (2). Zaradi njene hitre in obsežne rasti je to poleg trgovine z ljudmi, drogami in strelnim orožjem ena od najhujših oblik organiziranega kriminala s prihodki, ki po ocenah znašajo 8 do 20 milijard EUR letno.

| 2.2 | Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami je zaradi velikega povpraševanja (3) in majhnega tveganja (odkrivanje in kazni) postala ena od najbolj dobičkonosnih nezakonitih dejavnosti na svetu. V primerjavi z drugimi vrstami kaznivih dejanj je med prednostnimi nalogami uvrščena precej nižje, za njeno preprečevanje pa je namenjenih veliko manj sredstev. Sistem kazni je nedosleden in neenoten, tudi v EU, kar spodbuja selitev mednarodnih kriminalnih združb v države z manj strogimi kaznimi ali manj učinkovitimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

2.2

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami je zaradi velikega povpraševanja (3) in majhnega tveganja (odkrivanje in kazni) postala ena od najbolj dobičkonosnih nezakonitih dejavnosti na svetu. V primerjavi z drugimi vrstami kaznivih dejanj je med prednostnimi nalogami uvrščena precej nižje, za njeno preprečevanje pa je namenjenih veliko manj sredstev. Sistem kazni je nedosleden in neenoten, tudi v EU, kar spodbuja selitev mednarodnih kriminalnih združb v države z manj strogimi kaznimi ali manj učinkovitimi pristojnimi organi.

| 2.3 | Učinek nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami je merljiv in viden in to ne samo z okoljskega vidika (4). Zato so izguba biotske raznovrstnosti, krčenje gozdov (5), potencialno izumrtje najznamenitejših vrst (6) in zmanjšanje staleža rib (7) samo delna posledica vse bolj nevarnega pojava. |
| --- | --- |

2.3

Učinek nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami je merljiv in viden in to ne samo z okoljskega vidika (4). Zato so izguba biotske raznovrstnosti, krčenje gozdov (5), potencialno izumrtje najznamenitejših vrst (6) in zmanjšanje staleža rib (7) samo delna posledica vse bolj nevarnega pojava.

| 2.4 | Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami je tesno povezana z drugimi nezakonitimi dejavnostmi mednarodnih kriminalnih združb, tudi s pranjem denarja in korupcijo, kot je poudarjeno v najnovejšem poročilu Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) (8). |
| --- | --- |

2.4

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami je tesno povezana z drugimi nezakonitimi dejavnostmi mednarodnih kriminalnih združb, tudi s pranjem denarja in korupcijo, kot je poudarjeno v najnovejšem poročilu Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) (8).

| 2.5 | Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ogroža globalno varnost. Povzroča spore ter ogroža regionalno in nacionalno varnost, saj jo skupine milic in teroristične mreže uporabljajo za financiranje svojih dejavnosti (9). |
| --- | --- |

2.5

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ogroža globalno varnost. Povzroča spore ter ogroža regionalno in nacionalno varnost, saj jo skupine milic in teroristične mreže uporabljajo za financiranje svojih dejavnosti (9).

| 2.6 | Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ogroža javno zdravje ter avtohtone živalske in rastlinske vrste. Zaradi neustreznega fitosanitarnega nadzora so avtohtone vrste izpostavljene precejšnjemu tveganju okužbe z novimi povzročitelji bolezni (10). Ocenjuje se, da približno 75 % novih nalezljivih bolezni povzročijo živali, večinoma prostoživeče vrste (11). |
| --- | --- |

2.6

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ogroža javno zdravje ter avtohtone živalske in rastlinske vrste. Zaradi neustreznega fitosanitarnega nadzora so avtohtone vrste izpostavljene precejšnjemu tveganju okužbe z novimi povzročitelji bolezni (10). Ocenjuje se, da približno 75 % novih nalezljivih bolezni povzročijo živali, večinoma prostoživeče vrste (11).

| 2.7 | Precejšen problem, ki še ni bil dovolj izpostavljen, je tudi kraja ogroženih vrst. V živalskih vrtovih v okviru zveze EAZA (12) je bilo od leta 2000 ukradenih 739 živali 44 vrst, številne niso bile nikoli najdene. Priljubljene so ogrožene vrste primatov in ptic, kar povzroča težave pri zagotavljanju dobrobiti in biotske raznovrstnosti v programih reje teh redkih vrst. |
| --- | --- |

2.7

Precejšen problem, ki še ni bil dovolj izpostavljen, je tudi kraja ogroženih vrst. V živalskih vrtovih v okviru zveze EAZA (12) je bilo od leta 2000 ukradenih 739 živali 44 vrst, številne niso bile nikoli najdene. Priljubljene so ogrožene vrste primatov in ptic, kar povzroča težave pri zagotavljanju dobrobiti in biotske raznovrstnosti v programih reje teh redkih vrst.

| 2.8 | Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi vrstami (CITES) je bistvenega pomena za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. Združeni narodi so leta 2013 v zvezi s tem začeli odločno politično kampanjo (13), katere rezultat je bila posebna resolucija, ki jo je Generalna skupščina sprejela julija 2015 (14). Mednarodna skupnost je hkrati na podlagi tega ubrala pristop oblikovanja globalnega zavezništva med državami izvora prostoživečih vrst, državami tranzita in namembnimi državami, kar je februarja 2014 privedlo do podpisa Londonske izjave (15). |
| --- | --- |

2.8

Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi vrstami (CITES) je bistvenega pomena za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. Združeni narodi so leta 2013 v zvezi s tem začeli odločno politično kampanjo (13), katere rezultat je bila posebna resolucija, ki jo je Generalna skupščina sprejela julija 2015 (14). Mednarodna skupnost je hkrati na podlagi tega ubrala pristop oblikovanja globalnega zavezništva med državami izvora prostoživečih vrst, državami tranzita in namembnimi državami, kar je februarja 2014 privedlo do podpisa Londonske izjave (15).

| 2.9 | EU, ki je eden od glavnih namembnih trgov za nezakonite proizvode iz prostoživečih vrst in pomembna vmesna postaja za nezakonito trgovino iz Afrike, Latinske Amerike in Azije, mora imeti ključno vlogo. Evropski parlament je leta 2014 Komisijo pozval k pripravi akcijskega načrta EU za preprečevanje nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami (16). Na podlagi tega pripravljeno sporočilo Komisije o pristopu EU k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (17) je EESO v mnenju odločno podprl (18). |
| --- | --- |

2.9

EU, ki je eden od glavnih namembnih trgov za nezakonite proizvode iz prostoživečih vrst in pomembna vmesna postaja za nezakonito trgovino iz Afrike, Latinske Amerike in Azije, mora imeti ključno vlogo. Evropski parlament je leta 2014 Komisijo pozval k pripravi akcijskega načrta EU za preprečevanje nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami (16). Na podlagi tega pripravljeno sporočilo Komisije o pristopu EU k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (17) je EESO v mnenju odločno podprl (18).

| 2.10 | Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami neposredno ali posredno vpliva na poslovni sektor, tako na podjetja, vključena v zakonito in trajnostno trgovino s prostoživečimi vrstami (npr. sektor luksuznih izdelkov, sektor hišnih živali in tradicionalna kitajska zdravila), kot tudi na podjetja, ki so vanjo vključena posredno (tj. prevozna podjetja, kurirske storitve in spletna trgovska podjetja). Glede na to so številna podjetja uvedla vrsto pobud za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, kot so sheme certificiranja ter družbena odgovornost gospodarskih družb v okviru posameznih podjetij ali skupine podjetij (19). |
| --- | --- |

2.10

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami neposredno ali posredno vpliva na poslovni sektor, tako na podjetja, vključena v zakonito in trajnostno trgovino s prostoživečimi vrstami (npr. sektor luksuznih izdelkov, sektor hišnih živali in tradicionalna kitajska zdravila), kot tudi na podjetja, ki so vanjo vključena posredno (tj. prevozna podjetja, kurirske storitve in spletna trgovska podjetja). Glede na to so številna podjetja uvedla vrsto pobud za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, kot so sheme certificiranja ter družbena odgovornost gospodarskih družb v okviru posameznih podjetij ali skupine podjetij (19).

3.   Povzetek predloga Komisije

| 3.1 | Cilj akcijskega načrta je izboljšati sodelovanje med vsemi vpletenimi akterji, omogočiti učinkovito rabo obstoječih orodij in politik ter okrepiti sinergije med njimi. Rezultati akcijskega načrta bodo ocenjeni leta 2020. |
| --- | --- |

3.1

Cilj akcijskega načrta je izboljšati sodelovanje med vsemi vpletenimi akterji, omogočiti učinkovito rabo obstoječih orodij in politik ter okrepiti sinergije med njimi. Rezultati akcijskega načrta bodo ocenjeni leta 2020.

| 3.2 | Ukrepi temeljijo na treh prednostnih nalogah:






  — | preprečevanje nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, |
| --- | --- | --- |

3.2

Ukrepi temeljijo na treh prednostnih nalogah:

—

preprečevanje nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami,

| — | izvajanje in izvrševanje veljavnih pravil, |
| --- | --- |

—

izvajanje in izvrševanje veljavnih pravil,

| — | krepitev globalnega partnerstva med državami izvora, potrošnje in tranzita. |
| --- | --- |

—

krepitev globalnega partnerstva med državami izvora, potrošnje in tranzita.

| 3.3 | EU se bo za odpravo vzrokov nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami osredotočila na štiri področja:






  — | zmanjšanje povpraševanja, |
| --- | --- | --- |

3.3

EU se bo za odpravo vzrokov nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami osredotočila na štiri področja:

—

zmanjšanje povpraševanja,

| — | vključevanje podeželskih skupnosti v ohranjanje prostoživečih vrst, |
| --- | --- |

—

vključevanje podeželskih skupnosti v ohranjanje prostoživečih vrst,

| — | dejavnejše sodelovanje poslovnega sektorja, |
| --- | --- |

—

dejavnejše sodelovanje poslovnega sektorja,

| — | boj proti korupciji. |
| --- | --- |

—

boj proti korupciji.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije in meni, da akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami bistveno prispeva k preprečevanju tega obsežnega in nevarnega pojava. Analiza neuspehov obstoječih struktur v boju proti porastu nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije bi morala pomagati pri prihodnjih dodatnih ocenah in ukrepih (20). |
| --- | --- |

4.1

EESO pozdravlja predlog Komisije in meni, da akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami bistveno prispeva k preprečevanju tega obsežnega in nevarnega pojava. Analiza neuspehov obstoječih struktur v boju proti porastu nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije bi morala pomagati pri prihodnjih dodatnih ocenah in ukrepih (20).

| 4.2 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili upoštevani številni ključni predlogi iz njegovega prejšnjega mnenja o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (21). |
| --- | --- |

4.2

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili upoštevani številni ključni predlogi iz njegovega prejšnjega mnenja o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (21).

| 4.3 | EESO meni, da je zaradi večplastne razsežnosti nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami ter njenega neposrednega in posrednega učinka celosten pristop temeljni element akcijskega načrta EU. |
| --- | --- |

4.3

EESO meni, da je zaradi večplastne razsežnosti nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami ter njenega neposrednega in posrednega učinka celosten pristop temeljni element akcijskega načrta EU.

| 4.4 | EESO se strinja, da bo morala strategija temeljiti na spoštovanju, krepitvi in usklajevanju obstoječih mednarodnih sporazumov (zlasti CITES), zakonov, uredb, politik in instrumentov za izvajanje ter privesti do večje vključenosti vseh vpletenih sektorjev (varstvo okolja, carinski nadzor, sodni sistem, poslovni interesi, boj proti organiziranemu kriminalu itd.) in do učinkovitejšega sodelovanja med organi iz držav izvora prostoživečih vrst, držav tranzita in namembnih držav. |
| --- | --- |

4.4

EESO se strinja, da bo morala strategija temeljiti na spoštovanju, krepitvi in usklajevanju obstoječih mednarodnih sporazumov (zlasti CITES), zakonov, uredb, politik in instrumentov za izvajanje ter privesti do večje vključenosti vseh vpletenih sektorjev (varstvo okolja, carinski nadzor, sodni sistem, poslovni interesi, boj proti organiziranemu kriminalu itd.) in do učinkovitejšega sodelovanja med organi iz držav izvora prostoživečih vrst, držav tranzita in namembnih držav.

| 4.5 | Odbor meni, da EU ne bo mogla učinkovito preprečevati organiziranega kriminala, povezanega s prostoživečimi vrstami, dokler ne bodo uresničeni nekateri cilji (navedeni v prilogi k predlogu).






  — | Vse države članice morajo čim prej začeti izvajati obstoječo zakonodajo EU na področju prostoživečih vrst. |
| --- | --- | --- |

4.5

Odbor meni, da EU ne bo mogla učinkovito preprečevati organiziranega kriminala, povezanega s prostoživečimi vrstami, dokler ne bodo uresničeni nekateri cilji (navedeni v prilogi k predlogu).

—

Vse države članice morajo čim prej začeti izvajati obstoječo zakonodajo EU na področju prostoživečih vrst.

| — | Treba je izboljšati sodelovanje, usklajevanje, obveščanje in tok podatkov med pristojnimi organi pregona v državah članicah na podlagi posebne strategije čezmejnih operacij in preiskav, tudi z oblikovanjem skupne evidence oseb, vpletenih v nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami. |
| --- | --- |

—

Treba je izboljšati sodelovanje, usklajevanje, obveščanje in tok podatkov med pristojnimi organi pregona v državah članicah na podlagi posebne strategije čezmejnih operacij in preiskav, tudi z oblikovanjem skupne evidence oseb, vpletenih v nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami.

| — | Vzpostaviti je treba ustrezen sistem enotnega in rednega usposabljanja in ozaveščanja za celotno verigo izvrševanja/pravosodja na področju boja proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, pri čemer bi sodelovali tudi strokovnjaki s področja organiziranega kriminala, kibernetske kriminalitete in s tem povezanih nezakonitih finančnih tokov. |
| --- | --- |

—

Vzpostaviti je treba ustrezen sistem enotnega in rednega usposabljanja in ozaveščanja za celotno verigo izvrševanja/pravosodja na področju boja proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, pri čemer bi sodelovali tudi strokovnjaki s področja organiziranega kriminala, kibernetske kriminalitete in s tem povezanih nezakonitih finančnih tokov.

| — | Države članice bodo morale svojo zakonodajo uskladiti z mednarodnimi sporazumi in zagotoviti, da se nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami obravnava kot hudo kaznivo dejanje, ki se kaznuje z najmanj štirimi leti zapora, in kot kaznivo dejanje, za katerega se uporabljajo ukrepi za boj proti pranju denarja in korupciji. |
| --- | --- |

—

Države članice bodo morale svojo zakonodajo uskladiti z mednarodnimi sporazumi in zagotoviti, da se nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami obravnava kot hudo kaznivo dejanje, ki se kaznuje z najmanj štirimi leti zapora, in kot kaznivo dejanje, za katerega se uporabljajo ukrepi za boj proti pranju denarja in korupciji.

| 4.6 | S predlogom za oblikovanje globalnega zavezništva za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, v skladu s katerim se vzpostavljata strukturirani dialog in sodelovanje z državami izvora, tranzita in potrošnje, pa tudi z nacionalnimi vladami, lokalnimi skupnostmi, civilno družbo in zasebnim sektorjem, se bodo znatno podprli cilji načrta. |
| --- | --- |

4.6

S predlogom za oblikovanje globalnega zavezništva za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, v skladu s katerim se vzpostavljata strukturirani dialog in sodelovanje z državami izvora, tranzita in potrošnje, pa tudi z nacionalnimi vladami, lokalnimi skupnostmi, civilno družbo in zasebnim sektorjem, se bodo znatno podprli cilji načrta.

| 4.7 | EESO je opredelil različne prednostne ukrepe za različne stopnje dobavne verige pri nezakoniti trgovini.






  — | Na ravni skupnosti je treba v državah izvora prednost nameniti ozaveščanju in ustvarjanju trajnostnih virov prihodkov in delovnih mest. |
| --- | --- | --- |

4.7

EESO je opredelil različne prednostne ukrepe za različne stopnje dobavne verige pri nezakoniti trgovini.

—

Na ravni skupnosti je treba v državah izvora prednost nameniti ozaveščanju in ustvarjanju trajnostnih virov prihodkov in delovnih mest.

| — | Kar zadeva organizirani kriminal, je treba prednostno uveljaviti sistem skupnih, učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kontrol in sankcij ter zagotoviti sredstva za policijske dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva organizirani kriminal, je treba prednostno uveljaviti sistem skupnih, učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kontrol in sankcij ter zagotoviti sredstva za policijske dejavnosti.

| — | S strani povpraševanja je treba tako z vidika podjetij kot potrošnikov prednost dati ozaveščanju, sledljivosti in označevanju. Za to bi bilo treba poskrbeti zlasti na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

S strani povpraševanja je treba tako z vidika podjetij kot potrošnikov prednost dati ozaveščanju, sledljivosti in označevanju. Za to bi bilo treba poskrbeti zlasti na evropski ravni.

| — | Prednostna naloga na ravni pravosodja mora biti kazenski pregon s ciljnim usposabljanjem sodnikov, da se zagotovi dosledno in sorazmerno izrekanje kazni. |
| --- | --- |

—

Prednostna naloga na ravni pravosodja mora biti kazenski pregon s ciljnim usposabljanjem sodnikov, da se zagotovi dosledno in sorazmerno izrekanje kazni.

| 4.8 | EESO se strinja, da za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v državah izvora potrebujemo več sredstev in bolj usmerjene pobude. Tako na primer podpira predlog Komisije, naj bo boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami pogoj za sklenitev vseh dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov EU. |
| --- | --- |

4.8

EESO se strinja, da za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v državah izvora potrebujemo več sredstev in bolj usmerjene pobude. Tako na primer podpira predlog Komisije, naj bo boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami pogoj za sklenitev vseh dvostranskih in večstranskih trgovinskih sporazumov EU.

| 4.9 | Po mnenju Odbora je vloga civilne družbe ključnega pomena pri obravnavi in preprečevanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami tako v državah izvora kot v namembnih državah. Še posebej pomembno je aktivno in zavestno vključevanje potrošnikov in zasebnega sektorja, da se spodbudi trajnostno izkoriščanje proizvodov iz prostoživečih vrst, zato Odbor podpira uvedbo sistema označevanja in sledljivosti. |
| --- | --- |

4.9

Po mnenju Odbora je vloga civilne družbe ključnega pomena pri obravnavi in preprečevanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami tako v državah izvora kot v namembnih državah. Še posebej pomembno je aktivno in zavestno vključevanje potrošnikov in zasebnega sektorja, da se spodbudi trajnostno izkoriščanje proizvodov iz prostoživečih vrst, zato Odbor podpira uvedbo sistema označevanja in sledljivosti.

| 4.10 | EESO meni, da je treba v učinkovite razvojne pristope vključiti podeželsko prebivalstvo, da bo lahko imelo koristi od zaščite prostoživečih vrst (npr. ekoturizem). Prehod tretjih držav na trajnostno gospodarstvo bo treba meriti in oceniti predvsem z vidika kakovosti življenja in zaposlitvenih možnosti, moral pa bo biti v skladu z agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in s tem povezanimi cilji trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

4.10

EESO meni, da je treba v učinkovite razvojne pristope vključiti podeželsko prebivalstvo, da bo lahko imelo koristi od zaščite prostoživečih vrst (npr. ekoturizem). Prehod tretjih držav na trajnostno gospodarstvo bo treba meriti in oceniti predvsem z vidika kakovosti življenja in zaposlitvenih možnosti, moral pa bo biti v skladu z agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in s tem povezanimi cilji trajnostnega razvoja.

| 4.11 | EESO poudarja, da je treba prebivalcem tretjih držav, ki so v nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami vključeni že v najzgodnejših fazah, zagotoviti alternative trajnostne vire prihodkov in delovnih mest. To bi lahko omogočili z ekoturizmom ali zagotavljanjem čim večjih možnosti donosa ekosistemskih storitev v povezavi z lokalnimi habitati in prostoživečimi vrstami. |
| --- | --- |

4.11

EESO poudarja, da je treba prebivalcem tretjih držav, ki so v nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami vključeni že v najzgodnejših fazah, zagotoviti alternative trajnostne vire prihodkov in delovnih mest. To bi lahko omogočili z ekoturizmom ali zagotavljanjem čim večjih možnosti donosa ekosistemskih storitev v povezavi z lokalnimi habitati in prostoživečimi vrstami.

| 4.12 | EESO poudarja potrebo po sodelovanju s poslovnim sektorjem, da se spodbudita dvosmerna razprava in pretok informacij in tako zagotovi, da bo poslovni sektor pozitivno prispeval k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. Strategije reševanja teh problemov ni mogoče izvajati z izključevanjem poslovnega sektorja. |
| --- | --- |

4.12

EESO poudarja potrebo po sodelovanju s poslovnim sektorjem, da se spodbudita dvosmerna razprava in pretok informacij in tako zagotovi, da bo poslovni sektor pozitivno prispeval k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. Strategije reševanja teh problemov ni mogoče izvajati z izključevanjem poslovnega sektorja.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO predlaga obsežno evropsko kampanjo ozaveščanja, da se potrošniki in zasebni sektor vključijo v prizadevanja za zmanjšanje ponudbe nezakonitih proizvodov iz prostoživečih vrst in povpraševanja po njih. Odbor zaradi široke opredelitve „nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami“ priporoča, da se osredotočimo na manj znamenite rastline in živali (22) ter iz njih pridobljene proizvode (23). |
| --- | --- |

5.1

EESO predlaga obsežno evropsko kampanjo ozaveščanja, da se potrošniki in zasebni sektor vključijo v prizadevanja za zmanjšanje ponudbe nezakonitih proizvodov iz prostoživečih vrst in povpraševanja po njih. Odbor zaradi široke opredelitve „nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami“ priporoča, da se osredotočimo na manj znamenite rastline in živali (22) ter iz njih pridobljene proizvode (23).

| 5.2 | EESO znova poudarja, da je pripravljen podpreti pobude, ki bi jih morda želela uvesti EU, in v njih sodelovati, kot je pobuda za uporabo mreže ekonomskih in socialnih akterjev iz EU in Afrike, ki jo je vzpostavil Odbor. Pozdravil bi tudi kakršno koli pobudo Komisije za oblikovanje foruma za razpravo o izvajanju akcijskega načrta in bi bil pripravljen tudi gostiti dogodek v zvezi s tem. |
| --- | --- |

5.2

EESO znova poudarja, da je pripravljen podpreti pobude, ki bi jih morda želela uvesti EU, in v njih sodelovati, kot je pobuda za uporabo mreže ekonomskih in socialnih akterjev iz EU in Afrike, ki jo je vzpostavil Odbor. Pozdravil bi tudi kakršno koli pobudo Komisije za oblikovanje foruma za razpravo o izvajanju akcijskega načrta in bi bil pripravljen tudi gostiti dogodek v zvezi s tem.

| 5.3 | EESO se strinja z Londonsko izjavo, ki poziva k posebnim ukrepom, da bi zagotovili odgovorno ravnanje zasebnega sektorja, ter k uvedbi sistema označevanja in sledljivosti, ki bo zagotavljal zakonitost in trajnost trgovine s prostoživečimi vrstami, tako z gospodarskega in okoljskega vidika kot tudi z vidika lokalnih skupnosti. Kot zgled se lahko uporabijo obstoječi sistemi, ki veljajo za trgovino s kaviarjem in tropskim lesom (24). Sistem za upravljanje zooloških podatkov (ZIMS), ki ga uporablja Evropska zveza živalskih vrtov (EAZA), bi bil lahko dober zgled za skupen sistem sledljivosti živih živali. |
| --- | --- |

5.3

EESO se strinja z Londonsko izjavo, ki poziva k posebnim ukrepom, da bi zagotovili odgovorno ravnanje zasebnega sektorja, ter k uvedbi sistema označevanja in sledljivosti, ki bo zagotavljal zakonitost in trajnost trgovine s prostoživečimi vrstami, tako z gospodarskega in okoljskega vidika kot tudi z vidika lokalnih skupnosti. Kot zgled se lahko uporabijo obstoječi sistemi, ki veljajo za trgovino s kaviarjem in tropskim lesom (24). Sistem za upravljanje zooloških podatkov (ZIMS), ki ga uporablja Evropska zveza živalskih vrtov (EAZA), bi bil lahko dober zgled za skupen sistem sledljivosti živih živali.

| 5.4 | Odbor obžaluje, da v predlogu Komisije ni omenjeno, da nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ogroža javno zdravje ter avtohtone živalske in rastlinske vrste. To je zelo pomembno vprašanje, zato poziva k njegovi vključitvi v akcijski načrt EU. Poudarja, da lahko omenjeni sistem označevanja in sledljivosti skupaj z ustreznim veterinarskim in fitosanitarnim nadzorom prispeva k zmanjšanju pojava in širjenja nalezljivih bolezni po svetu. Treba bi bilo okrepiti sodelovanje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC). |
| --- | --- |

5.4

Odbor obžaluje, da v predlogu Komisije ni omenjeno, da nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ogroža javno zdravje ter avtohtone živalske in rastlinske vrste. To je zelo pomembno vprašanje, zato poziva k njegovi vključitvi v akcijski načrt EU. Poudarja, da lahko omenjeni sistem označevanja in sledljivosti skupaj z ustreznim veterinarskim in fitosanitarnim nadzorom prispeva k zmanjšanju pojava in širjenja nalezljivih bolezni po svetu. Treba bi bilo okrepiti sodelovanje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC).

| 5.5 | Nov mejnik na področju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami je e-trgovanje. EESO ugotavlja, da obstajajo številne oblike nezakonitega e-trgovanja, kot je izkrivljena uporaba spletnih mest za poslovanje in forumov v družbenih medijih ali posebne spletne platforme z omejenim dostopom, ki nastajajo na nevidnem spletu. V zvezi s prvim primerom Odbor izpostavlja številne dobre prakse, ki bi jih Evropska komisija morala upoštevati, kot je sporazum, ki sta ga junija 2013 podpisala italijanska gozdarska inšpekcija in dva glavna spletna ponudnika oglasov eBay annunci in Subito.it (25), na podlagi katerega naj bi bilo na voljo več informacij v korist potrošnikom, predvidena pa je tudi možnost hitrega umika sumljivih ponudb. Sporazum omogoča filtriranje oglasov, tako da so objavljeni samo oglasi, ki zagotavljajo sledljivost predmeta prodaje. Glede nevidnega spleta EESO predlaga oblikovanje posebne projektne skupine, ki bi ji pomagali strokovnjaki s področja kibernetske kriminalitete. |
| --- | --- |

5.5

Nov mejnik na področju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami je e-trgovanje. EESO ugotavlja, da obstajajo številne oblike nezakonitega e-trgovanja, kot je izkrivljena uporaba spletnih mest za poslovanje in forumov v družbenih medijih ali posebne spletne platforme z omejenim dostopom, ki nastajajo na nevidnem spletu. V zvezi s prvim primerom Odbor izpostavlja številne dobre prakse, ki bi jih Evropska komisija morala upoštevati, kot je sporazum, ki sta ga junija 2013 podpisala italijanska gozdarska inšpekcija in dva glavna spletna ponudnika oglasov eBay annunci in Subito.it (25), na podlagi katerega naj bi bilo na voljo več informacij v korist potrošnikom, predvidena pa je tudi možnost hitrega umika sumljivih ponudb. Sporazum omogoča filtriranje oglasov, tako da so objavljeni samo oglasi, ki zagotavljajo sledljivost predmeta prodaje. Glede nevidnega spleta EESO predlaga oblikovanje posebne projektne skupine, ki bi ji pomagali strokovnjaki s področja kibernetske kriminalitete.

| 5.6 | EESO poudarja pomen 17. zasedanja Konference pogodbenic (COP 17) za Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo organizirana septembra/oktobra 2016 v Južni Afriki. EU ima 28 glasov, ki morajo odražati odločna stališča iz tega akcijskega načrta. Nekateri predlogi, ki jih je Komisija že predložila, bodo prispevali k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, tudi z vključitvijo vse večjega števila ustreznih vrst na seznam CITES. EESO poziva Komisijo, naj podpre predlog, da se zaprejo domači trgi za slonovino, s čimer bi bistveno prispevali k preprečevanju grožnje, da afriški sloni izumrejo. |
| --- | --- |

5.6

EESO poudarja pomen 17. zasedanja Konference pogodbenic (COP 17) za Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki bo organizirana septembra/oktobra 2016 v Južni Afriki. EU ima 28 glasov, ki morajo odražati odločna stališča iz tega akcijskega načrta. Nekateri predlogi, ki jih je Komisija že predložila, bodo prispevali k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, tudi z vključitvijo vse večjega števila ustreznih vrst na seznam CITES. EESO poziva Komisijo, naj podpre predlog, da se zaprejo domači trgi za slonovino, s čimer bi bistveno prispevali k preprečevanju grožnje, da afriški sloni izumrejo.

V Bruslju, 14. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Opredelitev nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami zajema mednarodno in nemednarodno nezakonito trgovino s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter proizvodi iz njih in s tem tesno povezana kazniva dejanja, na primer divji lov.

1

(2)  Med letoma 2007 in 2013 se je obseg divjega lova tako povečal, da se je s tem izničila obnovitev vrst, dosežena v predhodnih treh desetletjih, kar resnično ogroža ohranjanje biotske raznovrstnosti in trajnostni razvoj. Tako je na primer v Afriki vsako leto zaradi slonovine ubitih 20 000 do 25 000 slonov, samo med letoma 2010 in 2012 pa je bilo ubitih 100 000 slonov.

2

(3)  Obseg nezakonite trgovine se povečuje zaradi naraščajočega povpraševanja po proizvodih iz prostoživečih vrst, kot so slonovina, nosorogova roževina in tigrove kosti, zlasti v nekaterih azijskih državah (npr. na Kitajskem in v Vietnamu).

3

(4)  Posledice nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami so še večje zaradi drugih dejavnikov, kot so globalizirana potrošnja, netrajnostna raba zemljišč, podnebne spremembe, pretirano izkoriščanje zdravilnih rastlin in intenzivni turizem v povezavi z lovom.

4

(5)  Nezakonita sečnja gozdov predstavlja do 30 % svetovne trgovine z lesom in več kot 50 % krčenja gozdov v osrednji Afriki, na območju Amazonke in v jugovzhodni Aziji, s čimer se avtohtonemu prebivalstvu onemogoča velika priložnost za trajnostni razvoj.

5

(6)  Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) je leta 2011 zahodnega črnega nosoroga razglasila za izumrlega zaradi divjega lova.

6

(7)  Nezakoniti ribolov po ocenah predstavlja 19 % prijavljene vrednosti ulova.

7

(8)  UNODC, World Wildlife Crime Report: Trafficking in protected species (Poročilo o kriminalu, povezanemu s prostoživečimi vrstami, po svetu: nezakonita trgovina z zaščitenimi vrstami), 2016.

8

World Wildlife Crime Report: Trafficking in protected species

(9)  Evropska komisija, Sporočilo o akcijskem načrtu za okrepitev boja proti financiranju terorizma, COM(2016) 50 final.

9

(10)  UL C 424, 26.11.2014, str. 52.

10

(11)  Poročilo Svetovnega sklada za naravo (WWF) – http://awsassets.panda.org/downloads/wwffightingillicitwildlifetrafficking_lr.pdf.

11

(12)  Evropska zveza živalskih vrtov in akvarijev (EAZA) je vodilna organizacija v tem sektorju, vanjo je včlanjenih 377 institucij iz 43 držav iz Evrope in Bližnjega vzhoda.

12

(13)  V resoluciji, ki jo je leta 2013 sprejela Komisija Združenih narodov za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje in podprl Ekonomski in socialni svet Združenih narodov, je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami opredeljena kot „huda oblika organiziranega kriminala“, za katerega so odgovorne iste vrste svetovnih organiziranih kriminalnih združb, ki so odgovorne tudi za dejavnosti, kot je trgovina z ljudmi, drogami in strelnim orožjem.

13

(14)  Resolucija ZN št. 69/314, Boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, 30. julij 2015.

14

Boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami

(15)  Londonsko izjavo so na konferenci o nezakonitem trgovanju s prostoživečimi vrstami leta 2014 podpisali voditelji držav, ministri in predstavniki 46 držav. Izjava določa nove standarde na področju boja proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, vključno s spremembo sedanjih zakonov, da bi divji lov in nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami uvrstili med „huda kazniva dejanja“, prepovedjo uporabe vrst, katerih obstoj je ogrožen, krepitvijo čezmejnega sodelovanja in usklajevanjem mrež za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami.

15

(16)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2014 o kriminalu, povezanem s prostoživečimi živalmi in rastlinami (2013/2747(RSP)).

16

(17)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o pristopu EU k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami – COM(2014) 64 final.

17

(18)  Glej opombo 10.

18

(19)  Ricardo Energy & Environment, Strengthening cooperation with business sectors against illegal trade in wildlife (Okrepljeno sodelovanje s poslovnim sektorjem v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami). Poročilo GD Evropske komisije za okolje, 2015.

19

Strengthening cooperation with business sectors against illegal trade in wildlife

(20)  Evropska komisija, Analysis and Evidence in support of the EU Action Plan against Wildlife Trafficking (Analiza in dokazi v podporo akcijskemu načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami), delovni dokument služb Komisije, SWD(2016) 38 final.

20

Analysis and Evidence in support of the EU Action Plan against Wildlife Trafficking

(21)  Glej opombo 10.

21

(22)  Konvencija CITES ima tri priloge, v katerih so vrste razvrščene po kategorijah glede na potrebno stopnjo zaščite, tj. glede na to, v kakšni meri so ogrožene zaradi mednarodne trgovine. V prilogah je navedenih približno 5 600 vrst živali in 30 000 vrst rastlin, ki so zaščitene pred pretiranim izkoriščanjem v okviru mednarodne trgovine. To pomeni, da nezakonita trgovina ogroža tudi manj znane in znamenite vrste, kot so na primer luskavci, ena od vrst, s katero se najpogosteje nezakonito trguje.

22

(23)  Trgovina s prostoživečimi vrstami lahko vključuje žive živali in rastline, pa tudi vrsto iz njih pridobljenih proizvodov zaradi številnih možnosti njihove uporabe (sestavine tradicionalnih zdravil, hrana, gorivo, krma, gradbeni material, oblačila, okraski idr.); http://www.traffic.org/trade/.

23

(24)  CITES vključuje univerzalni sistem označevanja kaviarja, katerega uvoz je dovoljen samo po prejemu ustreznih dovoljenj pristojnih organov (www.cites.org/common/resource/reg_caviar.pdf). Kar zadeva trgovino na področju gozdarstva, je cilj zakonodaje EU preprečiti nezakonito trgovino s tropskim lesom s podpiranjem uvedbe nacionalnih sistemov sledljivosti.

24

(25)  Na Ebay annunci in Subito.it je objavljenih 90 % vseh spletnih oglasov v Italiji, http://www.corpoforestale.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/7388.

25

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/80

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE ter o spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009

[COM(2016) 157 final – 2016/0084 (COD)]

(2016/C 389/11)

| Poročevalec: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |

Poročevalec:

Cillian LOHAN

Svet in Evropski parlament sta 8. oziroma 11. aprila 2016 sklenila, da v skladu s členom 114 in členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE ter o spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009

[COM(2016) 157 final – 2016/0084 (COD)].

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel soglasno na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 14. julija 2016) s 184 glasovi za.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije, s katerim naj bi se v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo izboljšalo delovanje notranjega trga v sektorju gnojil. Meni, da bi lahko z razširitvijo tega pristopa tudi na druge sektorje prispevali k okoljski trajnosti na splošno, pa tudi h gospodarskemu razvoju, ustvarjanju delovnih mest in varstvu okolja. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja predlog Komisije, s katerim naj bi se v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo izboljšalo delovanje notranjega trga v sektorju gnojil. Meni, da bi lahko z razširitvijo tega pristopa tudi na druge sektorje prispevali k okoljski trajnosti na splošno, pa tudi h gospodarskemu razvoju, ustvarjanju delovnih mest in varstvu okolja.

| 1.2 | Odbor podpira predlog, da se razširi področje uporabe obstoječe uredbe in se tako ustvarijo harmonizirani in enaki konkurenčni pogoji za gnojila iz organskih surovin in odpadkov ter se odpravijo ovire za inovacije. Kljub temu priporoča, da se ohranijo in uporabljajo vsa ključna načela varstva okolja, tudi previdnostno načelo. |
| --- | --- |

1.2

Odbor podpira predlog, da se razširi področje uporabe obstoječe uredbe in se tako ustvarijo harmonizirani in enaki konkurenčni pogoji za gnojila iz organskih surovin in odpadkov ter se odpravijo ovire za inovacije. Kljub temu priporoča, da se ohranijo in uporabljajo vsa ključna načela varstva okolja, tudi previdnostno načelo.

| 1.3 | EESO se strinja s tem, da se oblikuje učinkovit sistem nadzora, označevanja in sledljivosti za zagotavljanje kakovosti in varnosti proizvodov, v katerega so vključene vse vpletene strani. Predlaga uporabo sistema označevanja, ki se že uporablja za fitofarmacevtska sredstva, da se zagotovijo jasne informacije o uporabi in shranjevanju gnojil. Poleg tega priporoča, da se uvede uradna analitična metoda za preverjanje referenc sistemov označevanja in zagotovitev, da je uporabljeno označevanje zanesljivo in celostno. |
| --- | --- |

1.3

EESO se strinja s tem, da se oblikuje učinkovit sistem nadzora, označevanja in sledljivosti za zagotavljanje kakovosti in varnosti proizvodov, v katerega so vključene vse vpletene strani. Predlaga uporabo sistema označevanja, ki se že uporablja za fitofarmacevtska sredstva, da se zagotovijo jasne informacije o uporabi in shranjevanju gnojil. Poleg tega priporoča, da se uvede uradna analitična metoda za preverjanje referenc sistemov označevanja in zagotovitev, da je uporabljeno označevanje zanesljivo in celostno.

| 1.4 | Odbor ugotavlja, da sta ključna vidika v predlogu Komisije rodovitnost in varstvo tal, vendar bo brez okvirne direktive o tleh ta cilj težko uresničiti. Poleg tega poudarja, da je treba upoštevati razlike v vrsti tal med državami članicami, zato bi bilo treba sprejeti ciljne standarde. |
| --- | --- |

1.4

Odbor ugotavlja, da sta ključna vidika v predlogu Komisije rodovitnost in varstvo tal, vendar bo brez okvirne direktive o tleh ta cilj težko uresničiti. Poleg tega poudarja, da je treba upoštevati razlike v vrsti tal med državami članicami, zato bi bilo treba sprejeti ciljne standarde.

| 1.5 | Odbor podpira predlog za določitev mejnih vrednosti, da se zmanjša vsebnost kadmija in drugih težkih kovin v gnojilih. Zaveda se, da se bodo zaradi te odločitve povečali stroški proizvodnje gnojil, pri kateri je fosfat pridobljen iz izkopane rude, in poudarja, da je to velika priložnost za to, da organska gnojila iz bioloških odpadkov pridobijo znaten tržni delež. S tem pa se bodo ustvarile dodatne priložnosti in se bo prispevalo k spodbujanju inovacij, rasti in ustvarjanja delovnih mest. |
| --- | --- |

1.5

Odbor podpira predlog za določitev mejnih vrednosti, da se zmanjša vsebnost kadmija in drugih težkih kovin v gnojilih. Zaveda se, da se bodo zaradi te odločitve povečali stroški proizvodnje gnojil, pri kateri je fosfat pridobljen iz izkopane rude, in poudarja, da je to velika priložnost za to, da organska gnojila iz bioloških odpadkov pridobijo znaten tržni delež. S tem pa se bodo ustvarile dodatne priložnosti in se bo prispevalo k spodbujanju inovacij, rasti in ustvarjanja delovnih mest.

| 1.6 | EESO priznava, da proizvajalci pri označevanju lahko ravnajo v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi, vendar zaradi učinka, ki bi ga različni nacionalni standardi in pravila lahko imeli na izkrivljanje in razdrobljenost trga, poudarja, da je potreben pristop, s katerim bi preprečili nelojalno konkurenco in neizpolnjevanje najvišjih standardov na področju sledljivosti, kakovosti in varnosti. |
| --- | --- |

1.6

EESO priznava, da proizvajalci pri označevanju lahko ravnajo v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi, vendar zaradi učinka, ki bi ga različni nacionalni standardi in pravila lahko imeli na izkrivljanje in razdrobljenost trga, poudarja, da je potreben pristop, s katerim bi preprečili nelojalno konkurenco in neizpolnjevanje najvišjih standardov na področju sledljivosti, kakovosti in varnosti.

| 1.7 | Odbor meni, da nekatere opredelitve in standardi glede gnojil, pridobljenih iz sekundarnih surovin, niso jasni. Zlasti bo bistveno opredeliti „sekundarne surovine“ v predlogih direktiv in uredb v zvezi z načeli krožnega gospodarstva. EESO priporoča, da se nova uredba tesneje poveže in uskladi z direktivo o odpadkih in se tako izboljša njeno izvajanje. |
| --- | --- |

1.7

Odbor meni, da nekatere opredelitve in standardi glede gnojil, pridobljenih iz sekundarnih surovin, niso jasni. Zlasti bo bistveno opredeliti „sekundarne surovine“ v predlogih direktiv in uredb v zvezi z načeli krožnega gospodarstva. EESO priporoča, da se nova uredba tesneje poveže in uskladi z direktivo o odpadkih in se tako izboljša njeno izvajanje.

| 1.8 | Odbor meni, da je prehod na krožno gospodarstvo bistveni izziv za Evropo in prihodnje generacije. Da bi pri tem dosegli napredek, priporoča, naj se zagotovijo spodbude za podjetja, ki bi želela spremeniti svoj način proizvodnje, in uvedejo pobude v podporo sprememb na področju obveščanja, ozaveščanja, izobraževanja in poklicnega usposabljanja. |
| --- | --- |

1.8

Odbor meni, da je prehod na krožno gospodarstvo bistveni izziv za Evropo in prihodnje generacije. Da bi pri tem dosegli napredek, priporoča, naj se zagotovijo spodbude za podjetja, ki bi želela spremeniti svoj način proizvodnje, in uvedejo pobude v podporo sprememb na področju obveščanja, ozaveščanja, izobraževanja in poklicnega usposabljanja.

| 1.9 | V strategijah držav članic za čiščenje odpadnih voda, infrastrukturo za njihovo čiščenje in ravnanje z njimi je treba priznati pomen odpadnih voda in blata kot virov surovin za industrijo organskih gnojil. |
| --- | --- |

1.9

V strategijah držav članic za čiščenje odpadnih voda, infrastrukturo za njihovo čiščenje in ravnanje z njimi je treba priznati pomen odpadnih voda in blata kot virov surovin za industrijo organskih gnojil.

| 1.10 | Zbiranje odpadkov in proizvodnja na regionalni ravni ob uporabi distribucijskih omrežij v državah članicah bi morala biti sestavni del strukture trga organskih gnojil. |
| --- | --- |

1.10

Zbiranje odpadkov in proizvodnja na regionalni ravni ob uporabi distribucijskih omrežij v državah članicah bi morala biti sestavni del strukture trga organskih gnojil.

2.   Uvod

| 2.1 | Predlog Komisije je bil pripravljen, da se v širšem okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (1) ponudijo konkretne rešitve problemov, ki so bili ugotovljeni v naknadni oceni (2) obstoječe uredbe o gnojilih (3). |
| --- | --- |

2.1

Predlog Komisije je bil pripravljen, da se v širšem okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (1) ponudijo konkretne rešitve problemov, ki so bili ugotovljeni v naknadni oceni (2) obstoječe uredbe o gnojilih (3).

| 2.2 | Namen predloga je zlasti obravnavati dva očitna problema, s katerima se sooča notranji trg v sektorju gnojil:






  — | v konkurenci med gnojili, pridobljenimi iz domačih organskih ali sekundarnih surovin v skladu z modelom krožnega gospodarstva, in proizvodi, ki so proizvedeni v skladu z modelom linearnega gospodarstva, imajo prednost slednji (4). To izkrivljanje konkurence (5) ovira naložbe v bolj trajnostne proizvode in prehod na krožno gospodarstvo (6), |
| --- | --- | --- |

2.2

Namen predloga je zlasti obravnavati dva očitna problema, s katerima se sooča notranji trg v sektorju gnojil:

—

v konkurenci med gnojili, pridobljenimi iz domačih organskih ali sekundarnih surovin v skladu z modelom krožnega gospodarstva, in proizvodi, ki so proizvedeni v skladu z modelom linearnega gospodarstva, imajo prednost slednji (4). To izkrivljanje konkurence (5) ovira naložbe v bolj trajnostne proizvode in prehod na krožno gospodarstvo (6),

| — | obstoječa uredba ne obravnava specifičnih pomislekov in omejitev v zvezi z učinkom uporabe gnojil ES na tla, celinske vode, morja in hrano. Ker na ravni EU ni smernic, so države članice določile enostranske omejitve, zlasti glede koncentracije kadmija v anorganskih fosfatnih gnojilih, s čimer se še povečuje razdrobljenost trga. |
| --- | --- |

—

obstoječa uredba ne obravnava specifičnih pomislekov in omejitev v zvezi z učinkom uporabe gnojil ES na tla, celinske vode, morja in hrano. Ker na ravni EU ni smernic, so države članice določile enostranske omejitve, zlasti glede koncentracije kadmija v anorganskih fosfatnih gnojilih, s čimer se še povečuje razdrobljenost trga.

| 2.3 | Ključni elementi predloga Komisije:






  — | večja dostopnost oznake „gnojilo ES“ (7) in ustvarjanje harmoniziranih in enakih konkurenčnih pogojev za najbolj inovativna in trajnostna gnojila, vključno z gnojili, proizvedenimi iz organskih materialov (tudi iz bioloških odpadkov in živalskih stranskih proizvodov) ali sekundarnih surovin. Med gnojilne proizvode z oznako CE bodo spadali tudi proizvodi, s katerimi naj bi se izboljšala učinkovitost rastlinskih prehranjevalnih procesov, kot so agrarni dodatki in rastlinski biostimulanti (8), |
| --- | --- | --- |

2.3

Ključni elementi predloga Komisije:

—

večja dostopnost oznake „gnojilo ES“ (7) in ustvarjanje harmoniziranih in enakih konkurenčnih pogojev za najbolj inovativna in trajnostna gnojila, vključno z gnojili, proizvedenimi iz organskih materialov (tudi iz bioloških odpadkov in živalskih stranskih proizvodov) ali sekundarnih surovin. Med gnojilne proizvode z oznako CE bodo spadali tudi proizvodi, s katerimi naj bi se izboljšala učinkovitost rastlinskih prehranjevalnih procesov, kot so agrarni dodatki in rastlinski biostimulanti (8),

| — | zagotovitev, da so proizvodi, dani na trg, varni in visoko kakovostni, z uporabo ustreznega sistema nadzora, označevanja in sledljivosti, ki bo vključeval proizvajalce, uvoznike, distributerje in gospodarske subjekte (9) in v katerem bo posodobljen postopek ugotavljanja skladnosti in nadzora trga v skladu z „novim zakonodajnim okvirom“ za zakonodajo o proizvodih. Proizvajalci se bodo še vedno lahko odločali, ali bodo ravnali v skladu z novimi harmoniziranimi zahtevami ali nacionalnimi pravili (10), |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da so proizvodi, dani na trg, varni in visoko kakovostni, z uporabo ustreznega sistema nadzora, označevanja in sledljivosti, ki bo vključeval proizvajalce, uvoznike, distributerje in gospodarske subjekte (9) in v katerem bo posodobljen postopek ugotavljanja skladnosti in nadzora trga v skladu z „novim zakonodajnim okvirom“ za zakonodajo o proizvodih. Proizvajalci se bodo še vedno lahko odločali, ali bodo ravnali v skladu z novimi harmoniziranimi zahtevami ali nacionalnimi pravili (10),

| — | določitev mejnih vrednosti za težke kovine (zlasti kadmij (11)) in kontaminante v gnojilnih proizvodih, da se spodbudijo naložbe v bolj trajnostna gnojila. |
| --- | --- |

—

določitev mejnih vrednosti za težke kovine (zlasti kadmij (11)) in kontaminante v gnojilnih proizvodih, da se spodbudijo naložbe v bolj trajnostna gnojila.

| 2.4 | Po navedbah Komisije naj bi bil predlog koristen z več vidikov:






  — | pri recikliranju bioloških odpadkov za proizvodnjo organskih gnojil bo ustvarjenih okrog 120 000 novih delovnih mest, |
| --- | --- | --- |

2.4

Po navedbah Komisije naj bi bil predlog koristen z več vidikov:

—

pri recikliranju bioloških odpadkov za proizvodnjo organskih gnojil bo ustvarjenih okrog 120 000 novih delovnih mest,

| — | zmanjšala se bo odvisnost od tujih surovin (na primer fosfata): reciklirani biološki odpadki bi lahko nadomestili do 30 % anorganskih gnojil, |
| --- | --- |

—

zmanjšala se bo odvisnost od tujih surovin (na primer fosfata): reciklirani biološki odpadki bi lahko nadomestili do 30 % anorganskih gnojil,

| — | zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in porabe energije zaradi proizvodnje anorganskih gnojil, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in porabe energije zaradi proizvodnje anorganskih gnojil,

| — | zmanjšanje onesnaževanja, ki ga povzroča prekomerna količina hranil, zlasti evtrofikacija ekosistemov, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje onesnaževanja, ki ga povzroča prekomerna količina hranil, zlasti evtrofikacija ekosistemov,

| — | učinkovitejša raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovitejša raba virov,

| — | vsesplošno zmanjšanje stroškov zagotavljanja skladnosti za gospodarske subjekte, |
| --- | --- |

—

vsesplošno zmanjšanje stroškov zagotavljanja skladnosti za gospodarske subjekte,

| — | 65-odstotno zmanjšanje stroškov industrije pri dajanju novih proizvodov na trg. |
| --- | --- |

—

65-odstotno zmanjšanje stroškov industrije pri dajanju novih proizvodov na trg.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije, ki rešuje nekatere resne probleme na trgu gnojil in prispeva k prehodu na krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja predlog Komisije, ki rešuje nekatere resne probleme na trgu gnojil in prispeva k prehodu na krožno gospodarstvo.

| 3.2 | Odbor znova izraža svojo podporo vsem pobudam, ki naj bi pomagale pri zaprtju zanke v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (12). Meni, da je zagotavljanje harmoniziranih in enakih konkurenčnih pogojev za organska gnojila pomemben okoljski cilj, pa tudi velika spodbuda za gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

3.2

Odbor znova izraža svojo podporo vsem pobudam, ki naj bi pomagale pri zaprtju zanke v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (12). Meni, da je zagotavljanje harmoniziranih in enakih konkurenčnih pogojev za organska gnojila pomemben okoljski cilj, pa tudi velika spodbuda za gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest.

| 3.3 | EESO se strinja, da je treba odpraviti ovire za prosti pretok sekundarnih surovin (vključno z organskimi sekundarnimi surovinami) in inovacije, pri tem pa ohraniti in uporabljati vsa ključna načela varstva okolja, tudi previdnostno načelo. |
| --- | --- |

3.3

EESO se strinja, da je treba odpraviti ovire za prosti pretok sekundarnih surovin (vključno z organskimi sekundarnimi surovinami) in inovacije, pri tem pa ohraniti in uporabljati vsa ključna načela varstva okolja, tudi previdnostno načelo.

| 3.4 | Odbor podpira predlog, da se vzpostavi učinkovit sistem nadzora, označevanja in sledljivosti za zagotovitev varnosti in kakovosti teh proizvodov zlasti:






  — | z uporabo istega sistema označevanja, ki se že uporablja za fitofarmacevtska sredstva (13), da se kmetom zagotovijo jasne informacije o uporabi in shranjevanju gnojil, |
| --- | --- | --- |

3.4

Odbor podpira predlog, da se vzpostavi učinkovit sistem nadzora, označevanja in sledljivosti za zagotovitev varnosti in kakovosti teh proizvodov zlasti:

—

z uporabo istega sistema označevanja, ki se že uporablja za fitofarmacevtska sredstva (13), da se kmetom zagotovijo jasne informacije o uporabi in shranjevanju gnojil,

| — | z določitvijo skupnega standarda za predstavitev in sporočanje zahtevanih informacij, kot je navedeno v Prilogi III, |
| --- | --- |

—

z določitvijo skupnega standarda za predstavitev in sporočanje zahtevanih informacij, kot je navedeno v Prilogi III,

| — | z oblikovanjem uradnih analitičnih metodologij za preverjanje referenc sistemov označevanja in zagotovitev, da je uporabljeno označevanje zanesljivo in celostno. |
| --- | --- |

—

z oblikovanjem uradnih analitičnih metodologij za preverjanje referenc sistemov označevanja in zagotovitev, da je uporabljeno označevanje zanesljivo in celostno.

| 3.5 | EESO priznava, da proizvajalci pri označevanju lahko ravnajo v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi, vendar poudarja, da so različna nacionalna pravila in standardi eden od glavnih vzrokov za sedanje izkrivljanje in razdrobljenost trga. Zato priporoča ciljno usmerjen pristop, da se prepreči novo tveganje zaradi nelojalne konkurence in neizpolnjevanja najvišjih standardov na področju sledljivosti, kakovosti in varnosti. |
| --- | --- |

3.5

EESO priznava, da proizvajalci pri označevanju lahko ravnajo v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi, vendar poudarja, da so različna nacionalna pravila in standardi eden od glavnih vzrokov za sedanje izkrivljanje in razdrobljenost trga. Zato priporoča ciljno usmerjen pristop, da se prepreči novo tveganje zaradi nelojalne konkurence in neizpolnjevanja najvišjih standardov na področju sledljivosti, kakovosti in varnosti.

| 3.6 | Odbor ugotavlja, da sta ključna vidika v predlogu Komisije rodovitnost in varstvo tal, vendar bo ta cilj težko uresničiti brez okvirne direktive o tleh, s katero bi določili in uveljavili skupne standarde za trajnostno rabo in varstvo tal (14). Poleg tega poudarja, da je treba upoštevati sedanje razlike v vrsti tal med državami članicami, zato bi bilo treba sprejeti ciljne standarde. |
| --- | --- |

3.6

Odbor ugotavlja, da sta ključna vidika v predlogu Komisije rodovitnost in varstvo tal, vendar bo ta cilj težko uresničiti brez okvirne direktive o tleh, s katero bi določili in uveljavili skupne standarde za trajnostno rabo in varstvo tal (14). Poleg tega poudarja, da je treba upoštevati sedanje razlike v vrsti tal med državami članicami, zato bi bilo treba sprejeti ciljne standarde.

| 3.7 | Odbor se strinja z določitvijo mejnih vrednosti, da se postopno zmanjša vsebnost kadmija in drugih težkih kovin v gnojilih. Hkrati se zaveda, da se bodo s takojšnjim in drastičnim zmanjšanjem vsebnosti kadmija v gnojilih povečali stroški proizvodnje, s tem pa tudi stroški za kmete in potrošnike. Glede na prelomen razvoj, ki je del prehoda na model krožnega gospodarstva, bi bil lahko ta premik stroškov in nato cen ekonomski instrument za spodbujanje sprememb na ravni potrošnikov ali kmetov. Kmete je treba zaščititi pred občutnimi povišanji cen in jim zato omogočiti dostop do gnojil, da bodo lahko zadovoljili svoje potrebe. |
| --- | --- |

3.7

Odbor se strinja z določitvijo mejnih vrednosti, da se postopno zmanjša vsebnost kadmija in drugih težkih kovin v gnojilih. Hkrati se zaveda, da se bodo s takojšnjim in drastičnim zmanjšanjem vsebnosti kadmija v gnojilih povečali stroški proizvodnje, s tem pa tudi stroški za kmete in potrošnike. Glede na prelomen razvoj, ki je del prehoda na model krožnega gospodarstva, bi bil lahko ta premik stroškov in nato cen ekonomski instrument za spodbujanje sprememb na ravni potrošnikov ali kmetov. Kmete je treba zaščititi pred občutnimi povišanji cen in jim zato omogočiti dostop do gnojil, da bodo lahko zadovoljili svoje potrebe.

| 3.8 | EESO poudarja, da bi lahko dodatni stroški zagotavljanja skladnosti negativno vplivali na konkurenčnost MSP (15). Zaradi strateškega pomena te uredbe priporoča, da se zagotovijo spodbude za prehod MSP na bolj trajnosten način proizvodnje (16). Generalna direktorata Evropske komisije za raziskave in kmetijstvo bosta v tem procesu imela ključno vlogo. |
| --- | --- |

3.8

EESO poudarja, da bi lahko dodatni stroški zagotavljanja skladnosti negativno vplivali na konkurenčnost MSP (15). Zaradi strateškega pomena te uredbe priporoča, da se zagotovijo spodbude za prehod MSP na bolj trajnosten način proizvodnje (16). Generalna direktorata Evropske komisije za raziskave in kmetijstvo bosta v tem procesu imela ključno vlogo.

| 3.9 | EESO meni, da si morajo za prehod na bolj trajnostna gnojila in krožno gospodarstvo močno prizadevati vse vpletene strani (proizvajalci, kmetje, delavci in potrošniki). Tehnični nasveti in najboljše prakse se še naprej razvijajo, vendar pa seznanjanje z njimi ni vedno dobro. Tako kot na drugih področjih so tudi tukaj bistvenega pomena obveščanje, kampanje ozaveščanja, poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje (17). K uresničitvi tega lahko prispeva forum za krožno gospodarstvo, ki naj bi ga gostil EESO in je bil predlagan v mnenju NAT/676 o svežnju o krožnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.9

EESO meni, da si morajo za prehod na bolj trajnostna gnojila in krožno gospodarstvo močno prizadevati vse vpletene strani (proizvajalci, kmetje, delavci in potrošniki). Tehnični nasveti in najboljše prakse se še naprej razvijajo, vendar pa seznanjanje z njimi ni vedno dobro. Tako kot na drugih področjih so tudi tukaj bistvenega pomena obveščanje, kampanje ozaveščanja, poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje (17). K uresničitvi tega lahko prispeva forum za krožno gospodarstvo, ki naj bi ga gostil EESO in je bil predlagan v mnenju NAT/676 o svežnju o krožnem gospodarstvu.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO se strinja, da bi morali rastlinski biostimulanti spadati med gnojilne proizvode z oznako CE, in ne med fitofarmacevtska sredstva (člen 46, Spremembe Uredbe (ES) št. 1107/2009). Vendar pa Komisijo poziva, naj proces pozorno spremlja in zagotovi, da pri tem ne bi prišlo do izogibanja predpisom o fitofarmacevtskih sredstvih, kar bi lahko ogrožalo zdravje in okolje. |
| --- | --- |

4.1

EESO se strinja, da bi morali rastlinski biostimulanti spadati med gnojilne proizvode z oznako CE, in ne med fitofarmacevtska sredstva (člen 46, Spremembe Uredbe (ES) št. 1107/2009). Vendar pa Komisijo poziva, naj proces pozorno spremlja in zagotovi, da pri tem ne bi prišlo do izogibanja predpisom o fitofarmacevtskih sredstvih, kar bi lahko ogrožalo zdravje in okolje.

| 4.2 | Odbor meni, da bi bila lahko gnojila, proizvedena iz sekundarnih surovin, v prihodnje pomemben del povezanega krožnega gospodarstva (18). Za boljšo uskladitev z obstoječo okvirno direktivo o odpadkih (19) EESO predlaga:






  — | jasnejše razlikovanje med „kmetijskimi materiali, ki se uporabljajo pri kmetovanju“ (ki so izvzeti iz področja uporabe okvirne direktive o odpadkih), ter opredelitvijo odpadkov, stranskih proizvodov in prenehanja statusa odpadka. Te opredelitve niso vedno jasne, zato priložnosti za inovacije morda ne bodo izkoriščene, |
| --- | --- | --- |

4.2

Odbor meni, da bi bila lahko gnojila, proizvedena iz sekundarnih surovin, v prihodnje pomemben del povezanega krožnega gospodarstva (18). Za boljšo uskladitev z obstoječo okvirno direktivo o odpadkih (19) EESO predlaga:

—

jasnejše razlikovanje med „kmetijskimi materiali, ki se uporabljajo pri kmetovanju“ (ki so izvzeti iz področja uporabe okvirne direktive o odpadkih), ter opredelitvijo odpadkov, stranskih proizvodov in prenehanja statusa odpadka. Te opredelitve niso vedno jasne, zato priložnosti za inovacije morda ne bodo izkoriščene,

| — | boljšo opredelitev stranskih proizvodov, kadar se uporabljajo kot gnojila, |
| --- | --- |

—

boljšo opredelitev stranskih proizvodov, kadar se uporabljajo kot gnojila,

| — | nadaljnje razlikovanje med odpadki iz proizvodnje/stranskimi proizvodi, ki se kot gnojila neposredno uporabljajo v kmetijstvu (tj. fekalne snovi in pregnito blato), in primeri, ko se ti proizvodi uporabljajo kot komponentni materiali. |
| --- | --- |

—

nadaljnje razlikovanje med odpadki iz proizvodnje/stranskimi proizvodi, ki se kot gnojila neposredno uporabljajo v kmetijstvu (tj. fekalne snovi in pregnito blato), in primeri, ko se ti proizvodi uporabljajo kot komponentni materiali.

| 4.3 | V predlogu Komisije se opredelitev prenehanje statusa odpadka (20) nanaša na gnojila, ne pa na njihove komponentne materiale. EESO predlaga, naj se ta koncept nanaša tudi na komponentne materiale, saj je treba reciklirati vhodne komponentne materiale, in ne gnojila kot končne proizvode. |
| --- | --- |

4.3

V predlogu Komisije se opredelitev prenehanje statusa odpadka (20) nanaša na gnojila, ne pa na njihove komponentne materiale. EESO predlaga, naj se ta koncept nanaša tudi na komponentne materiale, saj je treba reciklirati vhodne komponentne materiale, in ne gnojila kot končne proizvode.

| 4.4 | Odbor je prepričan, da bi bil lahko pristop spodbujanja (nudge) koristno orodje za uresničitev splošnega cilja, tj. bolj učinkovit notranji trg v okviru prehoda na krožno gospodarstvo, ki vključuje in se nanaša na proizvajalce, kmete in potrošnike ter spodbuja bolj trajnostne odločitve in vedenje. |
| --- | --- |

4.4

Odbor je prepričan, da bi bil lahko pristop spodbujanja (nudge) koristno orodje za uresničitev splošnega cilja, tj. bolj učinkovit notranji trg v okviru prehoda na krožno gospodarstvo, ki vključuje in se nanaša na proizvajalce, kmete in potrošnike ter spodbuja bolj trajnostne odločitve in vedenje.

| 4.5 | Komunalne odpadne vode so potencialna sekundarna surovina za to razvijajočo se industrijo. Treba bi bilo spodbujati analizo infrastrukture odpadnih voda v državah članicah, da se izvede natančna analiza stroškov in koristi pri vlaganju v razvoj infrastrukture, pri čemer je prednostnega pomena dobava zelo kakovostne in s hranili bogate odpadne vode, za katero je bil izveden ustrezen postopek separacije. Urin je lahko zanesljiv vir fosforja in dušika, v njem pa ni koncentracij težkih kovin, ki jih zlasti najdemo v sedimentnih kamninah, ki vsebujejo fosfate. |
| --- | --- |

4.5

Komunalne odpadne vode so potencialna sekundarna surovina za to razvijajočo se industrijo. Treba bi bilo spodbujati analizo infrastrukture odpadnih voda v državah članicah, da se izvede natančna analiza stroškov in koristi pri vlaganju v razvoj infrastrukture, pri čemer je prednostnega pomena dobava zelo kakovostne in s hranili bogate odpadne vode, za katero je bil izveden ustrezen postopek separacije. Urin je lahko zanesljiv vir fosforja in dušika, v njem pa ni koncentracij težkih kovin, ki jih zlasti najdemo v sedimentnih kamninah, ki vsebujejo fosfate.

| 4.6 | Zbiranje odpadkov in proizvodnja na regionalni ravni ob uporabi distribucijskih omrežij v državah članicah bi morala biti sestavni del strukture trga organskih gnojil. Ta model lahko dopolnjujejo številne zmogljivosti za zbiranje na ravni skupnosti, kadar je to mogoče, pa tudi proizvodne enote. |
| --- | --- |

4.6

Zbiranje odpadkov in proizvodnja na regionalni ravni ob uporabi distribucijskih omrežij v državah članicah bi morala biti sestavni del strukture trga organskih gnojil. Ta model lahko dopolnjujejo številne zmogljivosti za zbiranje na ravni skupnosti, kadar je to mogoče, pa tudi proizvodne enote.

| 4.7 | Odbor ugotavlja, da je mogoče ambiciozen cilj zmanjšanja vrednosti kadmija lažje uresničiti z večjo uporabo gnojil, ki vsebujejo fosfat, pridobljen iz drugih virov kot iz izkopane rude, kontaminirane s kadmijem. |
| --- | --- |

4.7

Odbor ugotavlja, da je mogoče ambiciozen cilj zmanjšanja vrednosti kadmija lažje uresničiti z večjo uporabo gnojil, ki vsebujejo fosfat, pridobljen iz drugih virov kot iz izkopane rude, kontaminirane s kadmijem.

| 4.8 | Izjeme v pravnem okviru uredbe REACH (registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij) morajo presegati okvir komposta, da se spodbudijo nove tržne priložnosti in inovacije na področjih, kot je uporaba struvita in sorodnih proizvodov. |
| --- | --- |

4.8

Izjeme v pravnem okviru uredbe REACH (registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij) morajo presegati okvir komposta, da se spodbudijo nove tržne priložnosti in inovacije na področjih, kot je uporaba struvita in sorodnih proizvodov.

| 4.9 | EESO spodbuja Komisijo, naj v priloge vključi dodatne kategorije komponentnih materialov, da bi upoštevala tehnološki napredek, ki omogoča proizvodnjo varnih in učinkovitih gnojil iz predelanih, sekundarnih surovin, kot sta biooglje in pepel. |
| --- | --- |

4.9

EESO spodbuja Komisijo, naj v priloge vključi dodatne kategorije komponentnih materialov, da bi upoštevala tehnološki napredek, ki omogoča proizvodnjo varnih in učinkovitih gnojil iz predelanih, sekundarnih surovin, kot sta biooglje in pepel.

| 4.10 | EESO poziva Komisijo, naj v skladu z načeli krožnega gospodarstva oblikuje pobude za spodbujanje recikliranja hlevskega gnoja. Hkrati pa je pomembno, da se ne vzpostavijo sistemi, ki podpirajo prekomerno proizvodnjo hlevskega gnoja. Odbor v drugih mnenjih o reformi SKP (21) in o potrebi po reformi naših kmetijskih sistemov poudarja, da je treba v okviru celovitega preoblikovanja naših agroživilskih sistemov v trajnostni model zmanjšati proizvodnjo koncentriranega hlevskega gnoja v nekaterih regijah. |
| --- | --- |

4.10

EESO poziva Komisijo, naj v skladu z načeli krožnega gospodarstva oblikuje pobude za spodbujanje recikliranja hlevskega gnoja. Hkrati pa je pomembno, da se ne vzpostavijo sistemi, ki podpirajo prekomerno proizvodnjo hlevskega gnoja. Odbor v drugih mnenjih o reformi SKP (21) in o potrebi po reformi naših kmetijskih sistemov poudarja, da je treba v okviru celovitega preoblikovanja naših agroživilskih sistemov v trajnostni model zmanjšati proizvodnjo koncentriranega hlevskega gnoja v nekaterih regijah.

V Bruslju, 14. julija 2016

Predsednik
  Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 614/2 final.

1

(2)  Center za strateške storitve in ocenjevanje (CSES), Ocena Uredbe (ES) št. 2003/2003 o gnojilih – končno poročilo, 2010.

2

(3)  Uredba (ES) št. 2003/2003.

3

(4)  Po ocenah Komisije anorganska gnojila predstavljajo 80 % tržne vrednosti, organska in organsko-mineralna gnojila skupaj 6,5 %, rastni substrati, izboljševalci tal in sredstva za apnenje pa približno 10,5 % tržne vrednosti. Rastlinski biostimulanti in agrarni dodatki, ki sicer predstavljajo samo 3 % tržne vrednosti, pa naj bi imeli velik potencial za razvoj na trgu.

4

(5)  Z obstoječo uredbo se zagotavlja prost pretok samo za gnojila iz Priloge I. Za pridobitev oznake „gnojila ES“ je dejansko potrebna sprememba Priloge I, kar pa je tako zapleteno, da 50 % gnojil, ki so trenutno dostopna na trgu, tj. velika večina gnojil, proizvedenih iz organskih snovi ali recikliranih bioloških odpadkov iz prehranske verige, ni zajetih v področje uporabe te uredbe.

5

(6)  Komisija izpostavlja trojni izziv, povezan z uporabo gnojil: 1) hranila se izgubijo v okolju, kar povzroča velike stroške z vidika zdravja in omejevanja škode; 2) fosfor je kritična surovina, ki se pridobiva zunaj Evrope – 90 % fosfatnih gnojil je uvoženih iz tretjih držav; 3) kadmij, ki je bistveni komponentni material v fosfatnih gnojilih, ima zelo nevarne posledice za okolje.

6

(7)  Z uredbo o gnojilih iz leta 2003 sta bili opredeljeni dve različni kategoriji: „gnojila ES“ in „neskupnostna gnojila“ (znana tudi kot „nacionalna gnojila“). Slednja je mogoče dati v promet na nacionalnih trgih, ker so skladna z nacionalnimi zahtevami, v skladu z uredbo o vzajemnem priznavanju iz leta 2008 (Uredba (ES) št. 764/2008) pa je promet z njimi dovoljen tudi na trgu EU.

7

(8)  COM(2016) 157 final, uvodni izjavi 14 in 15.

8

(9)  COM(2016) 157 final, uvodne izjave 23–27.

9

(10)  Če želijo proizvajalci svoje proizvode prodajati v drugih državah EU, ne želijo pa zanje pridobiti oznake CE, lahko to tudi storijo, kar pa je odvisno od vzajemnega priznavanja med državami članicami.

10

(11)  Mejne vrednosti kadmija v gnojilih se bodo po 3 letih zmanjšale s 60 mg/kg na 40 mg/kg, po 12 letih pa na 20 mg/kg.

11

(12)  Mnenje EESO, Sveženj o krožnem gospodarstvu (UL C 264, 20.7.2016, str. 98).

12

(13)  Uredba (EU) št. 547/2011.

13

(14)  Mnenje EESO, Tematska strategija za varstvo tal (UL C 168, 20.7.2007, str. 29).

14

(15)  Evropska komisija, Competitiveness proofing – fertilising materials (Preverjanje konkurenčnosti – gnojila), 2013. V študiji je navedeno, da bi lahko novi stroški zagotavljanja skladnosti za nekatera podjetja, na primer MSP, ki proizvajajo kompost, znašali do 10 % stroškov proizvodnje, kar bi neposredno vplivalo na konkurenčnost MSP.

15

Competitiveness proofing – fertilising materials

(16)  Mnenje EESO, Trajnostna raba fosforja, točka 3.4.4 (UL C 177, 11.6.2014, str. 78).

16

Mnenje EESO, Ekološka pridelava in označevanje ekoloških proizvodov, točka 1.1 (UL C 12, 15.1.2015, str. 75).

(17)  Glej opombo 12.

17

(18)  Mnenje EESO, Krožno gospodarstvo: ustvarjanje delovnih mest in zeleni akcijski načrt za MSP, točka 2.8 (UL C 230, 14.7.2015, str. 99).

18

(19)  Direktiva 2008/98/ES, člen 2(1)(f).

19

(20)  COM(2016) 157 final, člen 18.

20

(21)  UL C 354, 28.12.2010, str. 35.

21

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/86

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Letalska strategija za Evropo

[COM(2015) 598 final]

(2016/C 389/12)

Poročevalec:

Jacek KRAWCZYK

Evropska komisija je 7. decembra 2015 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Letalska strategija za Evropo

[COM(2015) 598 final].

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 14. julija 2016) z 234 glasovi za, 5 glasovi proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Glavni cilj letalske strategije EU (kakor je opredeljena v dokumentu COM(2015) 599 final), v nadaljnjem besedilu: strategija) bi moral biti izboljšati naložbeno ozračje, da bi spodbudili več evropskih naložb v letalsko industrijo v EU in povečali konkurenčnost tega sektorja in njegovo vlogo v gospodarstvu, s čimer bi podprli splošno gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest. |
| --- | --- |

1.1

Glavni cilj letalske strategije EU (kakor je opredeljena v dokumentu COM(2015) 599 final), v nadaljnjem besedilu: strategija) bi moral biti izboljšati naložbeno ozračje, da bi spodbudili več evropskih naložb v letalsko industrijo v EU in povečali konkurenčnost tega sektorja in njegovo vlogo v gospodarstvu, s čimer bi podprli splošno gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest.

| 1.2 | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je pravilno izpostavila pomen letalstva za EU z vidika naraščajoče potrebe po mobilnosti in povezljivosti, pa tudi njegov pomen za gospodarsko rast ter število in kakovost delovnih mest, ki jih neposredno in posredno ustvarja. Izkoristiti rast svetovnega letalstva je trenutno upravičeno prednostna naloga akterjev v EU. Letalska industrija v EU bi morala na podnebne izzive gledati kot na priložnosti za raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

1.2

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je pravilno izpostavila pomen letalstva za EU z vidika naraščajoče potrebe po mobilnosti in povezljivosti, pa tudi njegov pomen za gospodarsko rast ter število in kakovost delovnih mest, ki jih neposredno in posredno ustvarja. Izkoristiti rast svetovnega letalstva je trenutno upravičeno prednostna naloga akterjev v EU. Letalska industrija v EU bi morala na podnebne izzive gledati kot na priložnosti za raziskave in inovacije.

| 1.3 | Cilj strategije je ohraniti visoke standarde varnosti in varovanja, okrepiti socialno agendo, ustvariti visokokakovostna delovna mesta v letalstvu ter še naprej zagotavljati varstvo pravic potnikov, obenem pa obravnavati vprašanje omejitev zmogljivosti v zraku in na tleh, pospeševati rast tega sektorja v Evropi in po svetu ter spodbujati inovacije, večmodalnost in v prihodnost usmerjeno podnebno politiko, ki temelji na mednarodnem soglasju. EESO vseeno spodbuja Komisijo, naj sprejme dodatne konkretne ukrepe za preprečevanje negativnih posledic na zaposlovanje, kar je poudaril že v mnenju TEN/565 o socialnem dampingu v evropskem civilnem letalstvu (1), s čimer bi ustvarili kakovostna delovna mesta. |
| --- | --- |

1.3

Cilj strategije je ohraniti visoke standarde varnosti in varovanja, okrepiti socialno agendo, ustvariti visokokakovostna delovna mesta v letalstvu ter še naprej zagotavljati varstvo pravic potnikov, obenem pa obravnavati vprašanje omejitev zmogljivosti v zraku in na tleh, pospeševati rast tega sektorja v Evropi in po svetu ter spodbujati inovacije, večmodalnost in v prihodnost usmerjeno podnebno politiko, ki temelji na mednarodnem soglasju. EESO vseeno spodbuja Komisijo, naj sprejme dodatne konkretne ukrepe za preprečevanje negativnih posledic na zaposlovanje, kar je poudaril že v mnenju TEN/565 o socialnem dampingu v evropskem civilnem letalstvu (1), s čimer bi ustvarili kakovostna delovna mesta.

| 1.4 | Da bi te ambiciozne in celovite cilje lahko učinkovito izvajali, mora strategija temeljiti na celovitem pristopu k letalski politiki, ki zajema novo, poglobljeno in večdisciplinarno oceno sektorja. EESO ta pristop v celoti podpira, saj je potreben za nadaljnji razvoj letalskega ekosistema. |
| --- | --- |

1.4

Da bi te ambiciozne in celovite cilje lahko učinkovito izvajali, mora strategija temeljiti na celovitem pristopu k letalski politiki, ki zajema novo, poglobljeno in večdisciplinarno oceno sektorja. EESO ta pristop v celoti podpira, saj je potreben za nadaljnji razvoj letalskega ekosistema.

| 1.5 | EESO pozdravlja to politično pobudo Komisije, s katero se večplastni pomen letalstva uvršča nazaj na politično prizorišče tako znotraj Evrope kot po svetu in ki bo zakonodajalce opozorila na potrebo po širšem pregledu zahtev letalske industrije – ne le z zakonodajnega in infrastrukturnega vidika, temveč tudi s družbenega, gospodarskega in okoljskega vidika. Pomenu letalstva je treba nameniti več političnega priznanja in podpore, tako na ravni EU kot na ravni držav članic. |
| --- | --- |

1.5

EESO pozdravlja to politično pobudo Komisije, s katero se večplastni pomen letalstva uvršča nazaj na politično prizorišče tako znotraj Evrope kot po svetu in ki bo zakonodajalce opozorila na potrebo po širšem pregledu zahtev letalske industrije – ne le z zakonodajnega in infrastrukturnega vidika, temveč tudi s družbenega, gospodarskega in okoljskega vidika. Pomenu letalstva je treba nameniti več političnega priznanja in podpore, tako na ravni EU kot na ravni držav članic.

| 1.6 | EESO odločno vztraja, da je treba letalsko strategijo izvajati na podlagi konstruktivnega socialnega dialoga. Na ravni EU se morajo institucije EU posvetovati s sektorskim odborom za socialni dialog v civilnem letalstvu glede vseh pobud, ki se nanašajo na letalski sektor. Za pobude, ki imajo družbene posledice na pogoje zaposlovanja, EESO predlaga dialog med socialnimi partnerji. EESO ponavlja svoja stališča in priporočila iz mnenja o socialnem dampingu v evropskem civilnem letalstvu (2). |
| --- | --- |

1.6

EESO odločno vztraja, da je treba letalsko strategijo izvajati na podlagi konstruktivnega socialnega dialoga. Na ravni EU se morajo institucije EU posvetovati s sektorskim odborom za socialni dialog v civilnem letalstvu glede vseh pobud, ki se nanašajo na letalski sektor. Za pobude, ki imajo družbene posledice na pogoje zaposlovanja, EESO predlaga dialog med socialnimi partnerji. EESO ponavlja svoja stališča in priporočila iz mnenja o socialnem dampingu v evropskem civilnem letalstvu (2).

| 1.7 | EESO potrjuje priporočila v zvezi s strategijo, ki jih je predlagal v svojem zadnjem mnenju o celostni letalski politiki EU (3). Veseli ga, da je bilo več predlogov iz tega mnenja v zvezi z notranjim trgom, pa tudi mednarodno razsežnostjo letalstva EU in socialnim vidikom, upoštevanih v dokumentu Komisije. EESO poleg tega vztraja pri stališčih, ki jih je predstavil v drugih mnenjih v zvezi z letalskim sektorjem v EU (med drugim v TEN/552 – Zmogljivost letališč v EU, CCMI/125 – Državna pomoč letališčem in letalskim prevoznikom, TEN/504 – Enotno evropsko nebo II +). Meni, da so enako relevantna za EU s 27 državami članicami, kot so bila za EU z 28 državami članicami. |
| --- | --- |

1.7

EESO potrjuje priporočila v zvezi s strategijo, ki jih je predlagal v svojem zadnjem mnenju o celostni letalski politiki EU (3). Veseli ga, da je bilo več predlogov iz tega mnenja v zvezi z notranjim trgom, pa tudi mednarodno razsežnostjo letalstva EU in socialnim vidikom, upoštevanih v dokumentu Komisije. EESO poleg tega vztraja pri stališčih, ki jih je predstavil v drugih mnenjih v zvezi z letalskim sektorjem v EU (med drugim v TEN/552 – Zmogljivost letališč v EU, CCMI/125 – Državna pomoč letališčem in letalskim prevoznikom, TEN/504 – Enotno evropsko nebo II +). Meni, da so enako relevantna za EU s 27 državami članicami, kot so bila za EU z 28 državami članicami.

| 1.8 | Komisija je pripravila več pomembnih zakonodajnih pobud za evropsko letalstvo, med drugim pregled smernic o državni pomoči letalskim prevoznikom in letališčem, letališki sveženj, zakonodajo za spodbujanje napredka pri vzpostavljanju enotnega evropskega neba, revizijo uredbe proti subvencioniranju in nepošteni praksi oblikovanja cen ter številne druge. Izvajanje vseh teh politik in predpisov je nujno potrebno, če želimo zagotoviti celovito izvajanje strategije v državah članicah. To velja tudi za nadaljnje izvajanje programa SESAR (raziskovalni program za upravljanje zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba), ki je zelo uspešen inovacijski projekt EU, in projekta Čisto nebo (program raziskav za razvoj tehnologij, ki bodo omogočile bistveno izboljšanje okoljske učinkovitosti letalskega prometa). Nujno in ciljno usmerjeno financiranje s strani EU bi morala spremljati zasebna sredstva in razvoj na horizontalni medsektorski ravni. |
| --- | --- |

1.8

Komisija je pripravila več pomembnih zakonodajnih pobud za evropsko letalstvo, med drugim pregled smernic o državni pomoči letalskim prevoznikom in letališčem, letališki sveženj, zakonodajo za spodbujanje napredka pri vzpostavljanju enotnega evropskega neba, revizijo uredbe proti subvencioniranju in nepošteni praksi oblikovanja cen ter številne druge. Izvajanje vseh teh politik in predpisov je nujno potrebno, če želimo zagotoviti celovito izvajanje strategije v državah članicah. To velja tudi za nadaljnje izvajanje programa SESAR (raziskovalni program za upravljanje zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba), ki je zelo uspešen inovacijski projekt EU, in projekta Čisto nebo (program raziskav za razvoj tehnologij, ki bodo omogočile bistveno izboljšanje okoljske učinkovitosti letalskega prometa). Nujno in ciljno usmerjeno financiranje s strani EU bi morala spremljati zasebna sredstva in razvoj na horizontalni medsektorski ravni.

| 1.9 | Kar zadeva letalske prevoznike, letališča in ponudnike storitev kontrole zračnega prometa, je treba v strategiji določiti jasne smernice o tem, kako zagotoviti prihodnjo liberalizacijo, obenem pa enake konkurenčne pogoje (pošteno konkurenco). Konsolidacija se lahko spodbuja, vendar le ob zagotovljeni visoki stopnji zanesljive povezljivosti v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

1.9

Kar zadeva letalske prevoznike, letališča in ponudnike storitev kontrole zračnega prometa, je treba v strategiji določiti jasne smernice o tem, kako zagotoviti prihodnjo liberalizacijo, obenem pa enake konkurenčne pogoje (pošteno konkurenco). Konsolidacija se lahko spodbuja, vendar le ob zagotovljeni visoki stopnji zanesljive povezljivosti v vseh državah članicah.

| 1.10 | Vprašanje poštene konkurence zajema tudi spoštovanje pravic delavcev. V okvir pogajanj s tretjimi državami je treba vključiti določbe, podobne členu 17a sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Bistveno je zagotoviti pravičnost in vzajemnost, pa tudi najvišje socialne standarde ter standarde glede varnosti in varovanja, ki jih je treba tudi izvajati. V vseh sporazumih na področju zunanje letalske politike EU bi si morali prizadevati za upoštevanje načel MOD in za obojestransko sprejemljiv način njihovega spoštovanja (4). |
| --- | --- |

1.10

Vprašanje poštene konkurence zajema tudi spoštovanje pravic delavcev. V okvir pogajanj s tretjimi državami je treba vključiti določbe, podobne členu 17a sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Bistveno je zagotoviti pravičnost in vzajemnost, pa tudi najvišje socialne standarde ter standarde glede varnosti in varovanja, ki jih je treba tudi izvajati. V vseh sporazumih na področju zunanje letalske politike EU bi si morali prizadevati za upoštevanje načel MOD in za obojestransko sprejemljiv način njihovega spoštovanja (4).

| 1.11 | Vlogo držav članic, pa tudi drugih akterjev letalske vrednostne mreže, kot so proizvajalci zrakoplovov, motorjev in njihovih sestavnih delov, je treba pri izvajanju strategije podrobneje opredeliti. Letalskemu sektorju EU je treba omogočiti koristi od povezanega digitalnega letalstva. Poleg tega ga je treba v celoti in aktivno vključiti v industrijsko revolucijo 4.0. Za sektor proizvodnje civilnih letal v EU sta vloga in zmogljivost Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) strateškega pomena pri ohranjanju konkurenčnosti na svetovnem trgu civilnega letalstva. |
| --- | --- |

1.11

Vlogo držav članic, pa tudi drugih akterjev letalske vrednostne mreže, kot so proizvajalci zrakoplovov, motorjev in njihovih sestavnih delov, je treba pri izvajanju strategije podrobneje opredeliti. Letalskemu sektorju EU je treba omogočiti koristi od povezanega digitalnega letalstva. Poleg tega ga je treba v celoti in aktivno vključiti v industrijsko revolucijo 4.0. Za sektor proizvodnje civilnih letal v EU sta vloga in zmogljivost Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) strateškega pomena pri ohranjanju konkurenčnosti na svetovnem trgu civilnega letalstva.

| 1.12 | V letalskem sektorju EU je potrebna večja jasnost glede tega, kako bi lahko določbe v zvezi z lastništvom in nadzorom obravnavali bolj prožno in na podlagi vzajemnosti, hkrati pa zagotovili, da se te določbe v vsej EU uporabljajo usklajeno in se izvršujejo ter da se nadzor letalskih družb izvaja v skladu s pravom Unije. V EU lahko njeni državljani vlagajo v letalske prevoznike EU brez omejitev, povezanih z deležem pridobljenega kapitala ali stopnjo in ravnjo nadzora nad posameznim letalskim prevoznikom, kar je brez primere v svetovnem merilu. Vprašanje je, zakaj tega ne počnejo. |
| --- | --- |

1.12

V letalskem sektorju EU je potrebna večja jasnost glede tega, kako bi lahko določbe v zvezi z lastništvom in nadzorom obravnavali bolj prožno in na podlagi vzajemnosti, hkrati pa zagotovili, da se te določbe v vsej EU uporabljajo usklajeno in se izvršujejo ter da se nadzor letalskih družb izvaja v skladu s pravom Unije. V EU lahko njeni državljani vlagajo v letalske prevoznike EU brez omejitev, povezanih z deležem pridobljenega kapitala ali stopnjo in ravnjo nadzora nad posameznim letalskim prevoznikom, kar je brez primere v svetovnem merilu. Vprašanje je, zakaj tega ne počnejo.

| 1.13 | EESO se zaveda, da mora Evropska komisija prizadevno iskati podporo za svoje predloge v državah članicah in pri drugih deležnikih. A politično vodstvo Komisije je nujno potrebno. Naloge agencije EASA in Eurocontrola bi bilo treba opredeliti tako, da bi se organizaciji medsebojno dopolnjevali brez prekrivanja nalog. |
| --- | --- |

1.13

EESO se zaveda, da mora Evropska komisija prizadevno iskati podporo za svoje predloge v državah članicah in pri drugih deležnikih. A politično vodstvo Komisije je nujno potrebno. Naloge agencije EASA in Eurocontrola bi bilo treba opredeliti tako, da bi se organizaciji medsebojno dopolnjevali brez prekrivanja nalog.

| 1.14 | EESO ponavlja, da je pripravljen v celoti podpreti Komisijo v prizadevanjih za spodbujanje politične razprave o tem, kako najbolje zagotoviti konkurenčnost evropskega letalstva na mednarodnem prizorišču, ter v prizadevanjih za oblikovanje in izvajanje potrebnega zakonodajnega in regulativnega okvira. Razprava o izstopu Združenega kraljestva iz EU (Brexit) je EESO spodbudila, da si bo še bolj prizadeval za prispevek k nadaljnjemu povezovanju letalstva EU, kar še nikoli ni bilo tako pomembno kot zdaj. |
| --- | --- |

1.14

EESO ponavlja, da je pripravljen v celoti podpreti Komisijo v prizadevanjih za spodbujanje politične razprave o tem, kako najbolje zagotoviti konkurenčnost evropskega letalstva na mednarodnem prizorišču, ter v prizadevanjih za oblikovanje in izvajanje potrebnega zakonodajnega in regulativnega okvira. Razprava o izstopu Združenega kraljestva iz EU (Brexit) je EESO spodbudila, da si bo še bolj prizadeval za prispevek k nadaljnjemu povezovanju letalstva EU, kar še nikoli ni bilo tako pomembno kot zdaj.

| 1.15 | EESO je zaradi svoje edinstvene sestave in strokovnega znanja v odličnem položaju, da k politični razpravi prispeva s stališči organizirane civilne družbe o političnih, družbenih, gospodarskih in okoljskih posledicah zakonodajnih pobud na področju letalstva ter najustreznejših in najbolj uravnoteženih načinih izvajanja strategije. Zato je sklenil, da bo vseskozi spremljal izvajanje strategije s pomočjo ločenega projekta in zagotavljal ustrezna sredstva in strokovnjake v ta namen. |
| --- | --- |

1.15

EESO je zaradi svoje edinstvene sestave in strokovnega znanja v odličnem položaju, da k politični razpravi prispeva s stališči organizirane civilne družbe o političnih, družbenih, gospodarskih in okoljskih posledicah zakonodajnih pobud na področju letalstva ter najustreznejših in najbolj uravnoteženih načinih izvajanja strategije. Zato je sklenil, da bo vseskozi spremljal izvajanje strategije s pomočjo ločenega projekta in zagotavljal ustrezna sredstva in strokovnjake v ta namen.

| 1.16 | EESO priporoča, naj se deležniki v izvajanje strategije vključujejo tako, da bodo hkrati seznanjeni s strukturiranimi in praktičnimi pojasnili o načinu izvajanja strategije. Poleg akcijskega načrta, v katerem je navedeno, katere pobude bodo predložene v prihodnjih letih in kdaj, potrebujemo še načrt, v katerem bo pojasnjeno, kako bo Komisija pritegnila deležnike k temu ključnemu sodelovanju. Mobilizacija vseh deležnikov v letalstvu k sodelovanju pri izvajanju strategije ni lahka naloga, vendar je nujna. |
| --- | --- |

1.16

EESO priporoča, naj se deležniki v izvajanje strategije vključujejo tako, da bodo hkrati seznanjeni s strukturiranimi in praktičnimi pojasnili o načinu izvajanja strategije. Poleg akcijskega načrta, v katerem je navedeno, katere pobude bodo predložene v prihodnjih letih in kdaj, potrebujemo še načrt, v katerem bo pojasnjeno, kako bo Komisija pritegnila deležnike k temu ključnemu sodelovanju. Mobilizacija vseh deležnikov v letalstvu k sodelovanju pri izvajanju strategije ni lahka naloga, vendar je nujna.

2.   Ozadje

| 2.1 | Letalski sektor EU neposredno zaposluje med 1,4 milijona (vir: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports (študija o zaposlovanju in delovnih pogojih v sektorju zračnega prometa in na letališčih), končno poročilo, 2015) in 2 milijonoma oseb (vir: Aviation: Benefits Beyond Borders (Letalstvo: čezmejne koristi), poročilo Oxford Economics za ATAG, april 2014) in skupaj podpira med 4,8 milijona in 5,5 milijona delovnih mest (vir: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports (študija o zaposlovanju in delovnih pogojih v sektorju zračnega prometa in na letališčih), končno poročilo, 2015). Neposredni prispevek letalskega sektorja k BDP EU znaša 110 milijard EUR, medtem ko njegov skupni učinek, vključno s turizmom, zaradi multiplikacijskega učinka znaša kar 510 milijard EUR (vir: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports (študija o zaposlovanju in delovnih pogojih v sektorju zračnega prometa in na letališčih), končno poročilo, 2015). Iz tega je jasno razvidno, da gospodarski potencial letalskega sektorja daleč presega njegov neposredni učinek. |
| --- | --- |

2.1

Letalski sektor EU neposredno zaposluje med 1,4 milijona (vir: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports (študija o zaposlovanju in delovnih pogojih v sektorju zračnega prometa in na letališčih), končno poročilo, 2015) in 2 milijonoma oseb (vir: Aviation: Benefits Beyond Borders (Letalstvo: čezmejne koristi), poročilo Oxford Economics za ATAG, april 2014) in skupaj podpira med 4,8 milijona in 5,5 milijona delovnih mest (vir: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports (študija o zaposlovanju in delovnih pogojih v sektorju zračnega prometa in na letališčih), končno poročilo, 2015). Neposredni prispevek letalskega sektorja k BDP EU znaša 110 milijard EUR, medtem ko njegov skupni učinek, vključno s turizmom, zaradi multiplikacijskega učinka znaša kar 510 milijard EUR (vir: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports (študija o zaposlovanju in delovnih pogojih v sektorju zračnega prometa in na letališčih), končno poročilo, 2015). Iz tega je jasno razvidno, da gospodarski potencial letalskega sektorja daleč presega njegov neposredni učinek.

| 2.2 | Vendar je izredno pomembno, da se upoštevajo podnebni učinki letalstva na svetovni ravni, tj. njegovih emisij. V vsaki letalski strategiji si je treba prizadevati za iskanje možnosti, kako naj ta sektor postane bolj trajnosten, kot so inovativna biogoriva in nove mešanice goriv. Evropa bi si morala prizadevati, da bi z razvojem in inovacijami postala vodilna na tem področju. |
| --- | --- |

2.2

Vendar je izredno pomembno, da se upoštevajo podnebni učinki letalstva na svetovni ravni, tj. njegovih emisij. V vsaki letalski strategiji si je treba prizadevati za iskanje možnosti, kako naj ta sektor postane bolj trajnosten, kot so inovativna biogoriva in nove mešanice goriv. Evropa bi si morala prizadevati, da bi z razvojem in inovacijami postala vodilna na tem področju.

| 2.3 | Kljub znatnemu porastu števila potnikov, ki jih prepeljejo letalske družbe EU, se je število zaposlitev od leta 2008 letno zmanjševalo za -2,2 %, kar je več kot v gospodarstvu na splošno (-0,7 % letno), obenem pa so se občutno povečali število in oblike „netipičnih zaposlitev“ (pogodbe za določen čas in s skrajšanim delovnim časom, zaposlitve pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, samozaposlitve, pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, napoteni delavci, „plačevanje za delo“, itd.). |
| --- | --- |

2.3

Kljub znatnemu porastu števila potnikov, ki jih prepeljejo letalske družbe EU, se je število zaposlitev od leta 2008 letno zmanjševalo za -2,2 %, kar je več kot v gospodarstvu na splošno (-0,7 % letno), obenem pa so se občutno povečali število in oblike „netipičnih zaposlitev“ (pogodbe za določen čas in s skrajšanim delovnim časom, zaposlitve pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, samozaposlitve, pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, napoteni delavci, „plačevanje za delo“, itd.).

| 2.4 | Ker je prispevek letalskega sektorja k splošni uspešnosti gospodarstva EU in njegovem pomenu v svetovnem merilu tako velik, mora letalski sektor EU nujno ostati konkurenčen ter ohraniti vodilni položaj na svetu in možnosti za rast. V zadnjih nekaj desetletjih je bil letalski sektor EU zgled (tudi za druge industrije v EU), kako lahko reforme prinesejo večjo korist evropskim državljanom, delavcem, podjetjem in okolju. |
| --- | --- |

2.4

Ker je prispevek letalskega sektorja k splošni uspešnosti gospodarstva EU in njegovem pomenu v svetovnem merilu tako velik, mora letalski sektor EU nujno ostati konkurenčen ter ohraniti vodilni položaj na svetu in možnosti za rast. V zadnjih nekaj desetletjih je bil letalski sektor EU zgled (tudi za druge industrije v EU), kako lahko reforme prinesejo večjo korist evropskim državljanom, delavcem, podjetjem in okolju.

| 2.5 | EESO vsestransko sodeluje v politikah in zakonodaji EU na področju letalstva s sprejemanjem številnih mnenj in organizacijo dogodkov za deležnike in javnih predstavitev. Podal je že vrsto konkretnih predlogov v zvezi z različnimi elementi letalske vrednostne mreže EU, njeno organizacijo in učinkovitostjo, vključno z močno podporo celostnemu socialnemu dialogu (5) (med drugim je pozval k izboljšanju izvajanja predpisov na področju letalstva v Evropi, k vzpostavitvi resnično enakih konkurenčnih pogojev za vse akterje v letalski vrednostni verigi ter k hitrim in odločnim ukrepom za rešitev vprašanja pomanjkanja zmogljivosti v prihodnosti). |
| --- | --- |

2.5

EESO vsestransko sodeluje v politikah in zakonodaji EU na področju letalstva s sprejemanjem številnih mnenj in organizacijo dogodkov za deležnike in javnih predstavitev. Podal je že vrsto konkretnih predlogov v zvezi z različnimi elementi letalske vrednostne mreže EU, njeno organizacijo in učinkovitostjo, vključno z močno podporo celostnemu socialnemu dialogu (5) (med drugim je pozval k izboljšanju izvajanja predpisov na področju letalstva v Evropi, k vzpostavitvi resnično enakih konkurenčnih pogojev za vse akterje v letalski vrednostni verigi ter k hitrim in odločnim ukrepom za rešitev vprašanja pomanjkanja zmogljivosti v prihodnosti).

| 2.6 | Številni evropski deležniki, vključno z EESO, so odločno pozvali k oblikovanju trdne, celovite, tržno usmerjene in trajnostne letalske strategije EU. EESO je v svojem zadnjem mnenju o celostni letalski politiki EU (6) opredelil šest dejavnikov, ki vplivajo na raven konkurenčnosti evropskega letalstva: varnost, ekonomska, socialna in okoljska trajnost, inovativna konkurenčnost, socialni vidik, operativna odličnost in povezljivost (7). EESO v celoti podpira v tem mnenju predlagana priporočila v zvezi s strategijo. |
| --- | --- |

2.6

Številni evropski deležniki, vključno z EESO, so odločno pozvali k oblikovanju trdne, celovite, tržno usmerjene in trajnostne letalske strategije EU. EESO je v svojem zadnjem mnenju o celostni letalski politiki EU (6) opredelil šest dejavnikov, ki vplivajo na raven konkurenčnosti evropskega letalstva: varnost, ekonomska, socialna in okoljska trajnost, inovativna konkurenčnost, socialni vidik, operativna odličnost in povezljivost (7). EESO v celoti podpira v tem mnenju predlagana priporočila v zvezi s strategijo.

| 2.7 | Za uravnoteženje zahtev po suverenosti s potrebo po kompromisu na ravni EU so potrebni močna politična volja, vizija in pogum. To je zdaj – po britanskem referendumu – še pomembneje kot kdaj koli prej. Z gospodarskega vidika bi morala strategija stremeti in biti usmerjena k naložbam, gospodarski blaginji in trajnostni rasti po vsej Evropi. S pravnega vidika bi morala zagotoviti trden okvir na makro ravni in stabilno načrtovanje na mikro ravni. Ta stabilnost mora spodbujati evropske vlagatelje k več naložbam v letalski sektor EU. Poleg tega je treba vlagateljem EU zagotoviti boljši dostop do mednarodnih rastočih trgov na podlagi vzajemnosti. |
| --- | --- |

2.7

Za uravnoteženje zahtev po suverenosti s potrebo po kompromisu na ravni EU so potrebni močna politična volja, vizija in pogum. To je zdaj – po britanskem referendumu – še pomembneje kot kdaj koli prej. Z gospodarskega vidika bi morala strategija stremeti in biti usmerjena k naložbam, gospodarski blaginji in trajnostni rasti po vsej Evropi. S pravnega vidika bi morala zagotoviti trden okvir na makro ravni in stabilno načrtovanje na mikro ravni. Ta stabilnost mora spodbujati evropske vlagatelje k več naložbam v letalski sektor EU. Poleg tega je treba vlagateljem EU zagotoviti boljši dostop do mednarodnih rastočih trgov na podlagi vzajemnosti.

| 2.8 | Leta 2014 je Služba Evropskega parlamenta za raziskave ugotovila, da bi znašali skupni stroški neukrepanja na ravni EU za letalski promet približno 3,4 milijarde EUR na leto v naslednjih 20 letih. Brez jasne strategije in njenega izvajanja bi letalski sektor EU zamudil priložnosti za rast na mednarodni ravni in izgubil svojo konkurenčno moč. Rast mora biti trajnostna in zagotoviti je treba pravične pogoje za konkurenco. Če pa je strategija zasnovana za uresničitev vizije z ustreznimi orodji, bo njeno uspešno izvajanje odvisno od široke podpore vseh deležnikov, zlasti držav članic. |
| --- | --- |

2.8

Leta 2014 je Služba Evropskega parlamenta za raziskave ugotovila, da bi znašali skupni stroški neukrepanja na ravni EU za letalski promet približno 3,4 milijarde EUR na leto v naslednjih 20 letih. Brez jasne strategije in njenega izvajanja bi letalski sektor EU zamudil priložnosti za rast na mednarodni ravni in izgubil svojo konkurenčno moč. Rast mora biti trajnostna in zagotoviti je treba pravične pogoje za konkurenco. Če pa je strategija zasnovana za uresničitev vizije z ustreznimi orodji, bo njeno uspešno izvajanje odvisno od široke podpore vseh deležnikov, zlasti držav članic.

| 2.9 | Strategija temelji na celostnem pristopu k letalski politiki, saj se zaveda pomena družbene vloge letalstva: letalski promet omogoča povezljivost območij, mobilnost potnikov in tovora ter koristi za gospodarstva, s tehnološkimi inovacijami pa se blaži njegov vpliv na podnebne spremembe, s čimer letalstvo prispeva h gospodarski, okoljski in družbeni trajnosti. EESO ta pristop v celoti podpira. |
| --- | --- |

2.9

Strategija temelji na celostnem pristopu k letalski politiki, saj se zaveda pomena družbene vloge letalstva: letalski promet omogoča povezljivost območij, mobilnost potnikov in tovora ter koristi za gospodarstva, s tehnološkimi inovacijami pa se blaži njegov vpliv na podnebne spremembe, s čimer letalstvo prispeva h gospodarski, okoljski in družbeni trajnosti. EESO ta pristop v celoti podpira.

3.   Letalstvo kot generator rasti

| 3.1 | Sčasoma so se posamezni letalski podsektorji razvili v več milijard eurov vredna podjetja, ki delujejo in tekmujejo na različnih trgih ter skupaj tvorijo mrežo soodvisnih podjetij, ki ustvarjajo vrednost. V strategiji – in pri njenem izvajanju – bi bilo treba podrobneje opredeliti prednosti, slabosti in potencial ustvarjanja delovnih mest vsakega dela vrednostne mreže ter spodbujati njihove prednosti, da bi zagotovili optimalen okvir, znotraj katerega bi podsektorji posamično in skupaj prispevali h gospodarski rasti in blaginji. |
| --- | --- |

3.1

Sčasoma so se posamezni letalski podsektorji razvili v več milijard eurov vredna podjetja, ki delujejo in tekmujejo na različnih trgih ter skupaj tvorijo mrežo soodvisnih podjetij, ki ustvarjajo vrednost. V strategiji – in pri njenem izvajanju – bi bilo treba podrobneje opredeliti prednosti, slabosti in potencial ustvarjanja delovnih mest vsakega dela vrednostne mreže ter spodbujati njihove prednosti, da bi zagotovili optimalen okvir, znotraj katerega bi podsektorji posamično in skupaj prispevali h gospodarski rasti in blaginji.

| 3.2 | Pri širšem celovitem pristopu k letalski politiki gre za več kot le za izzive, s katerimi se soočajo letalski prevozniki in letališča, saj obravnava izzive vseh akterjev vrednostne mreže. Države članice pričakujejo boljšo, varno, zanesljivo in donosno povezljivost z manjšimi obrobnimi trgi za trgovino in turizem, proizvajalci zrakoplovov, motorjev in njihovih sestavnih delov pričakujejo ugodne pogoje za naložbe v obrate ter raziskave in razvoj, letalski prevozniki in izvajalci letalskih storitev pa pričakujejo, da bodo lahko privabili vlagatelje ter poslovali na vse bolj liberaliziranih trgih in v pogojih, ki zagotavljajo trajnostne ravni zdrave konkurence. Zagotoviti je treba dobre pogoje zaposlovanja in kakovostno izobraževanje ter spoštovati pravice potnikov. |
| --- | --- |

3.2

Pri širšem celovitem pristopu k letalski politiki gre za več kot le za izzive, s katerimi se soočajo letalski prevozniki in letališča, saj obravnava izzive vseh akterjev vrednostne mreže. Države članice pričakujejo boljšo, varno, zanesljivo in donosno povezljivost z manjšimi obrobnimi trgi za trgovino in turizem, proizvajalci zrakoplovov, motorjev in njihovih sestavnih delov pričakujejo ugodne pogoje za naložbe v obrate ter raziskave in razvoj, letalski prevozniki in izvajalci letalskih storitev pa pričakujejo, da bodo lahko privabili vlagatelje ter poslovali na vse bolj liberaliziranih trgih in v pogojih, ki zagotavljajo trajnostne ravni zdrave konkurence. Zagotoviti je treba dobre pogoje zaposlovanja in kakovostno izobraževanje ter spoštovati pravice potnikov.

| 3.3 | Komisija je pravilno opredelila ključna področja, ki jim morajo zakonodajalci posvetiti več pozornosti, to pa so zlasti enotno evropsko nebo, zahteva po celovitih mandatih za mednarodna pogajanja za zagotovitev rasti in poštena konkurenca na trgu EU in svetovnih trgih. Ustrezno je poudarila tudi potrebo po zagotovitvi mednarodnih standardov in norm, ki bodo zagotovili visoko stopnjo varnosti in varovanja ter ublažili vpliv letalstva na podnebne spremembe. V podporo svetovni trgovini z izdelki, povezanimi z letalstvom EU, bi si bilo treba z dvostranskimi sporazumi EU o varnosti v letalstvu prizadevati tudi za vzajemno priznavanje standardov za certificiranje na področju varnosti. |
| --- | --- |

3.3

Komisija je pravilno opredelila ključna področja, ki jim morajo zakonodajalci posvetiti več pozornosti, to pa so zlasti enotno evropsko nebo, zahteva po celovitih mandatih za mednarodna pogajanja za zagotovitev rasti in poštena konkurenca na trgu EU in svetovnih trgih. Ustrezno je poudarila tudi potrebo po zagotovitvi mednarodnih standardov in norm, ki bodo zagotovili visoko stopnjo varnosti in varovanja ter ublažili vpliv letalstva na podnebne spremembe. V podporo svetovni trgovini z izdelki, povezanimi z letalstvom EU, bi si bilo treba z dvostranskimi sporazumi EU o varnosti v letalstvu prizadevati tudi za vzajemno priznavanje standardov za certificiranje na področju varnosti.

| 3.4 | Vsi akterji letalske vrednostne mreže so odvisni od političnega ozračja, ki spodbuja naložbe. Letalski prevozniki in letališča poleg tega zaradi visokih stalnih stroškov potrebujejo zakonodajni okvir, ki omogoča stabilno načrtovanje. V institucijah EU in na nacionalni ravni trenutno poteka razprava o več zakonodajnih vprašanjih; za vsa so potrebne jasne usmeritve Komisije, zaradi njihovega pomena pa so vključena v izvajanje strategije (8). |
| --- | --- |

3.4

Vsi akterji letalske vrednostne mreže so odvisni od političnega ozračja, ki spodbuja naložbe. Letalski prevozniki in letališča poleg tega zaradi visokih stalnih stroškov potrebujejo zakonodajni okvir, ki omogoča stabilno načrtovanje. V institucijah EU in na nacionalni ravni trenutno poteka razprava o več zakonodajnih vprašanjih; za vsa so potrebne jasne usmeritve Komisije, zaradi njihovega pomena pa so vključena v izvajanje strategije (8).

| 3.4.1 | Izpopolnitev, uporaba in okrepitev določb glede lastništva in nadzora je ključnega pomena (standardno besedilo v dvostranskih sporazumih o zračnem prometu in za EU specifične določbe Uredbe (ES) št. 1008/2008). Gre za bistven steber sporazumov o mednarodnem zračnem prometu, saj brez teh določb pogodbenice ne bi mogle zagotoviti dogovorjenih vzajemnih pravic. Komisija je predlagala „razlagalne smernice“, ki pa morda ne bodo zadoščale za reševanje sistemskih vprašanj in razlik pri uporabi, pravni varnosti in učinkovitosti določb. V letalskem sektorju EU, ki se sooča z obsežno konsolidacijo, je potrebna jasna usmeritev. Zaradi vse večjega gospodarskega pomena letalske dejavnosti na makro ravni ter različne donosnosti posameznih letalskih prevoznikov so ti vse bolj zanimivi za mednarodne investicijske sklade ter strateške vlagatelje. Konsolidacija ne sme škodovati povezljivosti, zlasti ne na regionalni ravni. |
| --- | --- |

3.4.1

Izpopolnitev, uporaba in okrepitev določb glede lastništva in nadzora je ključnega pomena (standardno besedilo v dvostranskih sporazumih o zračnem prometu in za EU specifične določbe Uredbe (ES) št. 1008/2008). Gre za bistven steber sporazumov o mednarodnem zračnem prometu, saj brez teh določb pogodbenice ne bi mogle zagotoviti dogovorjenih vzajemnih pravic. Komisija je predlagala „razlagalne smernice“, ki pa morda ne bodo zadoščale za reševanje sistemskih vprašanj in razlik pri uporabi, pravni varnosti in učinkovitosti določb. V letalskem sektorju EU, ki se sooča z obsežno konsolidacijo, je potrebna jasna usmeritev. Zaradi vse večjega gospodarskega pomena letalske dejavnosti na makro ravni ter različne donosnosti posameznih letalskih prevoznikov so ti vse bolj zanimivi za mednarodne investicijske sklade ter strateške vlagatelje. Konsolidacija ne sme škodovati povezljivosti, zlasti ne na regionalni ravni.

| 3.4.2 | Vprašanje poštene konkurence zajema tudi spoštovanje pravic delavcev. V okvir pogajanj s tretjimi državami je treba vključiti določbe, podobne členu 17a sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Bistveno je zagotoviti pravičnost in vzajemnost, pa tudi najvišje socialne standarde ter standarde glede varnosti in varovanja. V vseh sporazumih na področju zunanje letalske politike EU bi si morali prizadevati za upoštevanje načel MOD in za obojestransko sprejemljiv način njihovega spoštovanja (9). |
| --- | --- |

3.4.2

Vprašanje poštene konkurence zajema tudi spoštovanje pravic delavcev. V okvir pogajanj s tretjimi državami je treba vključiti določbe, podobne členu 17a sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Bistveno je zagotoviti pravičnost in vzajemnost, pa tudi najvišje socialne standarde ter standarde glede varnosti in varovanja. V vseh sporazumih na področju zunanje letalske politike EU bi si morali prizadevati za upoštevanje načel MOD in za obojestransko sprejemljiv način njihovega spoštovanja (9).

| 3.4.3 | EESO poziva Komisijo, naj omogoči lažje sklepanje sporazumov o socialnem dialogu, da bi preprečila socialni damping in ovire na notranjem trgu. Tudi najmanjši stavkovni ukrepi v letalski industriji lahko vplivajo na veliko število letov, potnikov in družb, ki so odvisni od turizma in trgovine. To je treba obravnavati, če želi Komisija izpolniti pričakovanja pri oblikovanju „celovitega“ pristopa k letalski politiki. |
| --- | --- |

3.4.3

EESO poziva Komisijo, naj omogoči lažje sklepanje sporazumov o socialnem dialogu, da bi preprečila socialni damping in ovire na notranjem trgu. Tudi najmanjši stavkovni ukrepi v letalski industriji lahko vplivajo na veliko število letov, potnikov in družb, ki so odvisni od turizma in trgovine. To je treba obravnavati, če želi Komisija izpolniti pričakovanja pri oblikovanju „celovitega“ pristopa k letalski politiki.

| 3.4.4 | Tehnologija, ki se uporablja pri brezpilotnih zrakoplovih, je pomembno vprašanje, ki bi moralo biti deležno poglobljene analize v strategiji. Ne gre več zgolj za vprašanje strojne opreme (npr. velikost in operativne specifikacije brezpilotnih zrakoplovov), temveč tudi za programsko opremo in potencial tehnologije, ki se uporablja pri brezpilotnih zrakoplovih. EESO pozdravlja delo, ki ga Evropska agencija za varnost v letalstvu že opravlja na tem področju. Glede na zakonodajne pobude drugod po svetu pa bo treba zagotoviti vpliv EU na tem področju inovacij, da Evropa ne bi izgubila vodilne vloge v tej inovativni tehnologiji ter vpliva na mednarodne norme in standarde. Varnost in varovanje obratovanja brezpilotnih zrakoplovov sta prvenstvenega pomena. |
| --- | --- |

3.4.4

Tehnologija, ki se uporablja pri brezpilotnih zrakoplovih, je pomembno vprašanje, ki bi moralo biti deležno poglobljene analize v strategiji. Ne gre več zgolj za vprašanje strojne opreme (npr. velikost in operativne specifikacije brezpilotnih zrakoplovov), temveč tudi za programsko opremo in potencial tehnologije, ki se uporablja pri brezpilotnih zrakoplovih. EESO pozdravlja delo, ki ga Evropska agencija za varnost v letalstvu že opravlja na tem področju. Glede na zakonodajne pobude drugod po svetu pa bo treba zagotoviti vpliv EU na tem področju inovacij, da Evropa ne bi izgubila vodilne vloge v tej inovativni tehnologiji ter vpliva na mednarodne norme in standarde. Varnost in varovanje obratovanja brezpilotnih zrakoplovov sta prvenstvenega pomena.

| 3.4.5 | Komisija je izvajanje enotnega evropskega neba (SES) upravičeno opredelila kot ključno in poudarja, da je treba sprejeti in izvajati SES II. Enotni režim za upravljanje zračnega prostora EU je v interesu evropskih državljanov in potrošnikov, okolja in splošne konkurenčnosti evropskega letalstva. Potrebna je tudi poglobljena analiza, da se oceni, zakaj je napredek razmeroma počasen. Pričakovanih rezultatov v veliki meri niso prinesli zlasti funkcionalni bloki zračnega prostora. S celovitim načrtom ozaveščanja bi zagotovili intenzivne, odkrite in iskrene razprave z državami članicami in navigacijskimi službami zračnega prometa (angl. Air Navigation Service Providers, ANSP), s prilagojenimi predlogi za posamezne države članice pa bi jim pomagali pri premagovanju glavnih ovir in preprek pri posodabljanju njihovih organizacij za upravljanje zračnega prometa. EESO je prepričan, da je mogoče z vključitvijo zaposlenih v nadaljnje razprave in izvajanje ustrezno obravnavati pomisleke socialnih partnerjev. Poleg tega lahko progam SESAR kot tehnološki steber SES zagotavlja učinkovito podporo nadaljnjemu povezovanju organizacij za upravljanje zračnega prometa v EU, in sicer z oblikovanjem novih skupnih tehnoloških aplikacij. Upravljavec omrežja bo nadalje razvijal celovit načrt evropskega omrežja poti za varno in učinkovito delovanje kontrole zračnega prometa. |
| --- | --- |

3.4.5

Komisija je izvajanje enotnega evropskega neba (SES) upravičeno opredelila kot ključno in poudarja, da je treba sprejeti in izvajati SES II. Enotni režim za upravljanje zračnega prostora EU je v interesu evropskih državljanov in potrošnikov, okolja in splošne konkurenčnosti evropskega letalstva. Potrebna je tudi poglobljena analiza, da se oceni, zakaj je napredek razmeroma počasen. Pričakovanih rezultatov v veliki meri niso prinesli zlasti funkcionalni bloki zračnega prostora. S celovitim načrtom ozaveščanja bi zagotovili intenzivne, odkrite in iskrene razprave z državami članicami in navigacijskimi službami zračnega prometa (angl. Air Navigation Service Providers, ANSP), s prilagojenimi predlogi za posamezne države članice pa bi jim pomagali pri premagovanju glavnih ovir in preprek pri posodabljanju njihovih organizacij za upravljanje zračnega prometa. EESO je prepričan, da je mogoče z vključitvijo zaposlenih v nadaljnje razprave in izvajanje ustrezno obravnavati pomisleke socialnih partnerjev. Poleg tega lahko progam SESAR kot tehnološki steber SES zagotavlja učinkovito podporo nadaljnjemu povezovanju organizacij za upravljanje zračnega prometa v EU, in sicer z oblikovanjem novih skupnih tehnoloških aplikacij. Upravljavec omrežja bo nadalje razvijal celovit načrt evropskega omrežja poti za varno in učinkovito delovanje kontrole zračnega prometa.

| 3.4.6 | Bistveno je, da se letališča v celoti upošteva in vključi v prizadevanja za dokončanje celovitega prometnega omrežja EU ter zagotovi dobra povezanost letališč z drugimi načini prevoza. Večmodalnost je ključnega pomena. IKT in digitalne rešitve lahko prav tako pripomorejo k bolj učinkovitemu letalskemu sektorju EU, kar spodbuja večmodalnost in trajnost. |
| --- | --- |

3.4.6

Bistveno je, da se letališča v celoti upošteva in vključi v prizadevanja za dokončanje celovitega prometnega omrežja EU ter zagotovi dobra povezanost letališč z drugimi načini prevoza. Večmodalnost je ključnega pomena. IKT in digitalne rešitve lahko prav tako pripomorejo k bolj učinkovitemu letalskemu sektorju EU, kar spodbuja večmodalnost in trajnost.

| 3.5 | Letalski proizvajalci konkurirajo na svetovnem prodajnem trgu. Industrijska revolucija 4.0 ustvarja izjemne priložnosti za letalsko industrijo v EU. Analizirati in izkoristiti je treba celotno sinergijo različnih politik EU na tem področju. Ti proizvajalci vlagajo v proizvodne obrate po vsej Evropi in svetu. Pri ocenjevanju celotnega vpliva letalstva na rast se zaradi precejšnje velikosti teh podjetij in dejstva, da tekmujejo na svetovni ravni, ne sme podcenjevati pomena certificiranja proizvajalcev, ki ga opravlja Evropska agencija za varnost v letalstvu, ter ekonomskih analiz. |
| --- | --- |

3.5

Letalski proizvajalci konkurirajo na svetovnem prodajnem trgu. Industrijska revolucija 4.0 ustvarja izjemne priložnosti za letalsko industrijo v EU. Analizirati in izkoristiti je treba celotno sinergijo različnih politik EU na tem področju. Ti proizvajalci vlagajo v proizvodne obrate po vsej Evropi in svetu. Pri ocenjevanju celotnega vpliva letalstva na rast se zaradi precejšnje velikosti teh podjetij in dejstva, da tekmujejo na svetovni ravni, ne sme podcenjevati pomena certificiranja proizvajalcev, ki ga opravlja Evropska agencija za varnost v letalstvu, ter ekonomskih analiz.

| 3.6 | Strategija temelji na evropskih standardih, s skupnimi in usklajenimi pogajanji pa bi si morali prizadevati, da bi jih sprejele tudi tretje države. EU je že vzpostavila sistem za izvajanje in nadaljnji razvoj sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Njegove določbe obema stranema omogočajo nadaljnji razvoj soglasja, kar zadeva krepitev, skupno izvajanje in celo razširitev teh standardov v tretje države. Strategija bi si zato morala prizadevati za uporabo instrumentov, kot je skupni odbor EU-ZDA, kot sredstva za doseganje skupne vizije z drugimi podobno mislečimi državami po svetu, tj. da trajnostno letalstvo temelji na spoštovanju osnovnih vrednot. EU in ZDA bi lahko prevzele vodilno vlogo pri oblikovanju svetovnih standardov (vključno s SESAR in NextGen). EU in ZDA imata še vedno možnost, da skupaj vodita svetovno letalstvo. |
| --- | --- |

3.6

Strategija temelji na evropskih standardih, s skupnimi in usklajenimi pogajanji pa bi si morali prizadevati, da bi jih sprejele tudi tretje države. EU je že vzpostavila sistem za izvajanje in nadaljnji razvoj sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Njegove določbe obema stranema omogočajo nadaljnji razvoj soglasja, kar zadeva krepitev, skupno izvajanje in celo razširitev teh standardov v tretje države. Strategija bi si zato morala prizadevati za uporabo instrumentov, kot je skupni odbor EU-ZDA, kot sredstva za doseganje skupne vizije z drugimi podobno mislečimi državami po svetu, tj. da trajnostno letalstvo temelji na spoštovanju osnovnih vrednot. EU in ZDA bi lahko prevzele vodilno vlogo pri oblikovanju svetovnih standardov (vključno s SESAR in NextGen). EU in ZDA imata še vedno možnost, da skupaj vodita svetovno letalstvo.

| 3.7 | Uspeh evropskega letalstva je odvisen tudi od znanja in usposobljenosti zaposlenih v tem sektorju. Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za povečanje privlačnosti tega sektorja in preprečevanje odhajanja kvalificirane delovne sile iz tega sektorja in iskanja zaposlitve v drugih delih sveta. |
| --- | --- |

3.7

Uspeh evropskega letalstva je odvisen tudi od znanja in usposobljenosti zaposlenih v tem sektorju. Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za povečanje privlačnosti tega sektorja in preprečevanje odhajanja kvalificirane delovne sile iz tega sektorja in iskanja zaposlitve v drugih delih sveta.

4.   Izvajanje letalske strategije – obvladovanje sprememb

| 4.1 | EESO se zaveda, da mora Evropska komisija prizadevno iskati podporo za svoje predloge v državah članicah in pri drugih deležnikih. A politično vodstvo Komisije je nujno potrebno. Taka jasna zaveza je potrebna, da se izkoristi potencial evropskega letalskega sektorja, obenem pa upošteva potreba držav članic po zagotovitvi zanesljive in varne povezljivosti, pri čemer je treba socialnim partnerjem zagotoviti, da bodo še naprej vključeni v pripravo in izvajanje potrebnih zakonodajnih ukrepov. |
| --- | --- |

4.1

EESO se zaveda, da mora Evropska komisija prizadevno iskati podporo za svoje predloge v državah članicah in pri drugih deležnikih. A politično vodstvo Komisije je nujno potrebno. Taka jasna zaveza je potrebna, da se izkoristi potencial evropskega letalskega sektorja, obenem pa upošteva potreba držav članic po zagotovitvi zanesljive in varne povezljivosti, pri čemer je treba socialnim partnerjem zagotoviti, da bodo še naprej vključeni v pripravo in izvajanje potrebnih zakonodajnih ukrepov.

| 4.2 | Komisija v svojem sporočilu obravnava več vprašanj, ki bodo postala predmet zakonodajnih pobud, in ponovno poudarja, da si bo prizadevala za sodelovanje vseh zadevnih strani. Vendar poleg akcijskega načrta, v katerem je navedeno, katere pobude bodo predložene v prihodnjih letih in kdaj, potrebujemo še načrt, v katerem bo podrobno opredeljeno, kako bo Komisija pritegnila deležnike in splošno javnost k temu bistvenemu sodelovanju. |
| --- | --- |

4.2

Komisija v svojem sporočilu obravnava več vprašanj, ki bodo postala predmet zakonodajnih pobud, in ponovno poudarja, da si bo prizadevala za sodelovanje vseh zadevnih strani. Vendar poleg akcijskega načrta, v katerem je navedeno, katere pobude bodo predložene v prihodnjih letih in kdaj, potrebujemo še načrt, v katerem bo podrobno opredeljeno, kako bo Komisija pritegnila deležnike in splošno javnost k temu bistvenemu sodelovanju.

| 4.3 | Komisija je pravilno navedla, da je treba okrepiti socialni dialog v sektorju. Pritisk na zaposlene v letalskem sektorju je zelo velik. V takšnih razmerah je socialni dialog bistvenega pomena za vključitev socialnih partnerjev v proces in zagotovitev njihovega sodelovanja. Pojasniti je treba vprašanje, kako namerava Komisija strukturirati socialni dialog o vprašanjih, ki izhajajo iz njenega celovitega pristopa. |
| --- | --- |

4.3

Komisija je pravilno navedla, da je treba okrepiti socialni dialog v sektorju. Pritisk na zaposlene v letalskem sektorju je zelo velik. V takšnih razmerah je socialni dialog bistvenega pomena za vključitev socialnih partnerjev v proces in zagotovitev njihovega sodelovanja. Pojasniti je treba vprašanje, kako namerava Komisija strukturirati socialni dialog o vprašanjih, ki izhajajo iz njenega celovitega pristopa.

| 4.4 | Jasneje je treba opredeliti določbe na področju delovnega prava in socialne varnosti, ki se uporabljajo za zelo mobilne delavce v civilnem letalstvu; zaradi nejasne zakonodaje obstajajo precejšnje vrzeli v socialnem varstvu, ki velja za evropske letalske posadke. Spremeniti je treba obstoječe predpise in uskladiti tako tehnično zakonodajo kot zakonodajo na področju socialne varnosti. |
| --- | --- |

4.4

Jasneje je treba opredeliti določbe na področju delovnega prava in socialne varnosti, ki se uporabljajo za zelo mobilne delavce v civilnem letalstvu; zaradi nejasne zakonodaje obstajajo precejšnje vrzeli v socialnem varstvu, ki velja za evropske letalske posadke. Spremeniti je treba obstoječe predpise in uskladiti tako tehnično zakonodajo kot zakonodajo na področju socialne varnosti.

| 4.5 | Vse zakonodajne ukrepe je treba izvajati v kontekstu podnebnih sprememb. Letalske strategije ni mogoče oblikovati ločeno od nujne obravnave s tem povezanih stroškov na svetovni ravni (z gospodarskega, okoljskega in družbenega vidika) zaradi številnih učinkov podnebnih sprememb. Letalska industrija v EU bi morala na izzive, povezane z emisijami toplogrednih plinov, gledati kot na priložnosti za raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

4.5

Vse zakonodajne ukrepe je treba izvajati v kontekstu podnebnih sprememb. Letalske strategije ni mogoče oblikovati ločeno od nujne obravnave s tem povezanih stroškov na svetovni ravni (z gospodarskega, okoljskega in družbenega vidika) zaradi številnih učinkov podnebnih sprememb. Letalska industrija v EU bi morala na izzive, povezane z emisijami toplogrednih plinov, gledati kot na priložnosti za raziskave in inovacije.

| 4.6 | Informacije o strategiji in njenem izvajanju morajo biti redne. Redno je treba organizirati dobro ciljno usmerjene informativne dogodke z deležniki. |
| --- | --- |

4.6

Informacije o strategiji in njenem izvajanju morajo biti redne. Redno je treba organizirati dobro ciljno usmerjene informativne dogodke z deležniki.

| 4.7 | Poleg tega bi bilo treba splošni pristop Komisije k letalstvu v dialogu z državami članicami obravnavati prednostno in dosledno. V nekaterih primerih se zdi, da je glavni problem pomanjkanje razumevanja na nacionalni ravni glede dejanskih potreb letalskega sektorja. Komisija bi morala razmisliti o dejavnejši podpori letalskemu sektorju na nacionalni ravni, v razpravah z državami članicami. |
| --- | --- |

4.7

Poleg tega bi bilo treba splošni pristop Komisije k letalstvu v dialogu z državami članicami obravnavati prednostno in dosledno. V nekaterih primerih se zdi, da je glavni problem pomanjkanje razumevanja na nacionalni ravni glede dejanskih potreb letalskega sektorja. Komisija bi morala razmisliti o dejavnejši podpori letalskemu sektorju na nacionalni ravni, v razpravah z državami članicami.

| 4.8 | EESO ponovno poziva vse zainteresirane strani v letalstvu, naj se dejavno vključijo v nadaljnje delo na področju izvajanja strategije. Trden in trajnosten letalski sektor je v interesu vseh, zato ne smemo zamuditi priložnosti, ki jih prinaša strategija. |
| --- | --- |

4.8

EESO ponovno poziva vse zainteresirane strani v letalstvu, naj se dejavno vključijo v nadaljnje delo na področju izvajanja strategije. Trden in trajnosten letalski sektor je v interesu vseh, zato ne smemo zamuditi priložnosti, ki jih prinaša strategija.

V Bruslju, 14. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  UL C 13, 15.1.2016, str. 110.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL C 13, 15.1.2016, str. 169.

3

(4)  UL C 198, 10.7.2013, str. 51.

4

(5)  UL C 230, 14.7.2015, str. 17; UL C 451, 16.12.2014, str. 123; UL C 170, 5.6.2014, str. 116.

5

(6)  Glej opombo 3.

6

(7)  Glej opombo 3.

7

(8)  EESO bi zato znova opozoril na svoja mnenja v UL C 241, 7.10.2002, str. 29, UL C 264, 20.7.2016, str. 11 in glej opombo 1.

8

(9)  Glej opombo 4.

9

---

| 21.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/93

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi Direktive Sveta 96/50/ES in Direktive Sveta 91/672/EGS

[COM(2016) 82 final – 2016/0050 (COD)]

(2016/C 389/13)

| Poročevalec: | Jan SIMONS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jan SIMONS

Svet in Evropski parlament sta 23. marca oziroma 11. aprila 2016 sklenila, da v skladu s členom 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi Direktive Sveta 96/50/ES in Direktive Sveta 91/672/EGS

[COM(2016) 82 final – 2016/0050 (COD)].

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. junija 2016.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 518. plenarnem zasedanju 13. in 14. julija 2016 (seja z dne 13. julija 2016) s 118 glasovi za, dvema glasovoma proti in šestimi vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se strinja, da mora skupni sistem za priznavanje poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh temeljiti na zahtevanih kompetencah namesto na zahtevah glede izkušenj, kot je to veljajo doslej. Prav tako se pridružuje pričakovanju, da bo priznavanje poklicnih kvalifikacij v celotni EU koristilo razvoju plovbe po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

1.1

EESO se strinja, da mora skupni sistem za priznavanje poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh temeljiti na zahtevanih kompetencah namesto na zahtevah glede izkušenj, kot je to veljajo doslej. Prav tako se pridružuje pričakovanju, da bo priznavanje poklicnih kvalifikacij v celotni EU koristilo razvoju plovbe po celinskih plovnih poteh.

| 1.2 | Mobilnost delavcev znotraj EU je pomembna tema pri odpravljanju strukturnega pomanjkanja kvalificiranih članov posadke. Obvezno ocenjevanje kompetenc vseh članov posadke krova bo izboljšalo podobo in privlačnost poklica. |
| --- | --- |

1.2

Mobilnost delavcev znotraj EU je pomembna tema pri odpravljanju strukturnega pomanjkanja kvalificiranih članov posadke. Obvezno ocenjevanje kompetenc vseh članov posadke krova bo izboljšalo podobo in privlačnost poklica.

| 1.3 | Ohranitev sedanjih varnostnih standardov za pomembne mednarodne plovne poti je treba obravnavati kot minimalno zahtevo za pravilno uvedbo predlagane politike. |
| --- | --- |

1.3

Ohranitev sedanjih varnostnih standardov za pomembne mednarodne plovne poti je treba obravnavati kot minimalno zahtevo za pravilno uvedbo predlagane politike.

| 1.4 | S tem, ko bodo odgovorni organi bolje izvrševali predpise, se bodo po eni strani odvračale nezakonite socialne prakse in po drugi strani okrepili konkurenčnost in poštena konkurenca. |
| --- | --- |

1.4

S tem, ko bodo odgovorni organi bolje izvrševali predpise, se bodo po eni strani odvračale nezakonite socialne prakse in po drugi strani okrepili konkurenčnost in poštena konkurenca.

| 1.5 | Nadaljnje in širše tesno sodelovanje med Evropsko komisijo in rečnimi komisijami, zlasti Osrednjo komisijo za plovbo po Renu (CCNR), je po mnenju EESO nujno za dobro upravljanje evropskega omrežja celinskih plovnih poti. |
| --- | --- |

1.5

Nadaljnje in širše tesno sodelovanje med Evropsko komisijo in rečnimi komisijami, zlasti Osrednjo komisijo za plovbo po Renu (CCNR), je po mnenju EESO nujno za dobro upravljanje evropskega omrežja celinskih plovnih poti.

| 1.6 | EESO se strinja – pod pogojem, da se dodajo določene rečne komisije –, da je poleg skupnih zahtev glede kompetenc, ki jih mora pripraviti Evropski odbor za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (CESNI), treba uvesti objektivna merila za opredelitev plovnih poti ali njihovih odsekov s posebnimi tveganji, za katere države članice lahko poleg skupnih poklicnih kvalifikacij določijo dodatne zahteve. |
| --- | --- |

1.6

EESO se strinja – pod pogojem, da se dodajo določene rečne komisije –, da je poleg skupnih zahtev glede kompetenc, ki jih mora pripraviti Evropski odbor za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (CESNI), treba uvesti objektivna merila za opredelitev plovnih poti ali njihovih odsekov s posebnimi tveganji, za katere države članice lahko poleg skupnih poklicnih kvalifikacij določijo dodatne zahteve.

| 1.7 | Izhodišča in cilje izbrane politike, na katerih temelji predlog, je treba nujno jasneje predstaviti. |
| --- | --- |

1.7

Izhodišča in cilje izbrane politike, na katerih temelji predlog, je treba nujno jasneje predstaviti.

2.   Uvod

| 2.1 | Konkurenčne panoge temeljijo na zmogljivosti za cenovno ugoden prevoz velike količine tovora. Plovila za prevoz na celinskih plovnih poteh imajo nosilnost, ki je enaka nosilnosti na stotine tovornih vozil: konvoj štirih potisnih maon (= 7 000 NT) ustreza 280 tovornim vozilom z nosilnostjo 25 NT. To omogoča varčevanje pri stroških prevoza in varovanje okolja. |
| --- | --- |

2.1

Konkurenčne panoge temeljijo na zmogljivosti za cenovno ugoden prevoz velike količine tovora. Plovila za prevoz na celinskih plovnih poteh imajo nosilnost, ki je enaka nosilnosti na stotine tovornih vozil: konvoj štirih potisnih maon (= 7 000 NT) ustreza 280 tovornim vozilom z nosilnostjo 25 NT. To omogoča varčevanje pri stroških prevoza in varovanje okolja.

| 2.2 | Ren in Donava preko prekopa Majna–Donava v skupni dolžni 3 500 km neposredno povezujeta 13 držav članic, od Severnega do Črnega morja. Vsako leto se po teh plovnih poteh prepelje približno 500 milijonov ton tovora, od tega prevoz po Renu predstavlja 67 % celotne količine prevoženega tovora. Več kot 75 % prevoza po celinskih plovnih poteh v EU je čezmejni prevoz. V Nemčiji, Belgiji in na Nizozemskem delež prevoza po celinskih plovnih poteh med različnimi načini prevoza znaša 12,5 %, 25 % oziroma 38,7 %; v renskem prekopu, ki je industrijsko osrčje Evrope, je ta delež več kot 50 %. |
| --- | --- |

2.2

Ren in Donava preko prekopa Majna–Donava v skupni dolžni 3 500 km neposredno povezujeta 13 držav članic, od Severnega do Črnega morja. Vsako leto se po teh plovnih poteh prepelje približno 500 milijonov ton tovora, od tega prevoz po Renu predstavlja 67 % celotne količine prevoženega tovora. Več kot 75 % prevoza po celinskih plovnih poteh v EU je čezmejni prevoz. V Nemčiji, Belgiji in na Nizozemskem delež prevoza po celinskih plovnih poteh med različnimi načini prevoza znaša 12,5 %, 25 % oziroma 38,7 %; v renskem prekopu, ki je industrijsko osrčje Evrope, je ta delež več kot 50 %.

| 2.3 | Zaradi količine pretovorjenega blaga, ki znaša 150 milijard ton na kilometer letno, je prevoz po celinskih plovnih poteh izjemno pomemben za delovanje multimodalnih logističnih verig v EU. Nedavne študije so pokazale, da 2,2 milijarde EUR dodane vrednosti v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh ustvari neposredno in posredno ekonomsko dodano vrednost v višini 13,2 milijarde EUR, torej njen šestkratnik. |
| --- | --- |

2.3

Zaradi količine pretovorjenega blaga, ki znaša 150 milijard ton na kilometer letno, je prevoz po celinskih plovnih poteh izjemno pomemben za delovanje multimodalnih logističnih verig v EU. Nedavne študije so pokazale, da 2,2 milijarde EUR dodane vrednosti v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh ustvari neposredno in posredno ekonomsko dodano vrednost v višini 13,2 milijarde EUR, torej njen šestkratnik.

| 2.4 | Nekaj pomembnih številk o trgu dela v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh v EU:






  — | 41 500 delavcev: približno 14 650 voditeljev čolnov in 26 850 operativnih delavcev, |
| --- | --- | --- |

2.4

Nekaj pomembnih številk o trgu dela v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh v EU:

—

41 500 delavcev: približno 14 650 voditeljev čolnov in 26 850 operativnih delavcev,

| — | 80 % vseh zaposlenih v sektorju je z Nizozemske, iz Nemčije, Francije, Luksemburga, Italije, Belgije, Romunije in Bolgarije, |
| --- | --- |

—

80 % vseh zaposlenih v sektorju je z Nizozemske, iz Nemčije, Francije, Luksemburga, Italije, Belgije, Romunije in Bolgarije,

| — | večina delavcev dela v renskem koridorju, |
| --- | --- |

—

večina delavcev dela v renskem koridorju,

| — | delež tujih delavcev: 27 % na Nizozemskem, 23 % v Nemčiji in 14 % v Belgiji, |
| --- | --- |

—

delež tujih delavcev: 27 % na Nizozemskem, 23 % v Nemčiji in 14 % v Belgiji,

| — | 9 482 družb za prevoz po celinskih plovnih poteh, od tega je 45 % nizozemskih. |
| --- | --- |

—

9 482 družb za prevoz po celinskih plovnih poteh, od tega je 45 % nizozemskih.

| 2.5 | EESO je o tej temi že pripravil mnenja za Evropski parlament, Svet EU in Evropsko komisijo, med drugim o socialni politiki v okviru vseevropskega sistema za prevoz po celinskih plovnih poteh leta 2005 (1), o celostnem evropskem akcijskem programu za prevoz po celinskih plovnih poteh NAIADES leta 2006 (2) in o svežnju NAIADES II leta 2014 (3). |
| --- | --- |

2.5

EESO je o tej temi že pripravil mnenja za Evropski parlament, Svet EU in Evropsko komisijo, med drugim o socialni politiki v okviru vseevropskega sistema za prevoz po celinskih plovnih poteh leta 2005 (1), o celostnem evropskem akcijskem programu za prevoz po celinskih plovnih poteh NAIADES leta 2006 (2) in o svežnju NAIADES II leta 2014 (3).

| 2.6 | Tu je najprej „pozval k razvoju skupne socialne politike na področju prevoza po celinskih plovnih poteh“, nato pa je bil „v okviru socialnega dialoga dosežen določen napredek, ki je privedel do oblikovanja posebnih pravil o delovnem času v prevozu po celinskih plovnih poteh“, na podlagi česar je leta 2014 Odbor pozval k razvoju „dodatnih pobud“. „Načrtovana uskladitev poklicnih profilov na podlagi socialnega dialoga in evropsko usklajevanje poklicnih kvalifikacij imata pri tem pomembno vlogo, ki jo bo Komisija izvajala v tesnem sodelovanju z rečnimi komisijami, zlasti s Centralno komisijo za plovbo po Renu.“ |
| --- | --- |

2.6

Tu je najprej „pozval k razvoju skupne socialne politike na področju prevoza po celinskih plovnih poteh“, nato pa je bil „v okviru socialnega dialoga dosežen določen napredek, ki je privedel do oblikovanja posebnih pravil o delovnem času v prevozu po celinskih plovnih poteh“, na podlagi česar je leta 2014 Odbor pozval k razvoju „dodatnih pobud“. „Načrtovana uskladitev poklicnih profilov na podlagi socialnega dialoga in evropsko usklajevanje poklicnih kvalifikacij imata pri tem pomembno vlogo, ki jo bo Komisija izvajala v tesnem sodelovanju z rečnimi komisijami, zlasti s Centralno komisijo za plovbo po Renu.“

| 2.7 | Medtem je Komisija okrepila sodelovanje s CCNR in že dosegla nekaj pomembnih rezultatov, kot je skupen popis zahtevanih kompetenc (preglednice kompetenc PLATINA) in na podlagi skupne želje za izboljšanje zakonodaje za plovbo po celinskih plovnih poteh ustanovitev Evropskega odbora za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (CESNI) junija 2015. CESNI je nemudoma začel z delom in je še leta 2015 pripravil standarde za tehnične predpise za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh. Hkrati je bila sprejeta odločitev o ustanovitvi delovne skupine CESNI za poklicne kvalifikacije. CESNI naj bi prevzel pomembno vlogo tudi na področju poklicnih kvalifikacij s pripravo standardov, ki so navedeni v predlogu. |
| --- | --- |

2.7

Medtem je Komisija okrepila sodelovanje s CCNR in že dosegla nekaj pomembnih rezultatov, kot je skupen popis zahtevanih kompetenc (preglednice kompetenc PLATINA) in na podlagi skupne želje za izboljšanje zakonodaje za plovbo po celinskih plovnih poteh ustanovitev Evropskega odbora za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (CESNI) junija 2015. CESNI je nemudoma začel z delom in je še leta 2015 pripravil standarde za tehnične predpise za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh. Hkrati je bila sprejeta odločitev o ustanovitvi delovne skupine CESNI za poklicne kvalifikacije. CESNI naj bi prevzel pomembno vlogo tudi na področju poklicnih kvalifikacij s pripravo standardov, ki so navedeni v predlogu.

| 2.8 | Predlog Komisije je bil pripravljen na podlagi obsežnih in dolgotrajnih posvetovanj z mnogimi udeleženimi organizacijami in socialnimi partnerji (med drugim: mednarodne rečne komisije: Osrednja komisija za plovbo po Renu, Donavska komisija, Komisija za reko Savo; Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo; nacionalne uprave, pristojne za oblikovanje politike prevoza po celinskih plovnih poteh in upravne dejavnosti; strokovna združenja: Evropska zveza za plovbo po celinskih vodah in Evropska organizacija kapitanov; sindikati: Evropska federacija delavcev v prometu – oddelek za prevoz po celinskih plovnih poteh; PLATINA – Platforma za izvajanje programa NAIADES; ustanove za usposabljanje in izobraževanje na področju prevoza po celinskih plovnih poteh v Evropi EDINNA; AQUAPOL in Evropska federacija za celinska pristanišča. Evropski socialni partnerji na področju prevoza po celinskih plovnih poteh vključujejo Evropsko zvezo za plovbo po celinskih vodah, Evropsko organizacijo kapitanov in Evropsko federacijo delavcev v prometu.). |
| --- | --- |

2.8

Predlog Komisije je bil pripravljen na podlagi obsežnih in dolgotrajnih posvetovanj z mnogimi udeleženimi organizacijami in socialnimi partnerji (med drugim: mednarodne rečne komisije: Osrednja komisija za plovbo po Renu, Donavska komisija, Komisija za reko Savo; Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo; nacionalne uprave, pristojne za oblikovanje politike prevoza po celinskih plovnih poteh in upravne dejavnosti; strokovna združenja: Evropska zveza za plovbo po celinskih vodah in Evropska organizacija kapitanov; sindikati: Evropska federacija delavcev v prometu – oddelek za prevoz po celinskih plovnih poteh; PLATINA – Platforma za izvajanje programa NAIADES; ustanove za usposabljanje in izobraževanje na področju prevoza po celinskih plovnih poteh v Evropi EDINNA; AQUAPOL in Evropska federacija za celinska pristanišča. Evropski socialni partnerji na področju prevoza po celinskih plovnih poteh vključujejo Evropsko zvezo za plovbo po celinskih vodah, Evropsko organizacijo kapitanov in Evropsko federacijo delavcev v prometu.).

3.   Povzetek predloga Komisije

| 3.1 | Prevoz po celinskih plovnih poteh je stroškovno in energetsko učinkovit način prevoza, ki bi se lahko učinkoviteje uporabljal za podporo ciljev Evropske unije glede energetske učinkovitosti, rasti in industrijskega razvoja. Vendar prispevek celinske plovbe ovirajo težave v zvezi z mobilnostjo delovne sile, delovnimi mesti, ki jih ni mogoče zapolniti, ter neskladji med ponudbo spretnosti in povpraševanjem po njih. Različne minimalne zahteve za poklicne kvalifikacije na področju plovbe po celinskih plovnih poteh po državah članicah niso zadostno zagotovilo za posamezne države glede priznavanja poklicnih kvalifikacij posadke iz drugih držav, zlasti ker zahteve vplivajo tudi na varnost plovbe. |
| --- | --- |

3.1

Prevoz po celinskih plovnih poteh je stroškovno in energetsko učinkovit način prevoza, ki bi se lahko učinkoviteje uporabljal za podporo ciljev Evropske unije glede energetske učinkovitosti, rasti in industrijskega razvoja. Vendar prispevek celinske plovbe ovirajo težave v zvezi z mobilnostjo delovne sile, delovnimi mesti, ki jih ni mogoče zapolniti, ter neskladji med ponudbo spretnosti in povpraševanjem po njih. Različne minimalne zahteve za poklicne kvalifikacije na področju plovbe po celinskih plovnih poteh po državah članicah niso zadostno zagotovilo za posamezne države glede priznavanja poklicnih kvalifikacij posadke iz drugih držav, zlasti ker zahteve vplivajo tudi na varnost plovbe.

| 3.2 | Cilj direktive je olajšati mobilnost delavcev v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh z zagotavljanjem priznavanja kvalifikacij usposobljenih delavcev po vsej Uniji. Pobuda temelji na več kot 19-letnih izkušnjah z Direktivo 96/50/ES o pridobitvi nacionalnih potrdil o usposobljenosti za voditelja čolnov in Direktivo 91/672/EGS o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za celinske plovne poti EU, z izjemo reke Ren. |
| --- | --- |

3.2

Cilj direktive je olajšati mobilnost delavcev v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh z zagotavljanjem priznavanja kvalifikacij usposobljenih delavcev po vsej Uniji. Pobuda temelji na več kot 19-letnih izkušnjah z Direktivo 96/50/ES o pridobitvi nacionalnih potrdil o usposobljenosti za voditelja čolnov in Direktivo 91/672/EGS o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za celinske plovne poti EU, z izjemo reke Ren.

| 3.3 | Predlog razširja priznavanje poklicnih kvalifikacij na vse člane posadke krova in temelji na zahtevanih kompetencah. Predvideva priznavanje v celotnem evropskem plovnem omrežju na podlagi:






  — | skupnih standardov za potrdila voditeljev čolnov in drugih članov posadke, |
| --- | --- | --- |

3.3

Predlog razširja priznavanje poklicnih kvalifikacij na vse člane posadke krova in temelji na zahtevanih kompetencah. Predvideva priznavanje v celotnem evropskem plovnem omrežju na podlagi:

—

skupnih standardov za potrdila voditeljev čolnov in drugih članov posadke,

| — | skupnih meril in postopkov za opredelitev zahtevanih kompetenc, |
| --- | --- |

—

skupnih meril in postopkov za opredelitev zahtevanih kompetenc,

| — | opredelitve meril, ki zagotavljajo, da zahtevano znanje o posebnih odsekih upravičuje predvidena stopnja varnosti. |
| --- | --- |

—

opredelitve meril, ki zagotavljajo, da zahtevano znanje o posebnih odsekih upravičuje predvidena stopnja varnosti.

Komisija meni, da bodo od mobilnosti delavcev in novih možnosti poklicnega razvoja imeli korist ne le delojemalci ampak predvsem sektor na splošno, ki bo privlačnejši tako za podjetja kot za delavce.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO se strinja, da mora skupni sistem za priznavanje poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh temeljiti na zahtevanih kompetencah namesto na zahtevah glede izkušenj, kot je to veljajo doslej. Prav tako se pridružuje pričakovanju, da bo priznavanje poklicnih kvalifikacij v celotni EU koristilo razvoju plovbe po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

4.1

EESO se strinja, da mora skupni sistem za priznavanje poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh temeljiti na zahtevanih kompetencah namesto na zahtevah glede izkušenj, kot je to veljajo doslej. Prav tako se pridružuje pričakovanju, da bo priznavanje poklicnih kvalifikacij v celotni EU koristilo razvoju plovbe po celinskih plovnih poteh.

| 4.2 | Odbor pripisuje velik pomen nadaljnjemu in razširjenemu sodelovanju med Evropsko komisijo in rečnimi komisijami, zlasti Osrednjo komisijo za plovbo po Renu (CCNR). Za razvoj usklajene politike za evropsko omrežje celinskih plovnih poti so pomembna zlasti skupna prizadevanja CCNR in Komisije za uskladitev in posodobitev zakonodaje. EESO poudarja pomen vzpostavitve in vzdrževanja enakih konkurenčnih pogojev v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh ter poudarja, da je treba hkrati s posodobitvijo zakonodaje posodobiti tudi izvrševanje. |
| --- | --- |

4.2

Odbor pripisuje velik pomen nadaljnjemu in razširjenemu sodelovanju med Evropsko komisijo in rečnimi komisijami, zlasti Osrednjo komisijo za plovbo po Renu (CCNR). Za razvoj usklajene politike za evropsko omrežje celinskih plovnih poti so pomembna zlasti skupna prizadevanja CCNR in Komisije za uskladitev in posodobitev zakonodaje. EESO poudarja pomen vzpostavitve in vzdrževanja enakih konkurenčnih pogojev v sektorju prevoza po celinskih plovnih poteh ter poudarja, da je treba hkrati s posodobitvijo zakonodaje posodobiti tudi izvrševanje.

| 4.3 | Kot del svežnja NAIADES II predlog predvideva uvedbo skupnega sistema minimalnih standardov, ki temeljijo na kompetencah, ki je izredno pomemben za stopnjo varnosti celinskih plovnih poti v EU. EESO meni, da ta sistem ne bi smel negativno vplivati na najboljšo prakso za vse kategorije celinskih plovnih poti. |
| --- | --- |

4.3

Kot del svežnja NAIADES II predlog predvideva uvedbo skupnega sistema minimalnih standardov, ki temeljijo na kompetencah, ki je izredno pomemben za stopnjo varnosti celinskih plovnih poti v EU. EESO meni, da ta sistem ne bi smel negativno vplivati na najboljšo prakso za vse kategorije celinskih plovnih poti.

| 4.3.1 | Predlog zato predvideva, da države članice lahko sprejmejo izjeme ali opredelijo dodatne zahteve za določene plovne poti ali njihove odseke. Seveda morajo biti ti ukrepi smiselni in sorazmerni, tako da se njihovo število omeji na tisto, kar je potrebno. Na splošno ne gre za znižanje veljavnih standardov. Vendar pa se varnostni standardi na različnih plovnih poteh lahko razlikujejo. |
| --- | --- |

4.3.1

Predlog zato predvideva, da države članice lahko sprejmejo izjeme ali opredelijo dodatne zahteve za določene plovne poti ali njihove odseke. Seveda morajo biti ti ukrepi smiselni in sorazmerni, tako da se njihovo število omeji na tisto, kar je potrebno. Na splošno ne gre za znižanje veljavnih standardov. Vendar pa se varnostni standardi na različnih plovnih poteh lahko razlikujejo.

| 4.4 | Zaradi čezmejne narave prevoza po celinskih plovnih poteh so bile za mednarodne reke ustanovljene komisije, da se zagotovijo enotni predpisi za komercialno uporabo. Režim za Ren je star že več kot 200 let. Kasneje so bile ustanovljene tudi komisije za Donavo, Mozelo in Savo. |
| --- | --- |

4.4

Zaradi čezmejne narave prevoza po celinskih plovnih poteh so bile za mednarodne reke ustanovljene komisije, da se zagotovijo enotni predpisi za komercialno uporabo. Režim za Ren je star že več kot 200 let. Kasneje so bile ustanovljene tudi komisije za Donavo, Mozelo in Savo.

| 4.4.1 | Za režim na Renu je značilna ne le njegova dolga zgodovina ampak tudi razširjeni pravni okvir, zlasti mednarodnopravni režim. |
| --- | --- |

4.4.1

Za režim na Renu je značilna ne le njegova dolga zgodovina ampak tudi razširjeni pravni okvir, zlasti mednarodnopravni režim.

| 4.4.2 | Odbor meni, da je nujno potreben širok in dobro osnovan institucionalni kontekst za zagotavljanje skladne in enotne zakonodaje za plovbo po evropskem plovnem omrežju. Z institucionalnega, pa tudi ekonomsko-socialnega vidika je izjemno priporočljivo nadaljnje in širše tesno sodelovanje med Evropsko komisijo in CCNR. |
| --- | --- |

4.4.2

Odbor meni, da je nujno potreben širok in dobro osnovan institucionalni kontekst za zagotavljanje skladne in enotne zakonodaje za plovbo po evropskem plovnem omrežju. Z institucionalnega, pa tudi ekonomsko-socialnega vidika je izjemno priporočljivo nadaljnje in širše tesno sodelovanje med Evropsko komisijo in CCNR.

| 4.5 | EESO se strinja – pod pogojem, da se dodajo določene rečne komisije –, da je poleg skupnih zahtev glede kompetenc, ki jih mora pripraviti CESNI, treba uvesti objektivna merila za opredelitev plovnih poti ali njihovih odsekov s posebnimi tveganji, za katere države članice lahko poleg skupnih poklicnih kvalifikacij določijo dodatne zahteve. |
| --- | --- |

4.5

EESO se strinja – pod pogojem, da se dodajo določene rečne komisije –, da je poleg skupnih zahtev glede kompetenc, ki jih mora pripraviti CESNI, treba uvesti objektivna merila za opredelitev plovnih poti ali njihovih odsekov s posebnimi tveganji, za katere države članice lahko poleg skupnih poklicnih kvalifikacij določijo dodatne zahteve.

| 4.6 | Z evropske perspektive je treba ohranjanje obstoječih varnostnih standardov za pomembne mednarodne plovne poti obravnavati kot splošen pogoj za pravilno izvajanje predlagane politike. Na podlagi mednarodne tradicije se je izoblikoval usklajen pristop, ki temelji na povodjih, ki so ga na splošno sprejeli vsi pomembni deležniki. |
| --- | --- |

4.6

Z evropske perspektive je treba ohranjanje obstoječih varnostnih standardov za pomembne mednarodne plovne poti obravnavati kot splošen pogoj za pravilno izvajanje predlagane politike. Na podlagi mednarodne tradicije se je izoblikoval usklajen pristop, ki temelji na povodjih, ki so ga na splošno sprejeli vsi pomembni deležniki.

| 4.6.1 | V zvezi s tem je treba Renu nameniti posebno pozornost. Na tej mednarodni plovni poti, ki je – skupaj z Donavo – z navtičnega vidika ena od najzahtevnejših, se odvijata približno dve tretjini evropskega prometa po celinskih plovnih poteh. Na podlagi revidirane Konvencije za plovbo po Renu in pod nadzorom CCNR so obrežne države že dosegle visoko raven varnosti. |
| --- | --- |

4.6.1

V zvezi s tem je treba Renu nameniti posebno pozornost. Na tej mednarodni plovni poti, ki je – skupaj z Donavo – z navtičnega vidika ena od najzahtevnejših, se odvijata približno dve tretjini evropskega prometa po celinskih plovnih poteh. Na podlagi revidirane Konvencije za plovbo po Renu in pod nadzorom CCNR so obrežne države že dosegle visoko raven varnosti.

| 4.7 | Komisija CCNR je že razvila zavezujoč mednarodni mehanizem za kartiranje odsekov celinskih plovnih poti s posebnimi tveganji. Usklajevanje nacionalnih sklepov in sklepov rečnih komisij na ravni EU bo po mnenju EESO korak naprej z vidika mobilnosti kvalificiranih delavcev. |
| --- | --- |

4.7

Komisija CCNR je že razvila zavezujoč mednarodni mehanizem za kartiranje odsekov celinskih plovnih poti s posebnimi tveganji. Usklajevanje nacionalnih sklepov in sklepov rečnih komisij na ravni EU bo po mnenju EESO korak naprej z vidika mobilnosti kvalificiranih delavcev.

| 4.7.1 | Zato so potrebna skupna merila za opredelitev posebnih tveganj. EESO meni, da je prednost oblikovanja splošnih in objektivnih meril za opredelitev odsekov s posebnimi tveganji v preglednem odločanju in širšem področju uporabe. |
| --- | --- |

4.7.1

Zato so potrebna skupna merila za opredelitev posebnih tveganj. EESO meni, da je prednost oblikovanja splošnih in objektivnih meril za opredelitev odsekov s posebnimi tveganji v preglednem odločanju in širšem področju uporabe.

| 4.7.2 | Za donavsko povodje še ni zavezujočega mednarodnega mehanizma za kartiranje odsekov celinskih plovnih poti s posebnimi tveganji. EESO meni, da so ukrepi držav članic za izboljšanje in ohranjanje plovnosti Donave, podprti s financiranjem EU, ključni dejavnik za razvoj koridorja. |
| --- | --- |

4.7.2

Za donavsko povodje še ni zavezujočega mednarodnega mehanizma za kartiranje odsekov celinskih plovnih poti s posebnimi tveganji. EESO meni, da so ukrepi držav članic za izboljšanje in ohranjanje plovnosti Donave, podprti s financiranjem EU, ključni dejavnik za razvoj koridorja.

| 4.7.3 | Predlog metodologije za opredelitev plovnih poti ali njihovih odsekov s posebnimi tveganji bi lahko bil naslednji:






  1. | splošna merila za zahtevane poklicne kvalifikacije; |
| --- | --- | --- |

4.7.3

Predlog metodologije za opredelitev plovnih poti ali njihovih odsekov s posebnimi tveganji bi lahko bil naslednji:

1.

splošna merila za zahtevane poklicne kvalifikacije;

| 2. | nacionalne reke: obrežne države pripravijo predlog, CESNI poda mnenje, Evropska komisija sprejme odločitev z delegiranim aktom; |
| --- | --- |

2.

nacionalne reke: obrežne države pripravijo predlog, CESNI poda mnenje, Evropska komisija sprejme odločitev z delegiranim aktom;

| 3. | mednarodne reke: rečne komisije, za katere velja mednarodna ureditev, upoštevajo splošna merila, obrežne države pripravijo predlog (po potrebi po uskladitvi z rečnimi komisijami), CESNI poda mnenje, Evropska komisija sprejme odločitev z delegiranim aktom. |
| --- | --- |

3.

mednarodne reke: rečne komisije, za katere velja mednarodna ureditev, upoštevajo splošna merila, obrežne države pripravijo predlog (po potrebi po uskladitvi z rečnimi komisijami), CESNI poda mnenje, Evropska komisija sprejme odločitev z delegiranim aktom.

| 4.8 | Predlog predvideva spodbujanje mobilnosti delavcev na čim širšem notranjem trgu dela za prevoz po celinskih plovnih poteh, ki je dostopen delavcem iz vseh držav članic, da bi zmanjšali strukturno pomanjkanje kvalificiranih članov posadke. EESO poudarja, da je tej pomembni zadevi treba nameniti pozornost. |
| --- | --- |

4.8

Predlog predvideva spodbujanje mobilnosti delavcev na čim širšem notranjem trgu dela za prevoz po celinskih plovnih poteh, ki je dostopen delavcem iz vseh držav članic, da bi zmanjšali strukturno pomanjkanje kvalificiranih članov posadke. EESO poudarja, da je tej pomembni zadevi treba nameniti pozornost.

| 4.8.1 | Obvezno ocenjevanje kompetenc za vse člane posadke, že na operativni ravni, naj bi izboljšalo podobo in privlačnost poklica, tako za zaposlene vajence kot osebe iz drugih sektorjev, ki se preusposabljajo. |
| --- | --- |

4.8.1

Obvezno ocenjevanje kompetenc za vse člane posadke, že na operativni ravni, naj bi izboljšalo podobo in privlačnost poklica, tako za zaposlene vajence kot osebe iz drugih sektorjev, ki se preusposabljajo.

| 4.8.2 | EESO podpira prizadevanja Komisije, da bi bil sektor bolj dostopen za delavce, usmerjene v prakso. Pozdravlja tudi nove možnosti za hitro preusposabljanje za tiste, ki menjavajo poklic in prihajajo iz pomorstva ali tudi od drugod. |
| --- | --- |

4.8.2

EESO podpira prizadevanja Komisije, da bi bil sektor bolj dostopen za delavce, usmerjene v prakso. Pozdravlja tudi nove možnosti za hitro preusposabljanje za tiste, ki menjavajo poklic in prihajajo iz pomorstva ali tudi od drugod.

| 4.9 | EESO se zaveda, da predlog temelji na dobro premišljenih političnih odločitvah. Vendar pa te iz predloga niso dobro razvidne. Odbor zato nujno priporoča, da se jasneje predstavijo izhodišča in cilji izbrane politike. |
| --- | --- |

4.9

EESO se zaveda, da predlog temelji na dobro premišljenih političnih odločitvah. Vendar pa te iz predloga niso dobro razvidne. Odbor zato nujno priporoča, da se jasneje predstavijo izhodišča in cilji izbrane politike.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Bistveno zmanjšanje števila potrebnih dokumentov ter njihovo elektronsko vodenje in obdelava bodo prispevali k učinkovitejšemu izvrševanju in zmanjšali upravno breme, medtem ko bodo nadzorne službe lahko učinkovitejše. S tem se bodo po eni strani odvračale nezakonite socialne prakse, po drugi strani pa okrepila konkurenčnost in poštena konkurenca. |
| --- | --- |

5.1

Bistveno zmanjšanje števila potrebnih dokumentov ter njihovo elektronsko vodenje in obdelava bodo prispevali k učinkovitejšemu izvrševanju in zmanjšali upravno breme, medtem ko bodo nadzorne službe lahko učinkovitejše. S tem se bodo po eni strani odvračale nezakonite socialne prakse, po drugi strani pa okrepila konkurenčnost in poštena konkurenca.

| 5.1.1 | Odbor izrecno poziva, naj se ohrani sodelovanje s socialnimi partnerji, mednarodnimi rečnimi komisijami in pristojnimi službami, ki morajo ostati angažirane. |
| --- | --- |

5.1.1

Odbor izrecno poziva, naj se ohrani sodelovanje s socialnimi partnerji, mednarodnimi rečnimi komisijami in pristojnimi službami, ki morajo ostati angažirane.

| 5.2 | Praktični izpiti se običajno opravljajo na krovu plovila, vendar jih je mogoče opravljati tudi na simulatorju, pri čemer se zahtevajo praktične izkušnje. Odbor CESNI mora zato določiti skupne standarde za tehnične in funkcionalne lastnosti navigacijskih simulatorjev za plovila za prevoz po celinskih plovnih poteh, skupaj s standardi za odobritev tovrstnih naprav. |
| --- | --- |

5.2

Praktični izpiti se običajno opravljajo na krovu plovila, vendar jih je mogoče opravljati tudi na simulatorju, pri čemer se zahtevajo praktične izkušnje. Odbor CESNI mora zato določiti skupne standarde za tehnične in funkcionalne lastnosti navigacijskih simulatorjev za plovila za prevoz po celinskih plovnih poteh, skupaj s standardi za odobritev tovrstnih naprav.

| 5.2.1 | Predlog direktive priznava odobrene programe usposabljanja namesto upravnih izpitov. V zvezi s tem EESO ugotavlja, da je treba preprečiti navzkrižje interesov med ocenjevalcem in učiteljem ali vodjem izobraževanja kandidata na ocenjevanju. |
| --- | --- |

5.2.1

Predlog direktive priznava odobrene programe usposabljanja namesto upravnih izpitov. V zvezi s tem EESO ugotavlja, da je treba preprečiti navzkrižje interesov med ocenjevalcem in učiteljem ali vodjem izobraževanja kandidata na ocenjevanju.

| 5.2.2 | EESO pozdravlja priznavanje odobrenih programov usposabljanja, vendar resno dvomi o njegovi dodani vrednosti ob odsotnosti sistema za opredelitev in zagotavljanje kakovosti. |
| --- | --- |

5.2.2

EESO pozdravlja priznavanje odobrenih programov usposabljanja, vendar resno dvomi o njegovi dodani vrednosti ob odsotnosti sistema za opredelitev in zagotavljanje kakovosti.

| 5.2.3 | Tudi možnost, ki jo predlog ponuja, da se s praktičnim izpitom preverijo zahtevane spretnosti v okviru neformalnega in priložnostnega učenja – v tem primeru pridobljenega na krovu –, je v skladu z mnenjem Odbora (4). |
| --- | --- |

5.2.3

Tudi možnost, ki jo predlog ponuja, da se s praktičnim izpitom preverijo zahtevane spretnosti v okviru neformalnega in priložnostnega učenja – v tem primeru pridobljenega na krovu –, je v skladu z mnenjem Odbora (4).

| 5.3 | Razmisliti je treba tudi o dodatnih predpisih za določene dejavnosti, kjer mednarodni varnostni standardi že veljajo, na primer na področju prevoza potnikov. EESO opozarja, da bi to lahko veljalo tudi za strokovnjake za utekočinjeni zemeljski plin, ki plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh oskrbujejo z gorivom. Treba se je tudi zavedati, da pomorski standardi niso primerni za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

5.3

Razmisliti je treba tudi o dodatnih predpisih za določene dejavnosti, kjer mednarodni varnostni standardi že veljajo, na primer na področju prevoza potnikov. EESO opozarja, da bi to lahko veljalo tudi za strokovnjake za utekočinjeni zemeljski plin, ki plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh oskrbujejo z gorivom. Treba se je tudi zavedati, da pomorski standardi niso primerni za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh.

| 5.4 | Komisija v poročilu o oceni učinka navaja, da „je delež samozaposlenih in zaposlenih v Evropi 27 % oziroma 73 %“. Te številke niso preveč uporabne, če se ne ločijo na prevoz tovora in potnikov, glede na to, da je 40 % zaposlitev povezanih s potniškim prevozom, ter na to, da MSP, ki posedujejo eno samo plovilo oziroma upravljajo z enim samim plovilom, predstavljajo 80–90 % trga v zahodnem delu EU, zlasti v Belgiji, na Nizozemskem, v Franciji in Nemčiji. |
| --- | --- |

5.4

Komisija v poročilu o oceni učinka navaja, da „je delež samozaposlenih in zaposlenih v Evropi 27 % oziroma 73 %“. Te številke niso preveč uporabne, če se ne ločijo na prevoz tovora in potnikov, glede na to, da je 40 % zaposlitev povezanih s potniškim prevozom, ter na to, da MSP, ki posedujejo eno samo plovilo oziroma upravljajo z enim samim plovilom, predstavljajo 80–90 % trga v zahodnem delu EU, zlasti v Belgiji, na Nizozemskem, v Franciji in Nemčiji.

| 5.5 | EESO pozdravlja, da bodo tako Komisija kot tudi države članice ocenile izvrševanje direktive, vendar meni, da je v to treba vključiti tudi rečne komisije. EESO meni, da bo takšna ocena na nacionalni, evropski in mednarodni ravni zagotovila dobro podlago za morebiten prihodnji pregled direktive, če bo ta potreben. |
| --- | --- |

5.5

EESO pozdravlja, da bodo tako Komisija kot tudi države članice ocenile izvrševanje direktive, vendar meni, da je v to treba vključiti tudi rečne komisije. EESO meni, da bo takšna ocena na nacionalni, evropski in mednarodni ravni zagotovila dobro podlago za morebiten prihodnji pregled direktive, če bo ta potreben.

V Bruslju, 13. julija 2016

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Georges DASSIS

---

(1)  UL C 24, 31.1.2006, str. 73.

1

(2)  UL C 318, 23.12.2006, str. 218.

2

(3)  UL C 177, 11.6.2014, str. 58.

3

(4)  UL C 13, 15.1.2016, str. 49.

4

---