# Uradni list L 49/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 49 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6122. februar 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 49

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6122. februar 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/258 z dne 21. februarja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 z namenom njene prilagoditve na spremembo v regulativnem preskusnem postopku in poenostavitve upravnih postopkov za vlaganje prošenj in certificiranje (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/259 z dne 21. februarja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 427/2014 z namenom njene prilagoditve na spremembo v regulativnem preskusnem postopku in poenostavitve upravnih postopkov za vlaganje prošenj in certificiranje (
  1
  ) | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/260 z dne 21. februarja 2018 o zaključku preiskave v zvezi z morebitnim izogibanjem protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom, poslanim iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne | 16 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2018/261 z dne 22. januarja 2014 glede ukrepov SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C), ki jih izvaja dežela Sardinija v korist družbe Saremar
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9101)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2018/262 z dne 14. februarja 2018 o predlagani državljanski pobudi z naslovom We are a welcoming Europe, let us help!
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 895) | 64 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/263 z dne 20. februarja 2018 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 889)

   (
  1
  ) | 66 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/258 z dne 21. februarja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 z namenom njene prilagoditve na spremembo v regulativnem preskusnem postopku in poenostavitve upravnih postopkov za vlaganje prošenj in certificiranje (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/259 z dne 21. februarja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 427/2014 z namenom njene prilagoditve na spremembo v regulativnem preskusnem postopku in poenostavitve upravnih postopkov za vlaganje prošenj in certificiranje (
  1
  )

1

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/260 z dne 21. februarja 2018 o zaključku preiskave v zvezi z morebitnim izogibanjem protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom, poslanim iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne

16

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2018/261 z dne 22. januarja 2014 glede ukrepov SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C), ki jih izvaja dežela Sardinija v korist družbe Saremar
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9101)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9101)

1

22

*

Sklep Komisije (EU) 2018/262 z dne 14. februarja 2018 o predlagani državljanski pobudi z naslovom We are a welcoming Europe, let us help!
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 895)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 895)

64

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/263 z dne 20. februarja 2018 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 889)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 889)

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 22.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 49/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/258

z dne 21. februarja 2018

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 z namenom njene prilagoditve na spremembo v regulativnem preskusnem postopku in poenostavitve upravnih postopkov za vlaganje prošenj in certificiranje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1), zlasti člena 12(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 1. junija 2017 sprejela globalno usklajeni preskusni postopek za lahka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (2). WLTP nadomešča novi evropski vozni cikel (NEDC) iz Priloge XII k Uredbi Komisije (ES) št. 692/2008 (3). Od leta 2021 se skladnost s cilji emisij CO2, določenimi v Uredbi (ES) št. 443/2009, preverja na podlagi emisij CO2, določenih v skladu s postopkom WLTP. Od tega datuma bi bilo treba tudi prihranke CO2 zaradi ekoloških inovacij določati s sklicevanjem na WLTP. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 1. junija 2017 sprejela globalno usklajeni preskusni postopek za lahka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (2). WLTP nadomešča novi evropski vozni cikel (NEDC) iz Priloge XII k Uredbi Komisije (ES) št. 692/2008 (3). Od leta 2021 se skladnost s cilji emisij CO2, določenimi v Uredbi (ES) št. 443/2009, preverja na podlagi emisij CO2, določenih v skladu s postopkom WLTP. Od tega datuma bi bilo treba tudi prihranke CO2 zaradi ekoloških inovacij določati s sklicevanjem na WLTP.

| (2) | Za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku in ob upoštevanju postopka korelacije vrednosti CO2 po WLTP v ustrezne vrednosti CO2 po NEDC iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (4) je treba spremeniti Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 725/2011 (5). |
| --- | --- |

(2)

Za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku in ob upoštevanju postopka korelacije vrednosti CO2 po WLTP v ustrezne vrednosti CO2 po NEDC iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (4) je treba spremeniti Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 725/2011 (5).

| (3) | Da bi zagotovili nemoten prehod z NEDC na WLTP, bi bilo treba omogočiti vložitev prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije s sklicevanjem na NEDC do 31. decembra 2019, s sklicevanjem na WLTP pa od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili nemoten prehod z NEDC na WLTP, bi bilo treba omogočiti vložitev prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije s sklicevanjem na NEDC do 31. decembra 2019, s sklicevanjem na WLTP pa od začetka veljavnosti te uredbe.

| (4) | Čeprav je Komisija odobrila več kot 20 ekoloških inovacij, je bila uporaba teh tehnologij s strani proizvajalcev v voznem parku Evropske unije do leta 2017 precej omejena. Da bi spodbudili širšo uporabo teh tehnologij in dosegli največji potencial za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov, je treba postopek odobritve in certificiranja poenostaviti. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav je Komisija odobrila več kot 20 ekoloških inovacij, je bila uporaba teh tehnologij s strani proizvajalcev v voznem parku Evropske unije do leta 2017 precej omejena. Da bi spodbudili širšo uporabo teh tehnologij in dosegli največji potencial za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov, je treba postopek odobritve in certificiranja poenostaviti.

| (5) | Znižanje mejne vrednosti prihrankov na 0,5 g CO2/km bo predvidoma spodbudilo širšo uporabo inovativnih tehnologij, ki so zmožne zmanjšati emisije CO2. Vendar je za zagotovitev dejanskega doseganja teh prihrankov CO2 bistveno, da se določijo zelo natančno. Zato je treba oceniti in količinsko opredeliti negotovost, ki je povezana z metodami, uporabljenimi za prikazovanje prihrankov, ter upoštevati to negotovost, ko so prihranki CO2 certificirani s strani homologacijskega organa. Primerno je uskladiti spremembo mejne vrednosti prihrankov z uvedbo WLTP, kar posledično pomeni, da bi morala nova mejna vrednost veljati za prošnje, vložene s sklicevanjem na WLTP. |
| --- | --- |

(5)

Znižanje mejne vrednosti prihrankov na 0,5 g CO2/km bo predvidoma spodbudilo širšo uporabo inovativnih tehnologij, ki so zmožne zmanjšati emisije CO2. Vendar je za zagotovitev dejanskega doseganja teh prihrankov CO2 bistveno, da se določijo zelo natančno. Zato je treba oceniti in količinsko opredeliti negotovost, ki je povezana z metodami, uporabljenimi za prikazovanje prihrankov, ter upoštevati to negotovost, ko so prihranki CO2 certificirani s strani homologacijskega organa. Primerno je uskladiti spremembo mejne vrednosti prihrankov z uvedbo WLTP, kar posledično pomeni, da bi morala nova mejna vrednost veljati za prošnje, vložene s sklicevanjem na WLTP.

| (6) | Za namen prikazovanja prihrankov CO2 bi moralo biti mogoče preizkušanje sestavnih delov v tistih primerih, kjer prihranki niso odvisni od vozila, da bi izboljšali točnost in poenostavili določanje prihrankov CO2. |
| --- | --- |

(6)

Za namen prikazovanja prihrankov CO2 bi moralo biti mogoče preizkušanje sestavnih delov v tistih primerih, kjer prihranki niso odvisni od vozila, da bi izboljšali točnost in poenostavili določanje prihrankov CO2.

| (7) | Da bi poenostavili certificiranje prihrankov CO2, bi moral imeti vlagatelj možnost, da v prošnji za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije poleg natančne metodologije preskušanja za določanje prihrankov predlaga poenostavljeno metodo vrednotenja ali vnaprej določene prihranke CO2. Kjer se uporabljajo takšne poenostavljene metode ali vnaprej določeni prihranki CO2, bi bilo treba prihranke, ki so jih certificirali homologacijski organi, določiti na konzervativen način, ki bi odražal najnižjo raven prikazanih prihrankov. |
| --- | --- |

(7)

Da bi poenostavili certificiranje prihrankov CO2, bi moral imeti vlagatelj možnost, da v prošnji za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije poleg natančne metodologije preskušanja za določanje prihrankov predlaga poenostavljeno metodo vrednotenja ali vnaprej določene prihranke CO2. Kjer se uporabljajo takšne poenostavljene metode ali vnaprej določeni prihranki CO2, bi bilo treba prihranke, ki so jih certificirali homologacijski organi, določiti na konzervativen način, ki bi odražal najnižjo raven prikazanih prihrankov.

| (8) | Tehnologija, ki je že nekaj časa splošno dostopna na trgu, se ne more šteti za inovativno v smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 in se ne šteje za upravičeno kot ekološka inovacija. Da bi oblikovali ustrezne spodbude, je zato primerno, da za izhodišče za določanje inovativnosti tehnologije nadomestimo referenčno leto 2009 z dinamičnim referenčnim letom. Novo dinamično referenčno leto bi moralo veljati za prošnje, vložene od 1. januarja 2020. |
| --- | --- |

(8)

Tehnologija, ki je že nekaj časa splošno dostopna na trgu, se ne more šteti za inovativno v smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 in se ne šteje za upravičeno kot ekološka inovacija. Da bi oblikovali ustrezne spodbude, je zato primerno, da za izhodišče za določanje inovativnosti tehnologije nadomestimo referenčno leto 2009 z dinamičnim referenčnim letom. Novo dinamično referenčno leto bi moralo veljati za prošnje, vložene od 1. januarja 2020.

| (9) | Če Komisija na osnovi izkušenj, pridobljenih z oceno več inovativnih tehnologij z enakimi značilnostmi, meni, da je bilo zadovoljivo in prepričljivo prikazano, da takšne tehnologije ustrezajo merilom upravičenosti iz člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, ali če inovativna tehnologija ni odvisna od parametrov vozila, specifičnih za posameznega proizvajalca, bi moralo biti mogoče odobriti inovativno tehnologijo kot ekološko inovacijo s sklepom, ki vsem proizvajalcem omogoča, da certificirajo prihranke CO2 s sklicevanjem na ta sklep, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz sklepa. |
| --- | --- |

(9)

Če Komisija na osnovi izkušenj, pridobljenih z oceno več inovativnih tehnologij z enakimi značilnostmi, meni, da je bilo zadovoljivo in prepričljivo prikazano, da takšne tehnologije ustrezajo merilom upravičenosti iz člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009, ali če inovativna tehnologija ni odvisna od parametrov vozila, specifičnih za posameznega proizvajalca, bi moralo biti mogoče odobriti inovativno tehnologijo kot ekološko inovacijo s sklepom, ki vsem proizvajalcem omogoča, da certificirajo prihranke CO2 s sklicevanjem na ta sklep, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz sklepa.

| (10) | Nekatere inovativne tehnologije zahtevajo tehtne statistične dokaze, ki podpirajo predpostavke, navedene v prošnji za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, in parametre, predlagane v metodologiji preizkušanja. Da bi imeli čim širši nabor podatkov, bi morali skupini proizvajalcev ali dobaviteljev omogočiti, da se prijavi skupaj. V tem primeru bi morala imeti skupina možnost, da vloži prošnjo skupaj z več poročili o preverjanju, kjer je to potrebno iz razlogov zaupnosti ali konkurence. |
| --- | --- |

(10)

Nekatere inovativne tehnologije zahtevajo tehtne statistične dokaze, ki podpirajo predpostavke, navedene v prošnji za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, in parametre, predlagane v metodologiji preizkušanja. Da bi imeli čim širši nabor podatkov, bi morali skupini proizvajalcev ali dobaviteljev omogočiti, da se prijavi skupaj. V tem primeru bi morala imeti skupina možnost, da vloži prošnjo skupaj z več poročili o preverjanju, kjer je to potrebno iz razlogov zaupnosti ali konkurence.

| (11) | Da bi zagotovili pravilnost certificiranih prihrankov CO2, ki jih proizvajalci uporabljajo za doseganje skladnosti s ciljem, se mora Komisija hitro odzvati in obvestiti proizvajalce, če ugotovi ali je obveščena, da obstajajo kakršna koli odstopanja ali neskladnosti v metodologiji preskušanja ali inovativni tehnologiji, ki bi lahko vplivala na raven certificiranih prihrankov. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili pravilnost certificiranih prihrankov CO2, ki jih proizvajalci uporabljajo za doseganje skladnosti s ciljem, se mora Komisija hitro odzvati in obvestiti proizvajalce, če ugotovi ali je obveščena, da obstajajo kakršna koli odstopanja ali neskladnosti v metodologiji preskušanja ali inovativni tehnologiji, ki bi lahko vplivala na raven certificiranih prihrankov.

| (12) | Izkušnje kažejo, da bo morda treba prilagoditi metodologije preskušanja iz sklepov o odobritvi ekološke inovacije, da bi med drugim upoštevali tehnični razvoj, ali razširiti področje sklepa o odobritvi na širši obseg vozil. Zato bi morala imeti tako prvotni vlagatelj kot tudi Komisija možnost, da zahtevata spremembo teh sklepov. |
| --- | --- |

(12)

Izkušnje kažejo, da bo morda treba prilagoditi metodologije preskušanja iz sklepov o odobritvi ekološke inovacije, da bi med drugim upoštevali tehnični razvoj, ali razširiti področje sklepa o odobritvi na širši obseg vozil. Zato bi morala imeti tako prvotni vlagatelj kot tudi Komisija možnost, da zahtevata spremembo teh sklepov.

| (13) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 725/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 725/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 725/2011 se spremeni:

| (1) | Člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „V skladu s to uredbo se lahko prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije za tehnologijo vloži, če sta izpolnjena naslednja pogoja:“; |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„V skladu s to uredbo se lahko prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije za tehnologijo vloži, če sta izpolnjena naslednja pogoja:“;

| (b) | v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vgrajena je bila v 3 % ali manj vseh novih osebnih avtomobilov, registriranih leta 2009, za prošnje, vložene do 31. decembra 2019, oz. v 3 % ali manj vseh novih osebnih avtomobilov, registriranih leta n – 4, pri čemer je n leto vložitve prošnje, za prošnje, vložene od 1. januarja 2020;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

| (c) | doda se naslednji odstavek 3:

  „3.   Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije se lahko vloži s sklicevanjem na standardni preskusni postopek v skladu:






  (a) | z novim evropskim voznim ciklom iz Priloge XII k Uredbi (ES) št. 692/2008 do 31. decembra 2019; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek 3:

„3.   Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije se lahko vloži s sklicevanjem na standardni preskusni postopek v skladu:

(a)

z novim evropskim voznim ciklom iz Priloge XII k Uredbi (ES) št. 692/2008 do 31. decembra 2019;

| (b) | z globalno usklajenim preskusnim postopkom za lahka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*1) od 14. marca 2018. |
| --- | --- |

(b)

z globalno usklajenim preskusnim postopkom za lahka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*1) od 14. marca 2018.

(*1)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).“."

*1

| (2) | Člen 3 se spremeni:






  (i) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ‚vlagatelj‘ pomeni proizvajalca ali dobavitelja oz. skupino proizvajalcev ali dobaviteljev, ki vloži prošnjo za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Člen 3 se spremeni:

(i)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

‚vlagatelj‘ pomeni proizvajalca ali dobavitelja oz. skupino proizvajalcev ali dobaviteljev, ki vloži prošnjo za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije;“;

| (ii) | doda se naslednja točka (f):






  „(f) | ‚vložnik zahtevka‘ pomeni proizvajalca ali dobavitelja oz. skupino proizvajalcev ali dobaviteljev, ki vloži zahtevek za spremembo sklepa o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije.“. |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednja točka (f):

„(f)

‚vložnik zahtevka‘ pomeni proizvajalca ali dobavitelja oz. skupino proizvajalcev ali dobaviteljev, ki vloži zahtevek za spremembo sklepa o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije.“.

| (3) | Člen 4 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije“; |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 4 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije“;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije vsebuje:“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije vsebuje:“;

| (ii) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | metodologijo, ki se uporabi za prikaz zmanjšanja emisij CO2 zaradi inovativne tehnologije, vključno s sklicevanjem na veljavni standardni postopek preskušanja v skladu s členom 2(3), ali, če je Komisija takšno metodologijo že odobrila, sklicevanje na odobreno metodologijo;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

metodologijo, ki se uporabi za prikaz zmanjšanja emisij CO2

| (iii) | vstavi se naslednja točka (ea):






  „(ea) | kjer je to primerno, in poleg metodologije iz točke (e), poenostavljeno metodo za ocenjevanje prihrankov CO2, ki so predmet certificiranja, ali vnaprej določene vrednosti prihrankov CO2, ki se uporabljajo za namen certificiranja vseh vozil z vgrajeno inovativno tehnologijo;“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

vstavi se naslednja točka (ea):

„(ea)

kjer je to primerno, in poleg metodologije iz točke (e), poenostavljeno metodo za ocenjevanje prihrankov CO2

2

| (iv) | v točki (f) se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:






  „(i) | zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, kakor je določeno v točki (e) in, kjer je to primerno, točki (ea), dosega ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije; |
| --- | --- | --- |

(iv)

v točki (f) se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:

„(i)

zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, kakor je določeno v točki (e) in, kjer je to primerno, točki (ea), dosega ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije;

| (ii) | prihranki CO2 zaradi uporabe inovativne tehnologije niso ali so samo delno zajeti v standardni preskusni postopek za merjenje CO2, kot to določa člen 12(2)(c) Uredbe (ES) št. 443/2009 in kot je opredeljeno v členu 2(3) te uredbe;“; |
| --- | --- |

(ii)

prihranki CO2 zaradi uporabe inovativne tehnologije niso ali so samo delno zajeti v standardni preskusni postopek za merjenje CO2, kot to določa člen 12(2)(c) Uredbe (ES) št. 443/2009 in kot je opredeljeno v členu 2(3) te uredbe;“;

2

2

| (v) | doda se naslednja točka (iv):






  „(iv) | je vrednost zmanjšanja CO2, ki bo pripisana vozilu v času certificiranja z uporabo poenostavljene metode ocenjevanja ali z vnaprej določeno vrednostjo prihrankov CO2 v skladu s točko (ea), nižja ali enaka zmanjšanju emisij, doseženemu z inovativno tehnologijo, ki je določeno z metodologijo preskušanja iz točke (e), vključno z morebitnim medsebojnim vplivanjem z drugimi odobrenimi ekološkimi inovacijami.“. |
| --- | --- | --- |

(v)

doda se naslednja točka (iv):

„(iv)

je vrednost zmanjšanja CO2

2

| (4) | Člen 5 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Osnovno in ekološko inovativno vozilo“; |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 5 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Osnovno in ekološko inovativno vozilo“;

| (b) | v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | ekološko inovativno vozilo, v katerega se vgradi inovativna tehnologija, ali, kjer je to primerno, inovativno tehnologijo kot samostojen sestavni del; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

ekološko inovativno vozilo, v katerega se vgradi inovativna tehnologija, ali, kjer je to primerno, inovativno tehnologijo kot samostojen sestavni del;

| (b) | osnovno vozilo, v katerega se ne vgradi inovativna tehnologija, vendar je v vseh drugih vidikih enako ekološko inovativnemu vozilu ali, kjer je to primerno, osnovno tehnologijo kot samostojen sestavni del.“; |
| --- | --- |

(b)

osnovno vozilo, v katerega se ne vgradi inovativna tehnologija, vendar je v vseh drugih vidikih enako ekološko inovativnemu vozilu ali, kjer je to primerno, osnovno tehnologijo kot samostojen sestavni del.“;

| (c) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Če vlagatelj meni, da se lahko informacije iz členov 8 in 9 prikažejo na drugačen način, kot je navedeno v odstavku 1, mora prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije vključevati podrobnosti, ki so potrebne za utemeljitev tega mnenja, in metodologijo, s katero se zagotovijo enakovredni rezultati.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Če vlagatelj meni, da se lahko informacije iz členov 8 in 9 prikažejo na drugačen način, kot je navedeno v odstavku 1, mora prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije vključevati podrobnosti, ki so potrebne za utemeljitev tega mnenja, in metodologijo, s katero se zagotovijo enakovredni rezultati.“;

| (d) | doda se naslednji odstavek 3:

  „3.   Če se prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije sklicuje na WLTP v skladu s členom 2(3)(b), je osnovno vozilo tisto vozilo iz skupine interpolacij, ki predstavlja najslabši možni primer za namene prikazovanja prihrankov zaradi ekološke inovacije.
  V primeru iz drugega pododstavka točke 1.2.3.1 Podpriloge 6 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 je osnovno vozilo preskusno vozilo H.
  Izbira osnovnega vozila temelji na tehtnih in neodvisnih statističnih dokazih, na podlagi katerih je mogoče preveriti predpostavke o ustreznosti in reprezentativnosti osnovnega vozila.“. |
| --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek 3:

„3.   Če se prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije sklicuje na WLTP v skladu s členom 2(3)(b), je osnovno vozilo tisto vozilo iz skupine interpolacij, ki predstavlja najslabši možni primer za namene prikazovanja prihrankov zaradi ekološke inovacije.

V primeru iz drugega pododstavka točke 1.2.3.1 Podpriloge 6 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 je osnovno vozilo preskusno vozilo H.

Izbira osnovnega vozila temelji na tehtnih in neodvisnih statističnih dokazih, na podlagi katerih je mogoče preveriti predpostavke o ustreznosti in reprezentativnosti osnovnega vozila.“.

| (5) | Člen 7 se spremeni:






  (a) | Doda se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Kadar je vlagatelj skupina proizvajalcev ali dobaviteljev, veljajo naslednji pogoji:






  (a) | kadar je to potrebno, neodvisni in priglašeni organ opravi preverjanje, določeno v točkah (a) do (e) odstavka 2, za vsakega člana skupine vlagateljev, odvisno od vsebine prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Člen 7 se spremeni:

(a)

Doda se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Kadar je vlagatelj skupina proizvajalcev ali dobaviteljev, veljajo naslednji pogoji:

(a)

kadar je to potrebno, neodvisni in priglašeni organ opravi preverjanje, določeno v točkah (a) do (e) odstavka 2, za vsakega člana skupine vlagateljev, odvisno od vsebine prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije;

| (b) | kjer je to primerno iz razlogov zaupnosti ali konkurence, lahko člani skupine vlagateljev predložijo več poročil o preverjanju za različne nabore podatkov, ki so priloženi isti prošnji.“; |
| --- | --- |

(b)

kjer je to primerno iz razlogov zaupnosti ali konkurence, lahko člani skupine vlagateljev predložijo več poročil o preverjanju za različne nabore podatkov, ki so priloženi isti prošnji.“;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | vstavi se naslednja točka (ca):






  „(ca) | v primeru točke (ea) člena 4(2) preveri, ali so poenostavljena metoda ocenjevanja oz. vnaprej določene vrednosti prihrankov CO2 iz navedene točke primerne za certificiranje prihrankov CO2 za zadevna vozila iz točke (d) člena 4(2) in ali ustrezajo minimalnim zahtevam iz člena 4[2][f](iv);“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

vstavi se naslednja točka (ca):

„(ca)

v primeru točke (ea) člena 4(2) preveri, ali so poenostavljena metoda ocenjevanja oz. vnaprej določene vrednosti prihrankov CO2

2

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Za namen točk (c) in (ca) neodvisni in priglašeni organ predloži preskusne protokole, določene za preverjanje.“; |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Za namen točk (c) in (ca) neodvisni in priglašeni organ predloži preskusne protokole, določene za preverjanje.“;

| (c) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Za namene certificiranja prihrankov CO2 v skladu s členom 11 neodvisni in priglašeni organ na zahtevo proizvajalca pripravi poročilo o medsebojnem vplivanju med več ekološkimi inovacijami, vgrajenimi v posamezen tip, varianto ali različico vozila, ali, kjer je to primerno, družino interpolacij.“. |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za namene certificiranja prihrankov CO2 v skladu s členom 11 neodvisni in priglašeni organ na zahtevo proizvajalca pripravi poročilo o medsebojnem vplivanju med več ekološkimi inovacijami, vgrajenimi v posamezen tip, varianto ali različico vozila, ali, kjer je to primerno, družino interpolacij.“.

2

| (6) | Člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo metodologije iz točke (e) člena 4(2) in, kjer je to primerno, z uporabo poenostavljene metode ocenjevanja iz točke (ea) navedenega člena; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo metodologije iz točke (e) člena 4(2) in, kjer je to primerno, z uporabo poenostavljene metode ocenjevanja iz točke (ea) navedenega člena;

2

| (b) | emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo standardnega preskusnega postopka iz člena 2(3)(a) ali (b).“; |
| --- | --- |

(b)

emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo standardnega preskusnega postopka iz člena 2(3)(a) ali (b).“;

2

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „V primeru prošenj za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije s sklicevanjem na člen 2(3)(b) se za namen določanja prihrankov oceni in količinsko opredeli negotovost. Količinsko opredeljena negotovost se odšteje od skupnega prihranka.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„V primeru prošenj za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije s sklicevanjem na člen 2(3)(b) se za namen določanja prihrankov oceni in količinsko opredeli negotovost. Količinsko opredeljena negotovost se odšteje od skupnega prihranka.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek 3:

  „3.   V primeru vnaprej določenih vrednosti prihrankov CO2, predlaganih v skladu s členom 4(2)(ea), se te vrednosti določijo na ravni, ki je nižja ali enaka skupnemu prihranku, določenemu v skladu z odstavkom 2.“. |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek 3:

„3.   V primeru vnaprej določenih vrednosti prihrankov CO2, predlaganih v skladu s členom 4(2)(ea), se te vrednosti določijo na ravni, ki je nižja ali enaka skupnemu prihranku, določenemu v skladu z odstavkom 2.“.

| (7) | Člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Minimalno zmanjšanje, doseženo z inovativno tehnologijo v skladu s členom 8(2), je:






  (a) | 1 g CO2/km v primeru prošenj s sklicevanjem na člen 2(3)(a); |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Minimalno zmanjšanje, doseženo z inovativno tehnologijo v skladu s členom 8(2), je:

(a)

1 g CO2/km v primeru prošenj s sklicevanjem na člen 2(3)(a);

| (b) | 0,5 g CO2/km v primeru prošenj s sklicevanjem na člen 2(3)(b).“; |
| --- | --- |

(b)

0,5 g CO2/km v primeru prošenj s sklicevanjem na člen 2(3)(b).“;

| (b) | v odstavku 2 se besedilo „standardnega preskusnega cikla“ nadomesti z besedilom „standardnega preskusnega postopka“. |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se besedilo „standardnega preskusnega cikla“ nadomesti z besedilom „standardnega preskusnega postopka“.

| (8) | Naslov člena 10 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 10
  Ocena prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije“. |
| --- | --- |

(8)

Naslov člena 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Ocena prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije“.

| (9) | Člen 11 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Certificirani prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije, prikazani v skladu z ustreznim sklepom o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, se navedejo ločeno v dokumentaciji o homologaciji in certifikatu o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES na podlagi preskusov, ki jih izvedejo tehnične službe v skladu s členom 11 navedene direktive z uporabo odobrene metodologije preskušanja.
  Ob upoštevanju zahtev iz sklepa o odobritvi se količinsko opredeljena negotovost iz člena 8(2) odšteje od skupnih prihrankov, ki so predmet certificiranja. Če so prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije za posamezen tip, varianto ali različico vozila in, kjer je to primerno, družino interpolacij nižji od ustrezne mejne vrednosti iz člena 9(1), se prihranki ne certificirajo.
  V primeru, da so v sklepu o odobritvi navedeni vnaprej določeni prihranki CO2 v skladu s členom 4(2)(ea), se lahko zadevna vnaprej določena vrednost prihrankov vnese neposredno v dokumentacijo o homologaciji pod pogojem, da je homologacijski organ zmožen potrditi, da je vozilo opremljeno s tehnologijo v skladu s specifikacijami sklepa o odobritvi.“; |
| --- | --- | --- |

(9)

Člen 11 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Certificirani prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije, prikazani v skladu z ustreznim sklepom o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, se navedejo ločeno v dokumentaciji o homologaciji in certifikatu o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES na podlagi preskusov, ki jih izvedejo tehnične službe v skladu s členom 11 navedene direktive z uporabo odobrene metodologije preskušanja.

Ob upoštevanju zahtev iz sklepa o odobritvi se količinsko opredeljena negotovost iz člena 8(2) odšteje od skupnih prihrankov, ki so predmet certificiranja. Če so prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije za posamezen tip, varianto ali različico vozila in, kjer je to primerno, družino interpolacij nižji od ustrezne mejne vrednosti iz člena 9(1), se prihranki ne certificirajo.

V primeru, da so v sklepu o odobritvi navedeni vnaprej določeni prihranki CO2 v skladu s členom 4(2)(ea), se lahko zadevna vnaprej določena vrednost prihrankov vnese neposredno v dokumentacijo o homologaciji pod pogojem, da je homologacijski organ zmožen potrditi, da je vozilo opremljeno s tehnologijo v skladu s specifikacijami sklepa o odobritvi.“;

| (b) | v drugem pododstavku odstavka 4 se vrednost „1 g CO2/km“ nadomesti z vrednostjo „0,5 g CO2/km“. |
| --- | --- |

(b)

v drugem pododstavku odstavka 4 se vrednost „1 g CO2/km“ nadomesti z vrednostjo „0,5 g CO2/km“.

2

2

| (10) | Člen 12 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Komisija lahko obvesti proizvajalca tudi, če ugotovi ali je obveščena, da obstajajo odstopanja ali neskladnosti v metodologiji preskušanja ali inovativni tehnologiji v primerjavi z informacijami, ki jih je prejela v okviru prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije.“; |
| --- | --- | --- |

(10)

Člen 12 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Komisija lahko obvesti proizvajalca tudi, če ugotovi ali je obveščena, da obstajajo odstopanja ali neskladnosti v metodologiji preskušanja ali inovativni tehnologiji v primerjavi z informacijami, ki jih je prejela v okviru prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Proizvajalec, pri katerem se certificirani prihranki CO2 ne upoštevajo več, lahko zaprosi za novo certificiranje zadevnih vozil v skladu s postopkom iz člena 11 ali po potrebi vloži zahtevek za spremembo sklepa o odobritvi v skladu s členom 12a, ki mu priloži dokazila, potrebna za potrditev primernosti metodologije preskušanja in ravni prihrankov CO2, doseženih z inovativno tehnologijo.“. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Proizvajalec, pri katerem se certificirani prihranki CO2 ne upoštevajo več, lahko zaprosi za novo certificiranje zadevnih vozil v skladu s postopkom iz člena 11 ali po potrebi vloži zahtevek za spremembo sklepa o odobritvi v skladu s členom 12a, ki mu priloži dokazila, potrebna za potrditev primernosti metodologije preskušanja in ravni prihrankov CO2, doseženih z inovativno tehnologijo.“.

| (11) | Vstavi se naslednji člen 12a:

  „Člen 12a
  Sprememba sklepa o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije

  1.   Proizvajalec ali dobavitelj, vključno s prvotnim vlagateljem, lahko Komisiji predloži zahtevek za spremembo obstoječega sklepa o odobritvi. Zahtevek z vso spremljajočo dokumentacijo se predloži tudi po elektronski pošti ali na elektronskem nosilcu podatkov, ali pa se naloži na strežnik, ki ga upravlja Komisija. Pisni zahtevek vsebuje spremljajočo dokumentacijo.


  2.   Zahtevku za spremembo se priložijo naslednje informacije in dokazila:






  (a) | kontaktni podatki vložnika zahtevka; |
| --- | --- | --- |

(11)

Vstavi se naslednji člen 12a:

„Člen 12a

Sprememba sklepa o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije

1.   Proizvajalec ali dobavitelj, vključno s prvotnim vlagateljem, lahko Komisiji predloži zahtevek za spremembo obstoječega sklepa o odobritvi. Zahtevek z vso spremljajočo dokumentacijo se predloži tudi po elektronski pošti ali na elektronskem nosilcu podatkov, ali pa se naloži na strežnik, ki ga upravlja Komisija. Pisni zahtevek vsebuje spremljajočo dokumentacijo.

2.   Zahtevku za spremembo se priložijo naslednje informacije in dokazila:

(a)

kontaktni podatki vložnika zahtevka;

| (b) | sklicevanje na sklep o odobritvi, ki je predmet zahtevka za spremembo; |
| --- | --- |

(b)

sklicevanje na sklep o odobritvi, ki je predmet zahtevka za spremembo;

| (c) | opis predlaganih sprememb, vključno z njegovim povzetkom; |
| --- | --- |

(c)

opis predlaganih sprememb, vključno z njegovim povzetkom;

| (d) | dokazila, da so spremembe potrebne in primerne; |
| --- | --- |

(d)

dokazila, da so spremembe potrebne in primerne;

| (e) | dokazila, da zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, ki je določeno s spremenjeno metodologijo preskušanja ali, kjer je to primerno, z novo oz. spremenjeno poenostavljeno metodo ocenjevanja, ali vnaprej določeni prihranki CO2 dosegajo ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije; |
| --- | --- |

(e)

dokazila, da zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, ki je določeno s spremenjeno metodologijo preskušanja ali, kjer je to primerno, z novo oz. spremenjeno poenostavljeno metodo ocenjevanja, ali vnaprej določeni prihranki CO2 dosegajo ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije;

| (f) | posebno poročilo o potrditvi, ki ga je pripravil neodvisen in priglašen organ, ki preverja, ali:






  (i) | spremenjena metodologija preskušanja izpolnjuje zahteve iz člena 6(1) in, kjer je to primerno, zahteve iz člena 4(2)(f)(iv); |
| --- | --- | --- |

(f)

posebno poročilo o potrditvi, ki ga je pripravil neodvisen in priglašen organ, ki preverja, ali:

(i)

spremenjena metodologija preskušanja izpolnjuje zahteve iz člena 6(1) in, kjer je to primerno, zahteve iz člena 4(2)(f)(iv);

| (ii) | zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, ki je določeno s spremenjeno metodologijo preskušanja ali, kjer je to primerno, z novo oz. spremenjeno poenostavljeno metodo ocenjevanja, ali vnaprej določeni prihranki CO2 dosegajo ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije. |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, ki je določeno s spremenjeno metodologijo preskušanja ali, kjer je to primerno, z novo oz. spremenjeno poenostavljeno metodo ocenjevanja, ali vnaprej določeni prihranki CO2 dosegajo ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije.

3.   Komisija ob prejemu zahtevka za spremembo objavi povzetek opisa predlaganih sprememb iz točke 2(c).

4.   Komisija oceni zahtevek za spremembo in v devetih mesecih od prejema popolnega zahtevka spremeni sklep o odobritvi, razen v primeru ugovorov v zvezi s primernostjo predlaganih sprememb.

V spremenjenem sklepu o odobritvi so po potrebi navedene veljavnost in informacije, potrebne za certificiranje prihrankov CO2 v skladu s členom 11 te uredbe, pri čemer veljajo izjeme glede pravice do dostopa javnosti do dokumentov iz Uredbe (ES) št. 1049/2001.

5.   Komisija lahko zahteva prilagoditve predlaganih sprememb. V tem primeru se Komisija o predlaganih spremembah posvetuje z vložnikom zahtevka ter drugimi zadevnimi udeleženci, vključno s prvotnim vlagateljem prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, in po potrebi upošteva njihove pripombe.

6.   Ocenjevalno obdobje se lahko podaljša za pet mesecev, če Komisija meni, da zahtevka zaradi zapletenosti inovativne tehnologije in pripadajoče spremenjene metodologije preskušanja ali zaradi obsega in vsebine zahtevka za spremembo ni mogoče ustrezno oceniti v ocenjevalnem obdobju devetih mesecev.

Komisija vložnika zahtevka v 40 dneh od prejema zahtevka obvesti, če se bo ocenjevalno obdobje podaljšalo.

7.   Komisija lahko kadar koli na lastno pobudo spremeni sklep o odobritvi, zlasti ko gre za upoštevanje tehničnega napredka. Komisija se o predlaganih spremembah posvetuje s prvotnim vlagateljem prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije in drugimi zadevnimi udeleženci ter po potrebi upošteva njihove pripombe.“.

| (12) | Člen 14 se črta. |
| --- | --- |

(12)

Člen 14 se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. februarja 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 199, 28.7.2008, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 z dne 2. junija 2017 o opredelitvi metodologije za določitev korelacijskih parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku, in spremembi Uredbe (EU) št. 1014/2010 (UL L 175, 7.7.2017, str. 679).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 725/2011 z dne 26. julija 2011 o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil v skladu z Uredbo (EU) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 194, 26.7.2011, str. 19).

5

2

---

| 22.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 49/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/259

z dne 21. februarja 2018

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 427/2014 z namenom njene prilagoditve na spremembo v regulativnem preskusnem postopku in poenostavitve upravnih postopkov za vlaganje prošenj in certificiranje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti člena 12(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 1. junija 2017 sprejela globalno usklajeni preskusni postopek za lahka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (2). WLTP nadomešča novi evropski vozni cikel (NEDC) iz Priloge XII k Uredbi Komisije (ES) št. 692/2008 (3). Od leta 2021 se skladnost s cilji emisij CO2, določenimi v Uredbi (EU) št. 510/2011, preverja na podlagi emisij CO2, določenih v skladu z WLTP. Od tega datuma bi bilo treba tudi prihranke CO2 zaradi ekoloških inovacij določati s sklicevanjem na WLTP. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 1. junija 2017 sprejela globalno usklajeni preskusni postopek za lahka vozila (WLTP) iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (2). WLTP nadomešča novi evropski vozni cikel (NEDC) iz Priloge XII k Uredbi Komisije (ES) št. 692/2008 (3). Od leta 2021 se skladnost s cilji emisij CO2, določenimi v Uredbi (EU) št. 510/2011, preverja na podlagi emisij CO2, določenih v skladu z WLTP. Od tega datuma bi bilo treba tudi prihranke CO2 zaradi ekoloških inovacij določati s sklicevanjem na WLTP.

| (2) | Za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku in ob upoštevanju postopka korelacije vrednosti CO2 po WLTP v ustrezne vrednosti CO2 po NEDC iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (4) je treba spremeniti Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 427/2014 (5). |
| --- | --- |

(2)

Za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku in ob upoštevanju postopka korelacije vrednosti CO2 po WLTP v ustrezne vrednosti CO2 po NEDC iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1153 (4) je treba spremeniti Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 427/2014 (5).

| (3) | Da bi zagotovili nemoten prehod z NEDC na WLTP, bi bilo treba omogočiti vložitev prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije s sklicevanjem na NEDC do 31. decembra 2019, s sklicevanjem na WLTP pa od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili nemoten prehod z NEDC na WLTP, bi bilo treba omogočiti vložitev prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije s sklicevanjem na NEDC do 31. decembra 2019, s sklicevanjem na WLTP pa od začetka veljavnosti te uredbe.

| (4) | Čeprav je Komisija odobrila več kot 20 ekoloških inovacij, je bila uporaba teh tehnologij s strani proizvajalcev v voznem parku Evropske unije do leta 2017 precej omejena. Da bi spodbudili širšo uporabo teh tehnologij in dosegli največji potencial za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih gospodarskih vozil, je treba postopek odobritve in certificiranja poenostaviti. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav je Komisija odobrila več kot 20 ekoloških inovacij, je bila uporaba teh tehnologij s strani proizvajalcev v voznem parku Evropske unije do leta 2017 precej omejena. Da bi spodbudili širšo uporabo teh tehnologij in dosegli največji potencial za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih gospodarskih vozil, je treba postopek odobritve in certificiranja poenostaviti.

| (5) | Znižanje mejne vrednosti prihrankov na 0,5 g CO2/km bo predvidoma spodbudilo širšo uporabo inovativnih tehnologij, ki so zmožne zmanjšati emisije CO2. Vendar je za zagotovitev dejanskega doseganja teh prihrankov CO2 bistveno, da se določijo zelo natančno. Zato je treba oceniti in količinsko opredeliti negotovost, ki je povezana z metodami, uporabljenimi za prikazovanje prihrankov, ter upoštevati to negotovost, ko so prihranki CO2 certificirani s strani homologacijskega organa. Primerno je uskladiti spremembo mejne vrednosti prihrankov z uvedbo WLTP, kar posledično pomeni, da bi morala nova mejna vrednost veljati za prošnje, vložene s sklicevanjem na WLTP. |
| --- | --- |

(5)

Znižanje mejne vrednosti prihrankov na 0,5 g CO2/km bo predvidoma spodbudilo širšo uporabo inovativnih tehnologij, ki so zmožne zmanjšati emisije CO2. Vendar je za zagotovitev dejanskega doseganja teh prihrankov CO2 bistveno, da se določijo zelo natančno. Zato je treba oceniti in količinsko opredeliti negotovost, ki je povezana z metodami, uporabljenimi za prikazovanje prihrankov, ter upoštevati to negotovost, ko so prihranki CO2 certificirani s strani homologacijskega organa. Primerno je uskladiti spremembo mejne vrednosti prihrankov z uvedbo WLTP, kar posledično pomeni, da bi morala nova mejna vrednost veljati za prošnje, vložene s sklicevanjem na WLTP.

| (6) | Za namen prikazovanja prihrankov CO2 bi moralo biti mogoče preizkušanje sestavnih delov v tistih primerih, kjer prihranki niso odvisni od vozila, da bi izboljšali točnost in poenostavili določanje prihrankov CO2. |
| --- | --- |

(6)

Za namen prikazovanja prihrankov CO2 bi moralo biti mogoče preizkušanje sestavnih delov v tistih primerih, kjer prihranki niso odvisni od vozila, da bi izboljšali točnost in poenostavili določanje prihrankov CO2.

| (7) | Da bi poenostavili certificiranje prihrankov CO2, bi moral imeti vlagatelj možnost, da v prošnji za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije poleg natančne metodologije preskušanja za določanje prihrankov predlaga poenostavljeno metodo vrednotenja ali vnaprej določene prihranke CO2. Kjer se uporabljajo takšne poenostavljene metode ali vnaprej določeni prihranki CO2, bi bilo treba prihranke, ki so jih certificirali homologacijski organi, določiti na konzervativen način, ki bi odražal najnižjo raven prikazanih prihrankov. |
| --- | --- |

(7)

Da bi poenostavili certificiranje prihrankov CO2, bi moral imeti vlagatelj možnost, da v prošnji za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije poleg natančne metodologije preskušanja za določanje prihrankov predlaga poenostavljeno metodo vrednotenja ali vnaprej določene prihranke CO2. Kjer se uporabljajo takšne poenostavljene metode ali vnaprej določeni prihranki CO2, bi bilo treba prihranke, ki so jih certificirali homologacijski organi, določiti na konzervativen način, ki bi odražal najnižjo raven prikazanih prihrankov.

| (8) | Tehnologija, ki je že nekaj časa splošno dostopna na trgu, se ne more šteti za inovativno v smislu člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 in se ne šteje za upravičeno kot ekološka inovacija. Da bi oblikovali ustrezne spodbude, je zato primerno, da za izhodišče za določanje inovativnosti tehnologije nadomestimo referenčno leto 2009 z dinamičnim referenčnim letom. Novo dinamično referenčno leto bi moralo veljati za prošnje, vložene od 1. januarja 2020. |
| --- | --- |

(8)

Tehnologija, ki je že nekaj časa splošno dostopna na trgu, se ne more šteti za inovativno v smislu člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 in se ne šteje za upravičeno kot ekološka inovacija. Da bi oblikovali ustrezne spodbude, je zato primerno, da za izhodišče za določanje inovativnosti tehnologije nadomestimo referenčno leto 2009 z dinamičnim referenčnim letom. Novo dinamično referenčno leto bi moralo veljati za prošnje, vložene od 1. januarja 2020.

| (9) | Če Komisija na osnovi izkušenj, pridobljenih z oceno več inovativnih tehnologij z enakimi značilnostmi, meni, da je bilo zadovoljivo in prepričljivo prikazano, da takšne tehnologije ustrezajo merilom upravičenosti iz člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011, ali če inovativna tehnologija ni odvisna od parametrov vozila, specifičnih za posameznega proizvajalca, bi moralo biti mogoče odobriti inovativno tehnologijo kot ekološko inovacijo s sklepom, ki vsem proizvajalcem omogoča, da certificirajo prihranke CO2 s sklicevanjem na ta sklep, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz sklepa. |
| --- | --- |

(9)

Če Komisija na osnovi izkušenj, pridobljenih z oceno več inovativnih tehnologij z enakimi značilnostmi, meni, da je bilo zadovoljivo in prepričljivo prikazano, da takšne tehnologije ustrezajo merilom upravičenosti iz člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011, ali če inovativna tehnologija ni odvisna od parametrov vozila, specifičnih za posameznega proizvajalca, bi moralo biti mogoče odobriti inovativno tehnologijo kot ekološko inovacijo s sklepom, ki vsem proizvajalcem omogoča, da certificirajo prihranke CO2 s sklicevanjem na ta sklep, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz sklepa.

| (10) | Nekatere inovativne tehnologije zahtevajo tehtne statistične dokaze, ki podpirajo predpostavke, navedene v prošnji za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, in parametre, predlagane v metodologiji preizkušanja. Da bi imeli čim širši nabor podatkov, bi morali skupini proizvajalcev ali dobaviteljev omogočiti, da se prijavi skupaj. V tem primeru bi morala imeti skupina možnost, da vloži prošnjo skupaj z več poročili o preverjanju, kjer je to potrebno iz razlogov zaupnosti ali konkurence. |
| --- | --- |

(10)

Nekatere inovativne tehnologije zahtevajo tehtne statistične dokaze, ki podpirajo predpostavke, navedene v prošnji za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, in parametre, predlagane v metodologiji preizkušanja. Da bi imeli čim širši nabor podatkov, bi morali skupini proizvajalcev ali dobaviteljev omogočiti, da se prijavi skupaj. V tem primeru bi morala imeti skupina možnost, da vloži prošnjo skupaj z več poročili o preverjanju, kjer je to potrebno iz razlogov zaupnosti ali konkurence.

| (11) | Da bi zagotovili pravilnost certificiranih prihrankov CO2, ki jih proizvajalci uporabljajo za doseganje skladnosti s ciljem, se mora Komisija hitro odzvati in obvestiti proizvajalce, če ugotovi ali je obveščena, da obstajajo kakršna koli odstopanja ali neskladnosti v metodologiji preskušanja ali inovativni tehnologiji, ki bi lahko vplivala na raven certificiranih prihrankov. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili pravilnost certificiranih prihrankov CO2, ki jih proizvajalci uporabljajo za doseganje skladnosti s ciljem, se mora Komisija hitro odzvati in obvestiti proizvajalce, če ugotovi ali je obveščena, da obstajajo kakršna koli odstopanja ali neskladnosti v metodologiji preskušanja ali inovativni tehnologiji, ki bi lahko vplivala na raven certificiranih prihrankov.

| (12) | Izkušnje kažejo, da bo morda treba prilagoditi metodologije preskušanja iz sklepov o odobritvi ekološke inovacije, da bi med drugim upoštevali tehnični razvoj, ali razširiti področje sklepa o odobritvi na širši obseg vozil. Zato bi morala imeti tako prvotni vlagatelj kot tudi Komisija možnost, da zahtevata spremembo teh sklepov. |
| --- | --- |

(12)

Izkušnje kažejo, da bo morda treba prilagoditi metodologije preskušanja iz sklepov o odobritvi ekološke inovacije, da bi med drugim upoštevali tehnični razvoj, ali razširiti področje sklepa o odobritvi na širši obseg vozil. Zato bi morala imeti tako prvotni vlagatelj kot tudi Komisija možnost, da zahtevata spremembo teh sklepov.

| (13) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 427/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 427/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 427/2014 se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „V skladu s to uredbo se lahko prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije za tehnologijo vloži, če sta izpolnjena naslednja pogoja:“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„V skladu s to uredbo se lahko prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije za tehnologijo vloži, če sta izpolnjena naslednja pogoja:“;

| (b) | v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vgrajena je bila v 3 % ali manj vseh novih lahkih gospodarskih vozil, registriranih leta 2009, za prošnje, vložene do 31. decembra 2019, oz. v 3 % ali manj vseh novih lahkih gospodarskih vozil, registriranih leta n – 4, pri čemer je n leto vložitve prošnje, za prošnje, vložene od 1. januarja 2020;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

| (c) | doda se naslednji odstavek 4:

  „4.   Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije se lahko vloži s sklicevanjem na standardni preskusni postopek v skladu:






  (a) | z novim evropskim voznim ciklom iz Priloge XII k Uredbi (ES) št. 692/2008 do 31. decembra 2019; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek 4:

„4.   Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije se lahko vloži s sklicevanjem na standardni preskusni postopek v skladu:

(a)

z novim evropskim voznim ciklom iz Priloge XII k Uredbi (ES) št. 692/2008 do 31. decembra 2019;

| (b) | z globalno usklajenim preskusnim postopkom za lahka vozila iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*1) od 14. marca 2018. |
| --- | --- |

(b)

z globalno usklajenim preskusnim postopkom za lahka vozila iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*1) od 14. marca 2018.

(*1)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).“;"

*1

| (2) | člen 3 se spremeni:






  (a) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(3) | ‚vlagatelj‘ pomeni proizvajalca ali dobavitelja oz. skupino proizvajalcev ali dobaviteljev, ki vloži prošnjo za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se spremeni:

(a)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(3)

‚vlagatelj‘ pomeni proizvajalca ali dobavitelja oz. skupino proizvajalcev ali dobaviteljev, ki vloži prošnjo za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije;“;

| (b) | točka 6 se nadomesti z naslednjim:






  „(6) | ‚vložnik zahtevka‘ pomeni proizvajalca ali dobavitelja oz. skupino proizvajalcev ali dobaviteljev, ki vloži zahtevek za spremembo sklepa o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 6 se nadomesti z naslednjim:

„(6)

‚vložnik zahtevka‘ pomeni proizvajalca ali dobavitelja oz. skupino proizvajalcev ali dobaviteljev, ki vloži zahtevek za spremembo sklepa o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije.“;

| (3) | člen 4 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 4 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije“;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije vsebuje:“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„Prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije vsebuje:“;

| (ii) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | metodologijo, ki se uporabi za prikaz zmanjšanja emisij CO2 zaradi inovativne tehnologije, vključno s sklicevanjem na veljavni standardni postopek preskušanja v skladu s členom 2(4), ali, če je Komisija takšno metodologijo že odobrila, sklicevanje na odobreno metodologijo;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

metodologijo, ki se uporabi za prikaz zmanjšanja emisij CO2

| (iii) | vstavi se naslednja točka (ea):






  „(ea) | kjer je to primerno, in poleg metodologije iz točke (e), poenostavljeno metodo za ocenjevanje prihrankov CO2, ki so predmet certificiranja, ali vnaprej določene vrednosti prihrankov CO2, ki se uporabljajo za namen certificiranja vseh vozil z vgrajeno inovativno tehnologijo;“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

vstavi se naslednja točka (ea):

„(ea)

kjer je to primerno, in poleg metodologije iz točke (e), poenostavljeno metodo za ocenjevanje prihrankov CO2

2

| (iv) | v točki (f) se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:






  „(i) | zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, kakor je določeno v točki (e) in, kjer je to primerno, točki (ea), dosega ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije; |
| --- | --- | --- |

(iv)

v točki (f) se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:

„(i)

zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, kakor je določeno v točki (e) in, kjer je to primerno, točki (ea), dosega ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije;

| (ii) | prihranki CO2 zaradi uporabe inovativne tehnologije niso ali so samo delno zajeti v standardni preskusni postopek za merjenje CO2, kot to določa člen 12(2)(c) Uredbe (EU) št. 510/2011 in kot je opredeljeno v členu 2(4) te uredbe;“; |
| --- | --- |

(ii)

prihranki CO2 zaradi uporabe inovativne tehnologije niso ali so samo delno zajeti v standardni preskusni postopek za merjenje CO2, kot to določa člen 12(2)(c) Uredbe (EU) št. 510/2011 in kot je opredeljeno v členu 2(4) te uredbe;“;

2

2

| (v) | v točki (f) se doda naslednja točka (iv):






  „(iv) | je v primeru točke (ea) tega člena vrednost zmanjšanja CO2, ki bo pripisana vozilu v času certificiranja z uporabo poenostavljene metode ocenjevanja ali z vnaprej določeno vrednostjo prihrankov CO2 v skladu s točko (ea), nižja ali enaka zmanjšanju emisij, doseženemu z inovativno tehnologijo, ki je določeno z metodologijo preskušanja iz točke (e), vključno z morebitnim medsebojnim vplivanjem z drugimi odobrenimi ekološkimi inovacijami.“; |
| --- | --- | --- |

(v)

v točki (f) se doda naslednja točka (iv):

„(iv)

je v primeru točke (ea) tega člena vrednost zmanjšanja CO2

2

| (4) | člen 5 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Osnovno in ekološko inovativno vozilo“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 5 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Osnovno in ekološko inovativno vozilo“;

| (b) | v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | ekološko inovativno vozilo, v katerega se vgradi inovativna tehnologija, ali, kjer je to primerno, inovativno tehnologijo kot samostojen sestavni del; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

ekološko inovativno vozilo, v katerega se vgradi inovativna tehnologija, ali, kjer je to primerno, inovativno tehnologijo kot samostojen sestavni del;

| (b) | osnovno vozilo, v katerega se ne vgradi inovativna tehnologija, vendar je v vseh drugih vidikih enako ekološko inovativnemu vozilu ali, kjer je to primerno, osnovno tehnologijo kot samostojen sestavni del.“; |
| --- | --- |

(b)

osnovno vozilo, v katerega se ne vgradi inovativna tehnologija, vendar je v vseh drugih vidikih enako ekološko inovativnemu vozilu ali, kjer je to primerno, osnovno tehnologijo kot samostojen sestavni del.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Če vlagatelj meni, da se lahko informacije iz členov 8 in 9 prikažejo na drugačen način, kot je navedeno v odstavku 1 tega člena, mora prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije vključevati podrobnosti, ki so potrebne za utemeljitev tega mnenja, in metodologijo, s katero se zagotovijo enakovredni rezultati.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Če vlagatelj meni, da se lahko informacije iz členov 8 in 9 prikažejo na drugačen način, kot je navedeno v odstavku 1 tega člena, mora prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije vključevati podrobnosti, ki so potrebne za utemeljitev tega mnenja, in metodologijo, s katero se zagotovijo enakovredni rezultati.“;

| (d) | doda se naslednji odstavek 4:

  „4.   Če se prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije sklicuje na WLTP v skladu s členom 2(4)(b), je osnovno vozilo tisto vozilo iz skupine interpolacij ali skupine matrik za cestno obremenitev, ki predstavlja najslabši možni primer za namene prikazovanja prihrankov zaradi ekološke inovacije.
  V primeru iz drugega pododstavka točke 1.2.3.1 Podpriloge 6 ali točke 3.2.3.1 Podpriloge 7 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 je osnovno vozilo preskusno vozilo H.
  Izbira osnovnega vozila temelji na tehtnih in neodvisnih statističnih dokazih, na podlagi katerih je mogoče preveriti predpostavke o ustreznosti in reprezentativnosti osnovnega vozila.“; |
| --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek 4:

„4.   Če se prošnja za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije sklicuje na WLTP v skladu s členom 2(4)(b), je osnovno vozilo tisto vozilo iz skupine interpolacij ali skupine matrik za cestno obremenitev, ki predstavlja najslabši možni primer za namene prikazovanja prihrankov zaradi ekološke inovacije.

V primeru iz drugega pododstavka točke 1.2.3.1 Podpriloge 6 ali točke 3.2.3.1 Podpriloge 7 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 je osnovno vozilo preskusno vozilo H.

Izbira osnovnega vozila temelji na tehtnih in neodvisnih statističnih dokazih, na podlagi katerih je mogoče preveriti predpostavke o ustreznosti in reprezentativnosti osnovnega vozila.“;

| (5) | člen 7 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Kadar je vlagatelj skupina proizvajalcev ali dobaviteljev, veljajo naslednji pogoji:






  (a) | kadar je to potrebno, neodvisni in priglašeni organ opravi preverjanje, določeno v točkah (a) do (e) odstavka 2, za vsakega člana skupine vlagateljev, odvisno od vsebine prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 7 se spremeni:

(a)

doda se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Kadar je vlagatelj skupina proizvajalcev ali dobaviteljev, veljajo naslednji pogoji:

(a)

kadar je to potrebno, neodvisni in priglašeni organ opravi preverjanje, določeno v točkah (a) do (e) odstavka 2, za vsakega člana skupine vlagateljev, odvisno od vsebine prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije;

| (b) | kjer je to primerno iz razlogov zaupnosti ali konkurence, lahko člani skupine vlagateljev predložijo več poročil o preverjanju za različne nabore podatkov, ki so priloženi isti prošnji.“; |
| --- | --- |

(b)

kjer je to primerno iz razlogov zaupnosti ali konkurence, lahko člani skupine vlagateljev predložijo več poročil o preverjanju za različne nabore podatkov, ki so priloženi isti prošnji.“;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | v prvi pododstavek se vstavi naslednja točka (ca):






  „(ca) | v primeru točke (ea) člena 4(2) preveri, ali so poenostavljena metoda ocenjevanja oz. vnaprej določene vrednosti prihrankov CO2 iz navedene točke primerne za certificiranje prihrankov CO2 za zadevna vozila iz točke (d) člena 4(2) in ali ustrezajo minimalnim zahtevam iz člena 4[2][f](iv);“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

v prvi pododstavek se vstavi naslednja točka (ca):

„(ca)

v primeru točke (ea) člena 4(2) preveri, ali so poenostavljena metoda ocenjevanja oz. vnaprej določene vrednosti prihrankov CO2

2

| (ii) | zadnji pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Za namen točk (c) in (ca) neodvisni in priglašeni organ predloži preskusne protokole, določene za preverjanje.“; |
| --- | --- |

(ii)

zadnji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Za namen točk (c) in (ca) neodvisni in priglašeni organ predloži preskusne protokole, določene za preverjanje.“;

| (c) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „3.   Za namene certificiranja prihrankov CO2 v skladu s členom 11 neodvisni in priglašeni organ na zahtevo proizvajalca pripravi poročilo o medsebojnem vplivanju med več ekološkimi inovacijami, vgrajenimi v posamezen tip, varianto ali različico vozila, in, kjer je to primerno, družino interpolacij.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„3.   Za namene certificiranja prihrankov CO2 v skladu s členom 11 neodvisni in priglašeni organ na zahtevo proizvajalca pripravi poročilo o medsebojnem vplivanju med več ekološkimi inovacijami, vgrajenimi v posamezen tip, varianto ali različico vozila, in, kjer je to primerno, družino interpolacij.“;

| (d) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se črta;

| (6) | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo metodologije iz točke (e) člena 4(2) in, kjer je to primerno, z uporabo poenostavljene metode ocenjevanja iz točke (ea) navedenega člena; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo metodologije iz točke (e) člena 4(2) in, kjer je to primerno, z uporabo poenostavljene metode ocenjevanja iz točke (ea) navedenega člena;

2

| (b) | emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo standardnega preskusnega postopka iz člena 2(4)(a) ali (b).“; |
| --- | --- |

(b)

emisije CO2 iz osnovnega vozila in ekološko inovativnega vozila z delujočo inovativno tehnologijo, dobljene z uporabo standardnega preskusnega postopka iz člena 2(4)(a) ali (b).“;

2

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „V primeru prošenj za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije s sklicevanjem na člen 2(4)(b) se za namen določanja prihrankov oceni in količinsko opredeli negotovost. Količinsko opredeljena negotovost se odšteje od skupnega prihranka.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„V primeru prošenj za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije s sklicevanjem na člen 2(4)(b) se za namen določanja prihrankov oceni in količinsko opredeli negotovost. Količinsko opredeljena negotovost se odšteje od skupnega prihranka.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek 3:

  „3.   V primeru vnaprej določenih vrednosti prihrankov CO2, predlaganih v skladu s členom 4(2)(ea), se te vrednosti določijo na ravni, ki je nižja ali enaka skupnemu prihranku, določenemu v skladu z odstavkom 2.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek 3:

„3.   V primeru vnaprej določenih vrednosti prihrankov CO2, predlaganih v skladu s členom 4(2)(ea), se te vrednosti določijo na ravni, ki je nižja ali enaka skupnemu prihranku, določenemu v skladu z odstavkom 2.“;

| (7) | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Minimalno zmanjšanje, doseženo z inovativno tehnologijo v skladu s členom 8(2), je:






  (a) | 1 g CO2/km v primeru prošnje s sklicevanjem na člen 2(4)(a); |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Minimalno zmanjšanje, doseženo z inovativno tehnologijo v skladu s členom 8(2), je:

(a)

1 g CO2/km v primeru prošnje s sklicevanjem na člen 2(4)(a);

| (b) | 0,5 g CO2/km v primeru prošnje s sklicevanjem na člen 2(4)(b).“; |
| --- | --- |

(b)

0,5 g CO2/km v primeru prošnje s sklicevanjem na člen 2(4)(b).“;

| (b) | v odstavku 2 se besedilo „standardnega preskusnega cikla“ nadomesti z besedilom „standardnega preskusnega postopka“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se besedilo „standardnega preskusnega cikla“ nadomesti z besedilom „standardnega preskusnega postopka“;

| (8) | naslov člena 10 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 10
  Ocena prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije“; |
| --- | --- |

(8)

naslov člena 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Ocena prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije“;

| (9) | člen 11 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Certificirani prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije, prikazani v skladu z ustreznim sklepom o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, se navedejo ločeno v dokumentaciji o homologaciji in certifikatu o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES na podlagi preskusov, ki jih izvedejo tehnične službe v skladu s členom 11 navedene direktive z uporabo odobrene metodologije preskušanja.
  Ob upoštevanju zahtev iz sklepa o odobritvi se količinsko opredeljena negotovost iz člena 8(2) odšteje od skupnih prihrankov, ki so predmet certificiranja. Če so prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije za posamezen tip, varianto ali različico vozila in, kjer je to primerno, družino interpolacij nižji od ustrezne mejne vrednosti iz člena 9(1), se prihranki ne certificirajo.
  V primeru, da so v sklepu o odobritvi navedeni vnaprej določeni prihranki CO2 v skladu s členom 4(2)(ea), se lahko zadevna vnaprej določena vrednost prihrankov CO2 vnese neposredno v dokumentacijo o homologaciji pod pogojem, da je homologacijski organ zmožen potrditi, da je vozilo opremljeno s tehnologijo v skladu s specifikacijami sklepa o odobritvi.“; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 11 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Certificirani prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije, prikazani v skladu z ustreznim sklepom o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, se navedejo ločeno v dokumentaciji o homologaciji in certifikatu o skladnosti v skladu z Direktivo 2007/46/ES na podlagi preskusov, ki jih izvedejo tehnične službe v skladu s členom 11 navedene direktive z uporabo odobrene metodologije preskušanja.

Ob upoštevanju zahtev iz sklepa o odobritvi se količinsko opredeljena negotovost iz člena 8(2) odšteje od skupnih prihrankov, ki so predmet certificiranja. Če so prihranki CO2 zaradi ekološke inovacije za posamezen tip, varianto ali različico vozila in, kjer je to primerno, družino interpolacij nižji od ustrezne mejne vrednosti iz člena 9(1), se prihranki ne certificirajo.

V primeru, da so v sklepu o odobritvi navedeni vnaprej določeni prihranki CO2 v skladu s členom 4(2)(ea), se lahko zadevna vnaprej določena vrednost prihrankov CO2 vnese neposredno v dokumentacijo o homologaciji pod pogojem, da je homologacijski organ zmožen potrditi, da je vozilo opremljeno s tehnologijo v skladu s specifikacijami sklepa o odobritvi.“;

| (b) | v drugem pododstavku odstavka 4 se vrednost „1 g CO2/km“ nadomesti z vrednostjo „0,5 g CO2/km“; |
| --- | --- |

(b)

v drugem pododstavku odstavka 4 se vrednost „1 g CO2/km“ nadomesti z vrednostjo „0,5 g CO2/km“;

2

2

| (10) | člen 12 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
  „Komisija lahko obvesti proizvajalca tudi, če ugotovi ali je obveščena, da obstajajo odstopanja ali neskladnosti v metodologiji preskušanja ali inovativni tehnologiji v primerjavi z informacijami, ki jih je prejela v okviru prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije.“; |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 12 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se za drugim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Komisija lahko obvesti proizvajalca tudi, če ugotovi ali je obveščena, da obstajajo odstopanja ali neskladnosti v metodologiji preskušanja ali inovativni tehnologiji v primerjavi z informacijami, ki jih je prejela v okviru prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Proizvajalec, pri katerem se certificirani prihranki CO2 ne upoštevajo več, lahko zaprosi za novo certificiranje zadevnih vozil v skladu s postopkom iz člena 11 ali po potrebi vloži zahtevek za spremembo sklepa o odobritvi v skladu s členom 12a, ki mu priloži dokazila, potrebna za potrditev primernosti metodologije preskušanja in ravni prihrankov CO2, doseženih z inovativno tehnologijo.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Proizvajalec, pri katerem se certificirani prihranki CO2 ne upoštevajo več, lahko zaprosi za novo certificiranje zadevnih vozil v skladu s postopkom iz člena 11 ali po potrebi vloži zahtevek za spremembo sklepa o odobritvi v skladu s členom 12a, ki mu priloži dokazila, potrebna za potrditev primernosti metodologije preskušanja in ravni prihrankov CO2, doseženih z inovativno tehnologijo.“;

| (11) | vstavi se naslednji člen 12a:

  „Člen 12a
  Sprememba sklepa o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije

  1.   Proizvajalec ali dobavitelj, vključno s prvotnim vlagateljem, lahko Komisiji predloži zahtevek za spremembo obstoječega sklepa o odobritvi. Zahtevek z vso spremljajočo dokumentacijo se predloži tudi po elektronski pošti ali na elektronskem nosilcu podatkov, ali pa se naloži na strežnik, ki ga upravlja Komisija. Pisni zahtevek vsebuje spremljajočo dokumentacijo.


  2.   Zahtevku za spremembo se priložijo naslednje informacije in dokazila:






  (a) | kontaktni podatki vložnika zahtevka; |
| --- | --- | --- |

(11)

vstavi se naslednji člen 12a:

„Člen 12a

Sprememba sklepa o odobritvi inovativne tehnologije kot ekološke inovacije

1.   Proizvajalec ali dobavitelj, vključno s prvotnim vlagateljem, lahko Komisiji predloži zahtevek za spremembo obstoječega sklepa o odobritvi. Zahtevek z vso spremljajočo dokumentacijo se predloži tudi po elektronski pošti ali na elektronskem nosilcu podatkov, ali pa se naloži na strežnik, ki ga upravlja Komisija. Pisni zahtevek vsebuje spremljajočo dokumentacijo.

2.   Zahtevku za spremembo se priložijo naslednje informacije in dokazila:

(a)

kontaktni podatki vložnika zahtevka;

| (b) | sklicevanje na sklep o odobritvi, ki je predmet zahtevka za spremembo; |
| --- | --- |

(b)

sklicevanje na sklep o odobritvi, ki je predmet zahtevka za spremembo;

| (c) | opis predlaganih sprememb, vključno z njegovim povzetkom; |
| --- | --- |

(c)

opis predlaganih sprememb, vključno z njegovim povzetkom;

| (d) | dokazila, da so spremembe potrebne in primerne; |
| --- | --- |

(d)

dokazila, da so spremembe potrebne in primerne;

| (e) | dokazila, da zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, ki je določeno s spremenjeno metodologijo preskušanja ali, kjer je to primerno, z novo oz. spremenjeno poenostavljeno metodo ocenjevanja, ali vnaprej določeni prihranki CO2 dosegajo ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije; |
| --- | --- |

(e)

dokazila, da zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, ki je določeno s spremenjeno metodologijo preskušanja ali, kjer je to primerno, z novo oz. spremenjeno poenostavljeno metodo ocenjevanja, ali vnaprej določeni prihranki CO2 dosegajo ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije;

| (f) | posebno poročilo o potrditvi, ki ga je pripravil neodvisen in priglašen organ, ki preverja, ali:






  — | spremenjena metodologija preskušanja izpolnjuje zahteve iz člena 6(1) in, kjer je to primerno, zahteve iz člena 4(2)(f)(iv), |
| --- | --- | --- |

(f)

posebno poročilo o potrditvi, ki ga je pripravil neodvisen in priglašen organ, ki preverja, ali:

—

spremenjena metodologija preskušanja izpolnjuje zahteve iz člena 6(1) in, kjer je to primerno, zahteve iz člena 4(2)(f)(iv),

| — | zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, ki je določeno s spremenjeno metodologijo preskušanja ali, kjer je to primerno, z novo oz. spremenjeno poenostavljeno metodo ocenjevanja, ali vnaprej določeni prihranki CO2 dosegajo ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje emisij, doseženo z inovativno tehnologijo, ki je določeno s spremenjeno metodologijo preskušanja ali, kjer je to primerno, z novo oz. spremenjeno poenostavljeno metodo ocenjevanja, ali vnaprej določeni prihranki CO2 dosegajo ustrezno mejno vrednost iz člena 9(1), pri čemer se upošteva morebitno zastaranje tehnologije.

3.   Komisija ob prejemu zahtevka za spremembo objavi povzetek opisa predlaganih sprememb iz odstavka 2(c).

4.   Komisija oceni zahtevek za spremembo in v devetih mesecih od prejema popolnega zahtevka spremeni sklep o odobritvi, razen v primeru ugovorov v zvezi s primernostjo predlaganih sprememb.

V spremenjenem sklepu o odobritvi so po potrebi navedene veljavnost in informacije, potrebne za certificiranje prihrankov CO2 v skladu s členom 11 te uredbe, pri čemer veljajo izjeme glede pravice do dostopa javnosti do dokumentov iz Uredbe (ES) št. 1049/2001.

5.   Komisija lahko zahteva prilagoditve predlaganih sprememb. V tem primeru se Komisija o predlaganih spremembah posvetuje z vložnikom zahtevka ter drugimi zadevnimi udeleženci, vključno s prvotnim vlagateljem prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije, in po potrebi upošteva njihove pripombe.

6.   Ocenjevalno obdobje se lahko podaljša za pet mesecev, če Komisija meni, da zahtevka zaradi zapletenosti inovativne tehnologije in pripadajoče spremenjene metodologije preskušanja ali zaradi obsega in vsebine zahtevka za spremembo ni mogoče ustrezno oceniti v ocenjevalnem obdobju devetih mesecev.

Komisija vložnika zahtevka v 40 dneh od prejema zahtevka obvesti, če se bo ocenjevalno obdobje podaljšalo.

7.   Komisija lahko kadar koli na lastno pobudo spremeni sklep o odobritvi, zlasti ko gre za upoštevanje tehničnega napredka. Komisija se o predlaganih spremembah posvetuje s prvotnim vlagateljem prošnje za odobritev inovativne tehnologije kot ekološke inovacije in drugimi zadevnimi udeleženci ter po potrebi upošteva njihove pripombe.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. februarja 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 145, 31.5.2011, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julija 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 199, 28.7.2008, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 z dne 2. junija 2017 o opredelitvi metodologije za določitev korelacijskih parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku, in spremembi Uredbe (EU) št. 1014/2010 (UL L 175, 7.7.2017, str. 679).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 427/2014 z dne 25. aprila 2014 o uvedbi postopka za odobritev in certificiranje inovativnih tehnologij za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih gospodarskih vozil na podlagi Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 125, 26.4.2014, str. 57).

5

2

---

| 22.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 49/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/260

z dne 21. februarja 2018

o zaključku preiskave v zvezi z morebitnim izogibanjem protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom, poslanim iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 13(3) in 14(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in obstoječi ukrepi

Prejšnje preiskave in obstoječi ukrepi

| (1) | Svet je julija 2005 z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov („ročni vozički za premeščanje palet“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“). Ti ukrepi so bili v obliki protidampinške dajatve ad valorem v višini od 7,6 % do 46,7 % („prvotni ukrepi“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je julija 2005 z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov („ročni vozički za premeščanje palet“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“). Ti ukrepi so bili v obliki protidampinške dajatve ad valorem v višini od 7,6 % do 46,7 % („prvotni ukrepi“).

2

ad valorem

| (2) | Svet je julija 2008 z Uredbo (ES) št. 684/2008 (3) po delnem vmesnem pregledu po uradni dolžnosti v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe pojasnil področje uporabe ukrepov in izključil nekatere izdelke, tj. dvigalne naprave, nakladalnike, škarjasta dvigala in vozičke za tehtanje, za katere je bilo ugotovljeno, da se zaradi svojih lastnosti in posebnih funkcij ter končne uporabe razlikujejo od ročnih vozičkov za premeščanje palet, iz prvotnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Svet je julija 2008 z Uredbo (ES) št. 684/2008 (3) po delnem vmesnem pregledu po uradni dolžnosti v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe pojasnil področje uporabe ukrepov in izključil nekatere izdelke, tj. dvigalne naprave, nakladalnike, škarjasta dvigala in vozičke za tehtanje, za katere je bilo ugotovljeno, da se zaradi svojih lastnosti in posebnih funkcij ter končne uporabe razlikujejo od ročnih vozičkov za premeščanje palet, iz prvotnih protidampinških ukrepov.

3

| (3) | Svet je junija 2009 z Uredbo (ES) št. 499/2009 (4) po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe razširil dokončno protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“ in je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 1174/2005, na ročne vozičke za premeščanje palet, poslane s Tajske, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Tajske ali ne. |
| --- | --- |

(3)

Svet je junija 2009 z Uredbo (ES) št. 499/2009 (4) po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe razširil dokončno protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“ in je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 1174/2005, na ročne vozičke za premeščanje palet, poslane s Tajske, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Tajske ali ne.

4

| (4) | Svet je oktobra 2011 po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1008/2011 (5) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(4)

Svet je oktobra 2011 po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1008/2011 (5) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK.

5

| (5) | Svet je aprila 2013 po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013 (6) spremenil Uredbo (EU) št. 1008/2011 in uvedel stopnjo dajatve v višini 70,8 %, ki se uporablja za ves uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK v Unijo. |
| --- | --- |

(5)

Svet je aprila 2013 po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013 (6) spremenil Uredbo (EU) št. 1008/2011 in uvedel stopnjo dajatve v višini 70,8 %, ki se uporablja za ves uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK v Unijo.

6

| (6) | Evropska komisija („Komisija“) je septembra 2014 po pregledu glede novega izvoznika v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 946/2014 (7) spremenila Uredbo (EU) št. 1008/2011 in uvedla individualne stopnje dajatve v višini 54,1 % na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet družbe Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. |
| --- | --- |

(6)

Evropska komisija („Komisija“) je septembra 2014 po pregledu glede novega izvoznika v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 946/2014 (7) spremenila Uredbo (EU) št. 1008/2011 in uvedla individualne stopnje dajatve v višini 54,1 % na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet družbe Ningbo Logitrans Handling Equipment Co.

7

| (7) | Komisija je avgusta 2016 po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1346 (8) razširila veljavne dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekoliko spremenjenih ročnih vozičkov za premeščanje palet, ki vključujejo sistem za prikazovanje teže, ki ni vgrajen v šasijo (vilice), s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je avgusta 2016 po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1346 (8) razširila veljavne dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekoliko spremenjenih ročnih vozičkov za premeščanje palet, ki vključujejo sistem za prikazovanje teže, ki ni vgrajen v šasijo (vilice), s poreklom iz LRK.

8

| (8) | Komisija je novembra 2017 po drugem pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2206 (9) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je novembra 2017 po drugem pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2206 (9) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK.

9

| (9) | Trenutno veljavni ukrepi so dokončna protidampinška dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz LRK in pomenijo dajatev ad valorem, določena na 70,8 %. |
| --- | --- |

(9)

Trenutno veljavni ukrepi so dokončna protidampinška dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz LRK in pomenijo dajatev ad valorem, določena na 70,8 %.

ad valorem

1.2   Zahtevek

Zahtevek

| (10) | Komisija je prejela zahtevek v skladu s členoma 13(3) in 14(5) osnovne uredbe, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz LRK, z uvozom, poslanim iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne, in o uvedbi registracije za tak uvoz. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je prejela zahtevek v skladu s členoma 13(3) in 14(5) osnovne uredbe, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz LRK, z uvozom, poslanim iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne, in o uvedbi registracije za tak uvoz.

| (11) | Zahtevek sta 6. junija 2017 vložila dva proizvajalca Unije ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, tj. Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB in PR Industrial S.r.l. („vložnika“). |
| --- | --- |

(11)

Zahtevek sta 6. junija 2017 vložila dva proizvajalca Unije ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, tj. Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB in PR Industrial S.r.l. („vložnika“).

| (12) | Zahtevek je vseboval dovolj prima facie dokazov o spremembi vzorca trgovanja med LRK, Vietnamom in Unijo, za katerega se zdi, da izhaja iz prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena, z izjemo uvedbe dajatve, in sicer pošiljanja zadevnega izdelka prek Vietnama v Unijo po tem, ko se izdelek sestavi v Vietnamu. Zahtevek je vseboval zadostne dokaze prima facie, iz katerih je razvidno, da takšne dejavnosti sestavljanja kitajskih delov pomenijo izogibanje, saj so kitajski deli predstavljali več kot 60 % skupne vrednosti sestavljenih proizvodov, in da je bila dodana vrednost med sestavljanjem nižja od 25 % proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(12)

Zahtevek je vseboval dovolj prima facie dokazov o spremembi vzorca trgovanja med LRK, Vietnamom in Unijo, za katerega se zdi, da izhaja iz prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena, z izjemo uvedbe dajatve, in sicer pošiljanja zadevnega izdelka prek Vietnama v Unijo po tem, ko se izdelek sestavi v Vietnamu. Zahtevek je vseboval zadostne dokaze prima facie, iz katerih je razvidno, da takšne dejavnosti sestavljanja kitajskih delov pomenijo izogibanje, saj so kitajski deli predstavljali več kot 60 % skupne vrednosti sestavljenih proizvodov, in da je bila dodana vrednost med sestavljanjem nižja od 25 % proizvodnih stroškov.

prima facie

prima facie

| (13) | Poleg tega je zahtevek vseboval zadostne dokaze prima facie, da je navedena praksa slabila sanacijski učinek obstoječih protidampinških ukrepov, tako v smislu količin kot cen, in da so cene izdelka v preiskavi dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, ki je bila predhodno določena za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je zahtevek vseboval zadostne dokaze prima facie, da je navedena praksa slabila sanacijski učinek obstoječih protidampinških ukrepov, tako v smislu količin kot cen, in da so cene izdelka v preiskavi dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, ki je bila predhodno določena za zadevni izdelek.

prima facie

1.3   Zadevni izdelek in izdelek v preiskavi

Zadevni izdelek in izdelek v preiskavi

| (14) | Izdelek v tej preiskavi so ročni vozički za premeščanje palet in njihovi osnovni deli, tj. šasija in hidravlika, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Za namen te uredbe so ročni vozički za premeščanje palet vozički s kolesi, opremljeni z dvižnimi vilicami za manipuliranje palet, namenjeni temu, da jih upravljavec na tleh s premičnim krmilom potiska, vleče ali krmili na gladki, ravni in trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, in sicer da z zamahovanjem krmila omogočijo dvigovanje tovora do višine, primerne za prevažanje, in nimajo nobenih drugih dodatnih funkcij ter ne omogočajo drugačne uporabe, kot so na primer (i) premeščanje ali dvigovanje tovora na višji nivo ali pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave); (ii) nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki); (iii) dvigovanje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala); ali (iv) dvigovanje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje) („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(14)

Izdelek v tej preiskavi so ročni vozički za premeščanje palet in njihovi osnovni deli, tj. šasija in hidravlika, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Za namen te uredbe so ročni vozički za premeščanje palet vozički s kolesi, opremljeni z dvižnimi vilicami za manipuliranje palet, namenjeni temu, da jih upravljavec na tleh s premičnim krmilom potiska, vleče ali krmili na gladki, ravni in trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, in sicer da z zamahovanjem krmila omogočijo dvigovanje tovora do višine, primerne za prevažanje, in nimajo nobenih drugih dodatnih funkcij ter ne omogočajo drugačne uporabe, kot so na primer (i) premeščanje ali dvigovanje tovora na višji nivo ali pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave); (ii) nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki); (iii) dvigovanje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala); ali (iv) dvigovanje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje) („zadevni izdelek“).

| (15) | Izdelek v preiskavi je enak izdelku, opredeljenemu zgoraj, vendar je dobavljen iz Vietnama, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Vietnama ali ne, ki se trenutno uvršča pod iste oznake KN kot zadevni izdelek („izdelek v preiskavi“). |
| --- | --- |

(15)

Izdelek v preiskavi je enak izdelku, opredeljenemu zgoraj, vendar je dobavljen iz Vietnama, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Vietnama ali ne, ki se trenutno uvršča pod iste oznake KN kot zadevni izdelek („izdelek v preiskavi“).

| (16) | Preiskava je pokazala, da imajo ročni vozički za premeščanje palet in njihovi osnovni deli, kakor so opredeljeni zgoraj, izvoženi v Unijo iz LRK, in tisti, ki se dobavijo iz Vietnama, enake osnovne fizične in tehnične značilnosti ter enako uporabo, zato se jih šteje za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Preiskava je pokazala, da imajo ročni vozički za premeščanje palet in njihovi osnovni deli, kakor so opredeljeni zgoraj, izvoženi v Unijo iz LRK, in tisti, ki se dobavijo iz Vietnama, enake osnovne fizične in tehnične značilnosti ter enako uporabo, zato se jih šteje za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

1.4   Začetek

Začetek

| (17) | Ko je Evropska komisija, potem ko je obvestila države članice, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi prima facie za začetek preiskave v skladu s členoma 13(3) in 14(5) osnovne uredbe, je sklenila, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Kitajske, ter uvede registracijo uvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, poslanih iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne. |
| --- | --- |

(17)

Ko je Evropska komisija, potem ko je obvestila države članice, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi prima facie za začetek preiskave v skladu s členoma 13(3) in 14(5) osnovne uredbe, je sklenila, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Kitajske, ter uvede registracijo uvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, poslanih iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne.

prima facie

| (18) | Preiskava se je začela z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1348 (10) („uredba o začetku preiskave“). |
| --- | --- |

(18)

Preiskava se je začela z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1348 (10) („uredba o začetku preiskave“).

10

1.5   Obdobje preiskave in obdobje poročanja

Obdobje preiskave in obdobje poročanja

| (19) | Obdobje preiskave je trajalo od 1. januarja 2011 do 30. junija 2017 („obdobje preiskave“). Za obdobje preiskave so bili zbrani podatki med drugim tudi za preiskavo domnevne spremembe vzorca trgovanja po uvedbi ukrepov, kot tudi po povečanju dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013, ter obstoja prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena, z izjemo uvedbe dajatve. Podrobnejši podatki so bil izbrani za obdobje poročanja od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 („obdobje poročanja“), da bi se preučilo, ali je uvoz oslabil popravljalne učinke veljavnih ukrepov v smislu cen in/ali količin, ter ali obstaja damping. |
| --- | --- |

(19)

Obdobje preiskave je trajalo od 1. januarja 2011 do 30. junija 2017 („obdobje preiskave“). Za obdobje preiskave so bili zbrani podatki med drugim tudi za preiskavo domnevne spremembe vzorca trgovanja po uvedbi ukrepov, kot tudi po povečanju dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013, ter obstoja prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena, z izjemo uvedbe dajatve. Podrobnejši podatki so bil izbrani za obdobje poročanja od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 („obdobje poročanja“), da bi se preučilo, ali je uvoz oslabil popravljalne učinke veljavnih ukrepov v smislu cen in/ali količin, ter ali obstaja damping.

1.6   Preiskava

Preiskava

| (20) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila organe LRK in Vietnama, proizvajalce izvoznike in trgovce v navedenih državah, uvoznike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, ter industrijo Unije. Vprašalniki so bili poslani proizvajalcem/izvoznikom v LRK in Vietnamu, ki so bili Komisiji znani, ali ki so se sami javili v rokih iz uvodne izjave 15 uredbe o začetku preiskave. Vprašalniki so bili poslani tudi uvoznikom v Uniji. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila organe LRK in Vietnama, proizvajalce izvoznike in trgovce v navedenih državah, uvoznike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, ter industrijo Unije. Vprašalniki so bili poslani proizvajalcem/izvoznikom v LRK in Vietnamu, ki so bili Komisiji znani, ali ki so se sami javili v rokih iz uvodne izjave 15 uredbe o začetku preiskave. Vprašalniki so bili poslani tudi uvoznikom v Uniji.

| (21) | Zainteresirane strani so imele možnost, da v roku iz uredbe o začetku preiskave pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(21)

Zainteresirane strani so imele možnost, da v roku iz uredbe o začetku preiskave pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (22) | Javile so se tri družbe v Vietnamu, od katerih ena ni začela s proizvodnjo ročnih vozičkov za premeščanje palet v obdobju preiskave, in štirje nepovezani uvozniki. |
| --- | --- |

(22)

Javile so se tri družbe v Vietnamu, od katerih ena ni začela s proizvodnjo ročnih vozičkov za premeščanje palet v obdobju preiskave, in štirje nepovezani uvozniki.

| (23) | Dve vietnamskih družbi sta predložili izpolnjen vprašalnik in zaprosili za izvzetje iz morebitnih razširjenih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Dve vietnamskih družbi sta predložili izpolnjen vprašalnik in zaprosili za izvzetje iz morebitnih razširjenih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe.

| (24) | Štirje nepovezani uvozniki v Uniji so predložili izpolnjene vprašalnike. |
| --- | --- |

(24)

Štirje nepovezani uvozniki v Uniji so predložili izpolnjene vprašalnike.

| (25) | Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb iz Vietnama:






  — | Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd, in |
| --- | --- | --- |

(25)

Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb iz Vietnama:

—

Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd, in

| — | D&D Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

D&D Technologies Co., Ltd.

2.   REZULTATI PREISKAVE

REZULTATI PREISKAVE

2.1   Splošni premisleki

Splošni premisleki

| (26) | V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe je treba naslednje elemente preučiti zaporedno, da bi se ocenila morebitna izogibanja:






  — | ali je prišlo do spremembe v vzorcu trgovanja med LRK in Unijo, |
| --- | --- | --- |

(26)

V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe je treba naslednje elemente preučiti zaporedno, da bi se ocenila morebitna izogibanja:

—

ali je prišlo do spremembe v vzorcu trgovanja med LRK in Unijo,

| — | ali je ta sprememba nastala zaradi prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske utemeljitve, razen uvedbe veljavnih protidampinških ukrepov, |
| --- | --- |

—

ali je ta sprememba nastala zaradi prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske utemeljitve, razen uvedbe veljavnih protidampinških ukrepov,

| — | ali obstajajo dokazi o škodi in ali so bili oslabljeni morebitni popravljalni učinki veljavnih protidampinških ukrepov v smislu cen in/ali količin izdelka v preiskavi in |
| --- | --- |

—

ali obstajajo dokazi o škodi in ali so bili oslabljeni morebitni popravljalni učinki veljavnih protidampinških ukrepov v smislu cen in/ali količin izdelka v preiskavi in

| — | ali obstajajo dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, predhodno določenimi za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

—

ali obstajajo dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, predhodno določenimi za zadevni izdelek.

| (27) | Ker so dokazi prima facie, ki so jih predložili vložniki v zahtevi opozorili na dejavnosti sestavljanja v Vietnamu, je Komisija v sedanji preiskavi podrobneje analizirala, ali so merila iz člena 13(2) osnovne uredbe izpolnjena, zlasti:






  — | ali se je dejavnost sestavljanja pričela ali znatno okrepila po tem, ali pa neposredno pred tem, ko se je začela protidampinška preiskava, zadevni deli pa prihajajo iz države, ki je predmet teh ukrepov, in |
| --- | --- | --- |

(27)

Ker so dokazi prima facie, ki so jih predložili vložniki v zahtevi opozorili na dejavnosti sestavljanja v Vietnamu, je Komisija v sedanji preiskavi podrobneje analizirala, ali so merila iz člena 13(2) osnovne uredbe izpolnjena, zlasti:

prima facie

—

ali se je dejavnost sestavljanja pričela ali znatno okrepila po tem, ali pa neposredno pred tem, ko se je začela protidampinška preiskava, zadevni deli pa prihajajo iz države, ki je predmet teh ukrepov, in

| — | ali deli predstavljajo 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka, in ali je dodana vrednost, za katero se poveča vrednost delov, vnesenih tekom dejavnosti sestavljanja ali končne izdelave, večja od 25 % proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

—

ali deli predstavljajo 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka, in ali je dodana vrednost, za katero se poveča vrednost delov, vnesenih tekom dejavnosti sestavljanja ali končne izdelave, večja od 25 % proizvodnih stroškov.

| (28) | Informacije o izvozu iz Vietnama, ki sta jih predložili družbi, so bile skladne s podatki, ki so na voljo v podatkovni zbirki Comext (11) o uvozu izdelka v preiskavi iz Vietnama. Zato je veljalo, da sta bili ti dve družbi edini izvoznici izdelka v preiskavi iz Vietnama v Unijo v obdobju poročanja. |
| --- | --- |

(28)

Informacije o izvozu iz Vietnama, ki sta jih predložili družbi, so bile skladne s podatki, ki so na voljo v podatkovni zbirki Comext (11) o uvozu izdelka v preiskavi iz Vietnama. Zato je veljalo, da sta bili ti dve družbi edini izvoznici izdelka v preiskavi iz Vietnama v Unijo v obdobju poročanja.

11

2.2   Pogoj iz člena 13(2)(a): Začetek ali znatno povečanje dejavnosti

Pogoj iz člena 13(2)(a): Začetek ali znatno povečanje dejavnosti

| (29) | Pri obeh družbah se je obseg prodaje na trgu Unije povečal med letom 2013, ko se je dokončna protidampinška dajatev povečala na 70,8 % z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013, in obdobjem poročanja. Obe družbi sta več kot potrojili obseg prodaje na trgu Unije v tem obdobju. Pred letom 2013 je bil obseg izvoza teh družb na trg Unije zanemarljiv ali ga sploh ni bilo. Hkrati se je kitajski izvoz na trg Unije izdelka v preiskavi znatno zmanjšal, in sicer za 65 %. Zato je bilo ugotovljeno, da je prišlo do spremembe v vzorcu trgovanja med LRK in Unijo na eni strani in Unijo ter Vietnamom na drugi, ter da je bil zato pogoj iz člena 13(2)(a) osnovne uredbe izpolnjen. |
| --- | --- |

(29)

Pri obeh družbah se je obseg prodaje na trgu Unije povečal med letom 2013, ko se je dokončna protidampinška dajatev povečala na 70,8 % z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013, in obdobjem poročanja. Obe družbi sta več kot potrojili obseg prodaje na trgu Unije v tem obdobju. Pred letom 2013 je bil obseg izvoza teh družb na trg Unije zanemarljiv ali ga sploh ni bilo. Hkrati se je kitajski izvoz na trg Unije izdelka v preiskavi znatno zmanjšal, in sicer za 65 %. Zato je bilo ugotovljeno, da je prišlo do spremembe v vzorcu trgovanja med LRK in Unijo na eni strani in Unijo ter Vietnamom na drugi, ter da je bil zato pogoj iz člena 13(2)(a) osnovne uredbe izpolnjen.

2.3   Pogoji iz člena 13(2)(b): merila 60 % in 25 %

Pogoji iz člena 13(2)(b): merila 60 % in 25 %

| (30) | V skladu s členom 13(2)(b) osnovne uredbe pri ugotavljanju obstoja izogibanja, je morala Komisija preveriti, ali so deli, ki se uporabljajo v dejavnosti sestavljanja iz držav, za katere veljajo ukrepi, predstavljali 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka, in ali dodana vrednost, ki je bila dodana vnesenim delom, ni bila večja od 25 % proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 13(2)(b) osnovne uredbe pri ugotavljanju obstoja izogibanja, je morala Komisija preveriti, ali so deli, ki se uporabljajo v dejavnosti sestavljanja iz držav, za katere veljajo ukrepi, predstavljali 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka, in ali dodana vrednost, ki je bila dodana vnesenim delom, ni bila večja od 25 % proizvodnih stroškov.

(i)   prvo merilo: 60 % celotne vrednosti delov, ki predstavljajo sestavljeni izdelek

prvo merilo: 60 % celotne vrednosti delov, ki predstavljajo sestavljeni izdelek

| (31) | Za obe sodelujoči družbi je bilo ugotovljeno, da deli iz države, ki je predmet teh ukrepov, niso predstavljali 60 % ali več skupne vrednosti delov sestavljenih proizvodov. |
| --- | --- |

(31)

Za obe sodelujoči družbi je bilo ugotovljeno, da deli iz države, ki je predmet teh ukrepov, niso predstavljali 60 % ali več skupne vrednosti delov sestavljenih proizvodov.

| (32) | Zato se dejavnosti sestavljanja, ki jih izvajata sodelujoči vietnamski družbi, ne morejo šteti za izogibanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Zato se dejavnosti sestavljanja, ki jih izvajata sodelujoči vietnamski družbi, ne morejo šteti za izogibanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe.

(ii)   druga merila: 25 % dodane vrednosti, ki je bila dodana vnesenim delom

druga merila: 25 % dodane vrednosti, ki je bila dodana vnesenim delom

| (33) | Ker je preiskava pokazala, da merilo 60 % ni bilo izpolnjeno, in dejavnost sestavljanja ni mogoče šteti za izogibanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe, tega merila ni bilo treba preučiti. |
| --- | --- |

(33)

Ker je preiskava pokazala, da merilo 60 % ni bilo izpolnjeno, in dejavnost sestavljanja ni mogoče šteti za izogibanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe, tega merila ni bilo treba preučiti.

2.4   Pogoji iz člena 13(2)(c): slabitev popravljalnih učinkov dajatve in dokazi o dampingu

Pogoji iz člena 13(2)(c): slabitev popravljalnih učinkov dajatve in dokazi o dampingu

| (34) | Ker je preiskava pokazala, da merilo 60 % ni bilo izpolnjeno, in dejavnosti sestavljanja ni mogoče šteti za izogibanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe, teh vidikov ni bilo treba preučiti. |
| --- | --- |

(34)

Ker je preiskava pokazala, da merilo 60 % ni bilo izpolnjeno, in dejavnosti sestavljanja ni mogoče šteti za izogibanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe, teh vidikov ni bilo treba preučiti.

| (35) | Ker obe preiskovani družbi predstavljata 100 % uvoza iz Vietnama v obdobju poročanja, ni bilo mogoče ugotoviti, ali je prišlo do izogibanja ukrepov v zvezi s Kitajsko z uvozom, poslanim iz Vietnama. |
| --- | --- |

(35)

Ker obe preiskovani družbi predstavljata 100 % uvoza iz Vietnama v obdobju poročanja, ni bilo mogoče ugotoviti, ali je prišlo do izogibanja ukrepov v zvezi s Kitajsko z uvozom, poslanim iz Vietnama.

3.   ZAKLJUČEK PREISKAVE

ZAKLJUČEK PREISKAVE

| (36) | Ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav od (30) do (32) bi bilo treba sedanjo preiskavo o izogibanju zaključiti. Registracijo uvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, poslanih iz Vietnama, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Vietnama ali ne, ki jo je uvedla začetna uredba, bi bilo zato treba ukiniti, navedeno uredbo pa bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(36)

Ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav od (30) do (32) bi bilo treba sedanjo preiskavo o izogibanju zaključiti. Registracijo uvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, poslanih iz Vietnama, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Vietnama ali ne, ki jo je uvedla začetna uredba, bi bilo zato treba ukiniti, navedeno uredbo pa bi bilo treba razveljaviti.

| (37) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je Komisija nameravala zaključiti preiskavo, imeli pa so tudi možnost, da dajo svoje pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi. |
| --- | --- |

(37)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je Komisija nameravala zaključiti preiskavo, imeli pa so tudi možnost, da dajo svoje pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi.

| (38) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(38)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Preiskava, uvedena z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1348, da se ugotovi, ali se uvoz v Unijo ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, tj. šasije in hidravlike, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00 in so poslani iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne (oznaki TARIC 8427900013 in 8431200013), izogiba ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013, se zaključi.

Člen 2

Carinski organi prenehajo z registracijo uvoza, določeno v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1348.

Člen 3

Izvedbena uredba (EU) 2017/1348 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. februarja 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1174/2005 z dne 18. julija 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 189, 21.7.2005, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 684/2008 z dne 17. julija 2008 o določitvi obsega uporabe protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1174/2005 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 192, 19.7.2008, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 499/2009 z dne 11. junija 2009 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1174/2005 na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz enakega izdelka, poslanega s Tajske, s prijavljenim poreklom iz Tajske ali ne (UL L 151, 16.6.2009, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1008/2011 z dne 10. oktobra 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, poslanih iz Tajske, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Tajske ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 268, 13.10.2011, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 372/2013 z dne 22. aprila 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1008/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, po delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 112, 24.4.2013, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 946/2014 z dne 4. septembra 2014 o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1008/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu glede „novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 265, 5.9.2014, str. 7).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1346 z dne 8. avgusta 2016 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 372/2013 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekoliko spremenjenih ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 214, 9.8.2016, str. 1).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2206 z dne 29. novembra 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 314, 30.11.2017, str. 12).

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1348 z dne 19. julija 2017 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom, poslanim iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne, in o registraciji takšnega uvoza (UL L 188, 20.7.2017, str. 1).

10

(11)  Comex je podatkovna zbirka statističnih podatkov o zunanji trgovini, ki jih vodi Eurostat.

11

---

SKLEPI

| 22.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 49/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 49/22

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/261

z dne 22. januarja 2014

glede ukrepov SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C), ki jih izvaja dežela Sardinija v korist družbe Saremar

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9101)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba), zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je 5. oktobra 2011 s sklepom C(2011) 6961 final začela formalni postopek preiskave (2) v zvezi z več ukrepi, ki jih je sprejela Italija v korist družb nekdanje skupine Tirrenia (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2011). Sklep iz leta 2011 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih iz sklepa iz leta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 5. oktobra 2011 s sklepom C(2011) 6961 final začela formalni postopek preiskave (2) v zvezi z več ukrepi, ki jih je sprejela Italija v korist družb nekdanje skupine Tirrenia (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2011). Sklep iz leta 2011 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih iz sklepa iz leta 2011.

2

3

Uradnem listu Evropske unije

| (2) | Italija je 15. novembra 2011 predložila svoja opažanja o sklepu iz leta 2011. Komisija je od zainteresiranih strani prejela pripombe. Posredovala jih je Italiji in ji dala možnost, da odgovori nanje. Opažanja Italije v zvezi s pripombami, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bila prejeta v dopisih z dne 24. aprila in 4. maja 2012. |
| --- | --- |

(2)

Italija je 15. novembra 2011 predložila svoja opažanja o sklepu iz leta 2011. Komisija je od zainteresiranih strani prejela pripombe. Posredovala jih je Italiji in ji dala možnost, da odgovori nanje. Opažanja Italije v zvezi s pripombami, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bila prejeta v dopisih z dne 24. aprila in 4. maja 2012.

| (3) | Komisija je 4. oktobra 2011, 19. oktobra 2011, 2. decembra 2011, 27. januarja 2012, 17 februarja 2012 in 28. februarja 2012 prejela nove pritožbe o domnevnih pomočeh družbam nekdanje skupine Tirrenia in/ali njihovim kupcem. V nekaterih od teh pritožb se je trdilo, da je dežela Sardinija (v nadaljnjem besedilu: RAS) družbi Saremar – Sardegna Regionale Marittima (v nadaljnjem besedilu: družba Saremar) dodelila nove pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 4. oktobra 2011, 19. oktobra 2011, 2. decembra 2011, 27. januarja 2012, 17 februarja 2012 in 28. februarja 2012 prejela nove pritožbe o domnevnih pomočeh družbam nekdanje skupine Tirrenia in/ali njihovim kupcem. V nekaterih od teh pritožb se je trdilo, da je dežela Sardinija (v nadaljnjem besedilu: RAS) družbi Saremar – Sardegna Regionale Marittima (v nadaljnjem besedilu: družba Saremar) dodelila nove pomoči.

| (4) | Komisija je 7. novembra 2012 razširila postopek preiskave med drugim v zvezi z nekaterimi podpornimi ukrepi, ki jih je RAS dodelila družbi Saremar. S sklepom C(2012) 9452 final z dne 19. decembra 2012 je Komisija sprejela spremembo sklepa, s katerim je razširila postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012) (4). Sklep iz leta 2012 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih v okviru preiskave. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 7. novembra 2012 razširila postopek preiskave med drugim v zvezi z nekaterimi podpornimi ukrepi, ki jih je RAS dodelila družbi Saremar. S sklepom C(2012) 9452 final z dne 19. decembra 2012 je Komisija sprejela spremembo sklepa, s katerim je razširila postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012) (4). Sklep iz leta 2012 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih v okviru preiskave.

4

Uradnem listu Evropske unije

| (5) | Pripombe RAS o ukrepih v zvezi z družbo Saremar so bile prejete 13. decembra 2012 in 26. februarja 2013. |
| --- | --- |

(5)

Pripombe RAS o ukrepih v zvezi z družbo Saremar so bile prejete 13. decembra 2012 in 26. februarja 2013.

| (6) | Komisija je od upravičenca in konkurentov prejela pripombe o izrecno teh ukrepih. Posredovala jih je Italiji, ki je imela možnost, da nanje odgovori. Italija ni predložila pripomb o opažanjih zainteresiranih strani v zvezi z ukrepi, ki jih obravnava ta sklep. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je od upravičenca in konkurentov prejela pripombe o izrecno teh ukrepih. Posredovala jih je Italiji, ki je imela možnost, da nanje odgovori. Italija ni predložila pripomb o opažanjih zainteresiranih strani v zvezi z ukrepi, ki jih obravnava ta sklep.

| (7) | RAS je z dopisom z dne 14. maja 2013 Komisijo pozvala, naj iz formalnega postopka preiskave, ki se je začel s sklepom iz leta 2011 in sklepom iz leta 2012, izvzame ukrepe v zvezi z družbo Saremar in te ukrepe obravnava prednostno, zlasti glede na neposredno privatizacijo družbe. |
| --- | --- |

(7)

RAS je z dopisom z dne 14. maja 2013 Komisijo pozvala, naj iz formalnega postopka preiskave, ki se je začel s sklepom iz leta 2011 in sklepom iz leta 2012, izvzame ukrepe v zvezi z družbo Saremar in te ukrepe obravnava prednostno, zlasti glede na neposredno privatizacijo družbe.

| (8) | O zadevnih ukrepih se je razpravljalo na več sestankih med Komisijo, predstavniki RAS in družbo Saremar, ki so potekali 24. aprila 2012, 2. maja 2013, 10. julija 2013 in 10. oktobra 2013, ter na sestankih med Komisijo in pritožniki, ki so potekali 27. julija 2012, 20. novembra 2012 in 8. avgusta 2013. |
| --- | --- |

(8)

O zadevnih ukrepih se je razpravljalo na več sestankih med Komisijo, predstavniki RAS in družbo Saremar, ki so potekali 24. aprila 2012, 2. maja 2013, 10. julija 2013 in 10. oktobra 2013, ter na sestankih med Komisijo in pritožniki, ki so potekali 27. julija 2012, 20. novembra 2012 in 8. avgusta 2013.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 6. avgusta 2013 pozvala Italijo, naj predloži dodatne informacije o ukrepih, ki se preiskujejo. Italija je na ta poziv odgovorila 26. septembra 2013 in 25. oktobra 2013. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 6. avgusta 2013 pozvala Italijo, naj predloži dodatne informacije o ukrepih, ki se preiskujejo. Italija je na ta poziv odgovorila 26. septembra 2013 in 25. oktobra 2013.

| (10) | Komisija je 3. septembra 2013, 24. oktobra 2013, 13. novembra 2013 in 21. novembra 2013 prejela dodatne informacije s strani RAS in družbe Saremar. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 3. septembra 2013, 24. oktobra 2013, 13. novembra 2013 in 21. novembra 2013 prejela dodatne informacije s strani RAS in družbe Saremar.

| (11) | Ta sklep obravnava zahtevek RAS, naj se ukrepi v zvezi z družbo Saremar obravnavajo prednostno. |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep obravnava zahtevek RAS, naj se ukrepi v zvezi z družbo Saremar obravnavajo prednostno.

2.   UKREPI, KI SE PREISKUJEJO NA PODLAGI SKLEPA IZ LETA 2011 IN SKLEPA IZ LETA 2012

UKREPI, KI SE PREISKUJEJO NA PODLAGI SKLEPA IZ LETA 2011 IN SKLEPA IZ LETA 2012

| (12) | Formalna preiskava, ki se je začela na podlagi sklepa iz leta 2011 in sklepa iz leta 2012, zajema naslednje ukrepe:






  (a) | nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v okviru podaljšanja prvotnih pogodb; |
| --- | --- | --- |

(12)

Formalna preiskava, ki se je začela na podlagi sklepa iz leta 2011 in sklepa iz leta 2012, zajema naslednje ukrepe:

(a)

nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v okviru podaljšanja prvotnih pogodb;

| (b) | privatizacija družb nekdanje skupine Tirrenia, vključno s posrednim osebnim jamstvom za družbo CdI, ki je kupec družbe Siremar, in odloženo plačilo nakupne cene s strani družbe CIN, ki je kupec družbe Tirrenia di Navigazione; |
| --- | --- |

(b)

privatizacija družb nekdanje skupine Tirrenia, vključno s posrednim osebnim jamstvom za družbo CdI, ki je kupec družbe Siremar, in odloženo plačilo nakupne cene s strani družbe CIN, ki je kupec družbe Tirrenia di Navigazione;

| (c) | prednostni privez; |
| --- | --- |

(c)

prednostni privez;

| (d) | ukrepi, določeni z zakonom št. 163 z dne 1. oktobra 2010, s katerim je bil v zakon preoblikovan zakonski odlok št. 125/2010 z dne 5. avgusta 2010; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi, določeni z zakonom št. 163 z dne 1. oktobra 2010, s katerim je bil v zakon preoblikovan zakonski odlok št. 125/2010 z dne 5. avgusta 2010;

| (e) | dodatni ukrepi, ki jih je sprejela RAS v korist družbe Saremar (nadomestilo za upravljanje dveh pomorskih poti med Sardinijo in celinsko Italijo v letih 2011/2012, projekt Bonus Sardo – Vacanza (projekt za dodatek na dopust na Sardiniji), posojilo v višini 3 milijonov EUR in priporočilna pisma ter dokapitalizacija); |
| --- | --- |

(e)

dodatni ukrepi, ki jih je sprejela RAS v korist družbe Saremar (nadomestilo za upravljanje dveh pomorskih poti med Sardinijo in celinsko Italijo v letih 2011/2012, projekt Bonus Sardo – Vacanza (projekt za dodatek na dopust na Sardiniji), posojilo v višini 3 milijonov EUR in priporočilna pisma ter dokapitalizacija);

| (f) | zloraba pomoči za reševanje; |
| --- | --- |

(f)

zloraba pomoči za reševanje;

| (g) | nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v okviru prihodnjih pogodb ali pogodb za opravljanje storitev po javnem naročilu. |
| --- | --- |

(g)

nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v okviru prihodnjih pogodb ali pogodb za opravljanje storitev po javnem naročilu.

| (13) | Ta sklep zadeva le nekatere ukrepe, ki jih je RAS sprejela v korist družbe Saremar in bodo opredeljeni v nadaljevanju. Projekt Bonus Sardo – Vacanza bo ocenjen ločeno. |
| --- | --- |

(13)

Ta sklep zadeva le nekatere ukrepe, ki jih je RAS sprejela v korist družbe Saremar in bodo opredeljeni v nadaljevanju. Projekt Bonus Sardo – Vacanza bo ocenjen ločeno.

2.1   UPRAVIČENEC

UPRAVIČENEC

| (14) | Skupino Tirrenia je prvotno sestavljalo šest družb, in sicer Tirrenia di Navigazione (v nadaljnjem besedilu: družba Tirrenia), Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar in Toremar. Družbe so izvajale storitve pomorskega prometa v skladu z ločenimi pogodbami za opravljanje storitev po javnem naročilu, ki so bile sklenjene z državo leta 1991 in so veljale do konca leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: prvotne pogodbe). Javna družba Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Fintecna) (5), ki je imela v lasti 100-odstotni delež družbe Tirrenia, ki pa je imela v lasti deželne družbe Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar in Toremar. |
| --- | --- |

(14)

Skupino Tirrenia je prvotno sestavljalo šest družb, in sicer Tirrenia di Navigazione (v nadaljnjem besedilu: družba Tirrenia), Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar in Toremar. Družbe so izvajale storitve pomorskega prometa v skladu z ločenimi pogodbami za opravljanje storitev po javnem naročilu, ki so bile sklenjene z državo leta 1991 in so veljale do konca leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: prvotne pogodbe). Javna družba Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Fintecna) (5), ki je imela v lasti 100-odstotni delež družbe Tirrenia, ki pa je imela v lasti deželne družbe Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar in Toremar.

5

| (15) | Družba Tirrenia se je leta 2004 združila z družbo Adriatica. Istega leta so družbe Tirrenia, Caremar, Saremar, Siremar in Toremar ustanovile skupino Tirrenia (6). |
| --- | --- |

(15)

Družba Tirrenia se je leta 2004 združila z družbo Adriatica. Istega leta so družbe Tirrenia, Caremar, Saremar, Siremar in Toremar ustanovile skupino Tirrenia (6).

6

| (16) | Člen 19(b) zakonskega odloka št. 135/2009, preoblikovanega v zakon št. 166/2009 (v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 2009), je med drugim določil, da se deželne družbe Caremar, Saremar in Toremar zaradi privatizacije prenesejo na dežele Kampanija, Sardinija in Toskana. Določil je tudi, da se do 31. decembra 2009 med italijansko državo ter družbama Tirrenia in Siremar sklenejo nove pogodbe. Prav tako naj bi se opravljanje deželnih storitev vključilo v nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu, ki naj bi se sklenile med družbami Saremar, Toremar in Caremar ter ustreznimi deželami do 31. decembra 2009 oziroma 28. februarja 2010. Nove pogodbe ali nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu bi začele veljati ob privatizaciji vsake posamezne družbe nekdanje skupine Tirrenia (7). |
| --- | --- |

(16)

Člen 19(b) zakonskega odloka št. 135/2009, preoblikovanega v zakon št. 166/2009 (v nadaljnjem besedilu: zakon iz leta 2009), je med drugim določil, da se deželne družbe Caremar, Saremar in Toremar zaradi privatizacije prenesejo na dežele Kampanija, Sardinija in Toskana. Določil je tudi, da se do 31. decembra 2009 med italijansko državo ter družbama Tirrenia in Siremar sklenejo nove pogodbe. Prav tako naj bi se opravljanje deželnih storitev vključilo v nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu, ki naj bi se sklenile med družbami Saremar, Toremar in Caremar ter ustreznimi deželami do 31. decembra 2009 oziroma 28. februarja 2010. Nove pogodbe ali nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu bi začele veljati ob privatizaciji vsake posamezne družbe nekdanje skupine Tirrenia (7).

nove pogodbe

nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu

7

| (17) | Družba Saremar je bila s tem prenesena na RAS na podlagi zakona iz leta 2009. Družba v okviru prvotne pogodbe z državo tradicionalno upravlja zgolj lokalne kabotažne povezave med Sardinijo in otoki severovzhodno in jugozahodno od nje ter mednarodno povezavo s Korziko. Družba Saremar ni razvila nesubvencioniranih dejavnosti. |
| --- | --- |

(17)

Družba Saremar je bila s tem prenesena na RAS na podlagi zakona iz leta 2009. Družba v okviru prvotne pogodbe z državo tradicionalno upravlja zgolj lokalne kabotažne povezave med Sardinijo in otoki severovzhodno in jugozahodno od nje ter mednarodno povezavo s Korziko. Družba Saremar ni razvila nesubvencioniranih dejavnosti.

| (18) | Na podlagi deželnega zakona št. 18 z dne 26. julija 2013 je bila objava razpisa za privatizacijo družbe Saremar preložena na 31. december 2013. Ta sklep ne posega v stališče Komisije o drugih ukrepih v korist družbe Saremar niti o katerih koli morebitnih vprašanjih državne pomoči zaradi privatizacije družbe. Vsi preostali ukrepi, zajeti v sklepu iz leta 2011 in sklepu iz leta 2012, vključno s projektom Bonus Sardo – Vacanza, se trenutno proučujejo v okviru zadev SA.32014, SA.32015 in SA.32016, zato niso zajeti v tem sklepu. |
| --- | --- |

(18)

Na podlagi deželnega zakona št. 18 z dne 26. julija 2013 je bila objava razpisa za privatizacijo družbe Saremar preložena na 31. december 2013. Ta sklep ne posega v stališče Komisije o drugih ukrepih v korist družbe Saremar niti o katerih koli morebitnih vprašanjih državne pomoči zaradi privatizacije družbe. Vsi preostali ukrepi, zajeti v sklepu iz leta 2011 in sklepu iz leta 2012, vključno s projektom Bonus Sardo – Vacanza, se trenutno proučujejo v okviru zadev SA.32014, SA.32015 in SA.32016, zato niso zajeti v tem sklepu.

2.2   PODROBEN OPIS UKREPOV, ZAJETIH V TEM SKLEPU

PODROBEN OPIS UKREPOV, ZAJETIH V TEM SKLEPU

| (19) | RAS je leta 2011 in 2012 sprejela več ukrepov za spodbujanje turizma in deželnega razvoja ter za zagotovitev ozemeljske kontinuitete. Po navedbah RAS so bile navedene spodbude upravičene zlasti zaradi dveh pomembnih sprememb na trgu za storitve prevoza na otok leta 2011. |
| --- | --- |

(19)

RAS je leta 2011 in 2012 sprejela več ukrepov za spodbujanje turizma in deželnega razvoja ter za zagotovitev ozemeljske kontinuitete. Po navedbah RAS so bile navedene spodbude upravičene zlasti zaradi dveh pomembnih sprememb na trgu za storitve prevoza na otok leta 2011.

| (20) | Čeprav je bila matična družba Tirrenia na prodaj že leta 2010, jo je družba Compagnia Italiana di Navigazione (v nadaljnjem besedilu: družba CIN) pridobila in podpisala nov sporazum šele julija 2012. Vse do datuma, ko je bil podpisan nov sporazum, naj se ne bi zagotovo vedelo, ali bodo pomorske storitve med Sardinijo in celinsko Italijo še naprej subvencionirane in ali bo v skladu z novim sporazumom s kupcem družbe Tirrenia obseg javne storitve manjši. |
| --- | --- |

(20)

Čeprav je bila matična družba Tirrenia na prodaj že leta 2010, jo je družba Compagnia Italiana di Navigazione (v nadaljnjem besedilu: družba CIN) pridobila in podpisala nov sporazum šele julija 2012. Vse do datuma, ko je bil podpisan nov sporazum, naj se ne bi zagotovo vedelo, ali bodo pomorske storitve med Sardinijo in celinsko Italijo še naprej subvencionirane in ali bo v skladu z novim sporazumom s kupcem družbe Tirrenia obseg javne storitve manjši.

| (21) | Zasebne družbe, ki upravljajo linije med Sardinijo in celino, je preiskoval italijanski nacionalni organ, pristojen za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: organ NCA), in sicer v zvezi z morebitno kršitvijo člena 101 PDEU, ker so se cene prevoza na določenih linijah med Sardinijo in celino znatno povišale. Organ NCA je svoje postopke zaključil 11. junija 2013 (8). Povišanje cen storitev (potniškega) prevoza, ki so ga stranke izvedle poleti leta 2011, se je opredelilo kot usklajeno ravnanje v nasprotju s členom 101 PDEU. Po ugotovitvah organa NCA se je kršitev izvajala najmanj v obdobju od septembra 2010 do konca septembra 2011. |
| --- | --- |

(21)

Zasebne družbe, ki upravljajo linije med Sardinijo in celino, je preiskoval italijanski nacionalni organ, pristojen za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: organ NCA), in sicer v zvezi z morebitno kršitvijo člena 101 PDEU, ker so se cene prevoza na določenih linijah med Sardinijo in celino znatno povišale. Organ NCA je svoje postopke zaključil 11. junija 2013 (8). Povišanje cen storitev (potniškega) prevoza, ki so ga stranke izvedle poleti leta 2011, se je opredelilo kot usklajeno ravnanje v nasprotju s členom 101 PDEU. Po ugotovitvah organa NCA se je kršitev izvajala najmanj v obdobju od septembra 2010 do konca septembra 2011.

8

| (22) | Za nekatere ukrepe, ki jih je RAS sprejela v tem okviru, je Komisija na podlagi svojega sklepa iz leta 2012 začela formalni postopek preiskave. V nadaljevanju bo Komisija podrobno predstavila ukrepe, ki se preiskujejo. |
| --- | --- |

(22)

Za nekatere ukrepe, ki jih je RAS sprejela v tem okviru, je Komisija na podlagi svojega sklepa iz leta 2012 začela formalni postopek preiskave. V nadaljevanju bo Komisija podrobno predstavila ukrepe, ki se preiskujejo.

2.2.1   NADOMESTILO ZA UPRAVLJANJE OBEH POTI MED SARDINIJO IN CELINSKO ITALIJO

2.2.1.1   
  Pravni okvir

Pravni okvir

| (23) | RAS predvideva, da se upravljanje dveh poti, ki sta leta 2011 in 2012 povezovali Sardinijo in celinsko Italijo, in sicer Olbia (Golfo Aranci)–Civitavecchia in Vado Ligure–Porto Torres, s strani družbe Saremar uvršča med storitve splošnega gospodarskega pomena, za katera je gospodarski subjekt zakonito pooblaščen v skladu z več deželnimi sklepi (v nadaljnjem besedilu: akti o pooblastitvi), ki so podrobneje predstavljeni v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(23)

RAS predvideva, da se upravljanje dveh poti, ki sta leta 2011 in 2012 povezovali Sardinijo in celinsko Italijo, in sicer Olbia (Golfo Aranci)–Civitavecchia in Vado Ligure–Porto Torres, s strani družbe Saremar uvršča med storitve splošnega gospodarskega pomena, za katera je gospodarski subjekt zakonito pooblaščen v skladu z več deželnimi sklepi (v nadaljnjem besedilu: akti o pooblastitvi), ki so podrobneje predstavljeni v nadaljevanju.

Deželni sklep 20/57 z dne 26. aprila 2011

Deželni sklep 20/57 z dne 26. aprila 2011

| (24) | Po navedbah RAS so zasebne družbe, ki upravljajo povezave na Sardinijo in z nje, spomladi 2011 povišale cene na nevzdržne ravni. Deželni sklep 20/57 z dne 26. aprila 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 20/57) je opozoril, da so potekale tehnične razprave z glavnimi gospodarskimi subjekti, ki na teh linijah delujejo od 1. marca 2011, o možnih načinih za kratko-, srednje- in dolgoročno „stabilizacijo voznin na sprejemljivih ravneh“. Po navedbah RAS pa zasebni gospodarski subjekti niso bili pripravljeni upoštevati njenega poziva k „skupnim prizadevanjem za povečanje turističnih tokov“ z nižjimi vozninami na teh linijah. |
| --- | --- |

(24)

Po navedbah RAS so zasebne družbe, ki upravljajo povezave na Sardinijo in z nje, spomladi 2011 povišale cene na nevzdržne ravni. Deželni sklep 20/57 z dne 26. aprila 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 20/57) je opozoril, da so potekale tehnične razprave z glavnimi gospodarskimi subjekti, ki na teh linijah delujejo od 1. marca 2011, o možnih načinih za kratko-, srednje- in dolgoročno „stabilizacijo voznin na sprejemljivih ravneh“. Po navedbah RAS pa zasebni gospodarski subjekti niso bili pripravljeni upoštevati njenega poziva k „skupnim prizadevanjem za povečanje turističnih tokov“ z nižjimi vozninami na teh linijah.

| (25) | RAS se je zaradi znatnega zmanjšanja turističnega povpraševanja in pomislekov, ki so jih izrazili proizvodni sektorji, ki potrebujejo cenovno ugodne povezave s celino, soočila s potrebo po sprejetju „nujnih ukrepov za zagotovitev konkurenčne alternative vozninam, ki jih zaračunavajo zasebni gospodarski subjekti“. Sklenila je, da mora družba Saremar začeti upravljati celinske in mednarodne povezave „na glavnih turističnih in komercialnih poteh“ na Sardinijo in z nje „pod tržnimi pogoji“. Izvajalo naj bi se ločeno računovodstvo, da se zagotovi ekonomsko ravnovesje in s tem uravnoteženost povpraševanja po storitvah prevoza in ekonomske uspešnosti dejavnosti. |
| --- | --- |

(25)

RAS se je zaradi znatnega zmanjšanja turističnega povpraševanja in pomislekov, ki so jih izrazili proizvodni sektorji, ki potrebujejo cenovno ugodne povezave s celino, soočila s potrebo po sprejetju „nujnih ukrepov za zagotovitev konkurenčne alternative vozninam, ki jih zaračunavajo zasebni gospodarski subjekti“. Sklenila je, da mora družba Saremar začeti upravljati celinske in mednarodne povezave „na glavnih turističnih in komercialnih poteh“ na Sardinijo in z nje „pod tržnimi pogoji“. Izvajalo naj bi se ločeno računovodstvo, da se zagotovi ekonomsko ravnovesje in s tem uravnoteženost povpraševanja po storitvah prevoza in ekonomske uspešnosti dejavnosti.

| (26) | Družba Saremar naj bi zlasti preverila možnost, da bi najmanj dve od naštetih povezav (mešane storitve) začeli poskusno delovati v obdobju od 15. junija 2011 do 15. septembra 2011:






  (a) | severovzhodna Sardinija (Olbia ali Golfo Aranci) – osrednja in južna Italija (Civitavecchia ali Neapelj) in nazaj; |
| --- | --- | --- |

(26)

Družba Saremar naj bi zlasti preverila možnost, da bi najmanj dve od naštetih povezav (mešane storitve) začeli poskusno delovati v obdobju od 15. junija 2011 do 15. septembra 2011:

(a)

severovzhodna Sardinija (Olbia ali Golfo Aranci) – osrednja in južna Italija (Civitavecchia ali Neapelj) in nazaj;

| (b) | severovzhodna Sardinija (Olbia ali Golfo Aranci) – osrednja in severna Italija (La Spezia, Carrara ali Livorno) in nazaj; |
| --- | --- |

(b)

severovzhodna Sardinija (Olbia ali Golfo Aranci) – osrednja in severna Italija (La Spezia, Carrara ali Livorno) in nazaj;

| (c) | severozahodna Sardinija (Porto Torres) – severna Italija (Genova ali Savona) in nazaj. |
| --- | --- |

(c)

severozahodna Sardinija (Porto Torres) – severna Italija (Genova ali Savona) in nazaj.

| (27) | Družba Saremar bi lahko tudi prosto povečala število mednarodnih povezav. |
| --- | --- |

(27)

Družba Saremar bi lahko tudi prosto povečala število mednarodnih povezav.

Deželni sklep 25/69 z dne 19. maja 2011

Deželni sklep 25/69 z dne 19. maja 2011

| (28) | Z Deželnim sklepom 25/69 z dne 19. maja 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 25/69) se je odobrila tarifa, ki naj bi jo družba Saremar uporabljala za storitve prevoza potnikov in tovora na liniji Golfo Aranci–Civitavecchia v obdobju od15. junija 2011 do 15. septembra 2011. Zadevna linija se je domnevno opredelila kot „ena od linij z največjim povpraševanjem“. |
| --- | --- |

(28)

Z Deželnim sklepom 25/69 z dne 19. maja 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 25/69) se je odobrila tarifa, ki naj bi jo družba Saremar uporabljala za storitve prevoza potnikov in tovora na liniji Golfo Aranci–Civitavecchia v obdobju od15. junija 2011 do 15. septembra 2011. Zadevna linija se je domnevno opredelila kot „ena od linij z največjim povpraševanjem“.

| (29) | Gospodarski subjekt bi lahko spremenil voznine, da bi zagotovil, da se pri obratovanju doseže pokritost stroškov in zagotovi najvišje zadovoljstvo strank. O vsaki taki spremembi bi bilo treba vnaprej obvestiti RAS. V visoki in nizki sezoni so se uporabljale različne stopnje. Za rezidente in nerezidente bi veljale enake voznine. |
| --- | --- |

(29)

Gospodarski subjekt bi lahko spremenil voznine, da bi zagotovil, da se pri obratovanju doseže pokritost stroškov in zagotovi najvišje zadovoljstvo strank. O vsaki taki spremembi bi bilo treba vnaprej obvestiti RAS. V visoki in nizki sezoni so se uporabljale različne stopnje. Za rezidente in nerezidente bi veljale enake voznine.

Deželni sklep 27/4 z dne 1. junija 2011

Deželni sklep 27/4 z dne 1. junija 2011

| (30) | Z Deželnim sklepom 27/4 z dne 1. junija 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 27/4) se je odobrila tarifa, ki naj bi jo družba Saremar uporabljala za storitve prevoza potnikov in tovora na poti Vado Ligure–Porto Torres v obdobju od 22. junija 2011 do 15. septembra 2011. |
| --- | --- |

(30)

Z Deželnim sklepom 27/4 z dne 1. junija 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 27/4) se je odobrila tarifa, ki naj bi jo družba Saremar uporabljala za storitve prevoza potnikov in tovora na poti Vado Ligure–Porto Torres v obdobju od 22. junija 2011 do 15. septembra 2011.

| (31) | Poleg tega je sklep 27/4 določil popust v višini 15 % za rezidente Sardinije. Družba Saremar bi lahko spremenila voznine, da bi zagotovila, da se pri obratovanju doseže pokritost stroškov in zagotovi najvišje zadovoljstvo strank. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega je sklep 27/4 določil popust v višini 15 % za rezidente Sardinije. Družba Saremar bi lahko spremenila voznine, da bi zagotovila, da se pri obratovanju doseže pokritost stroškov in zagotovi najvišje zadovoljstvo strank.

Deželni sklep 36/6 z dne 1. septembra 2011

Deželni sklep 36/6 z dne 1. septembra 2011

| (32) | Deželni sklep 36/6 z dne 1. septembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 36/6) je opozoril, da so se cene prevoza na linijah do celine povišale takrat, ko se je začela prodaja nekdanje matične družbe Tirrenia (glej uvodno izjavo 75). |
| --- | --- |

(32)

Deželni sklep 36/6 z dne 1. septembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 36/6) je opozoril, da so se cene prevoza na linijah do celine povišale takrat, ko se je začela prodaja nekdanje matične družbe Tirrenia (glej uvodno izjavo 75).

| (33) | Na podlagi tega naj bi RAS podprla ničnost postopka prodaje in izvzetje prodaje družbe Tirrenia iz javnega razpisnega postopka za odobritev nove pogodbe in s tem preprečitev de facto monopola v pomorski kabotaži na Sardinijo in z nje. Sprejeli naj bi se ukrepi za zagotovitev začetka odprtih razpisnih postopkov za uvedbo obveznosti javnih storitev, da se izbere najboljša ponudba v smislu števila linij in pristanišč, pogostosti, hitrosti, kakovosti storitve in voznin tako za potnike kot za tovor. |
| --- | --- |

(33)

Na podlagi tega naj bi RAS podprla ničnost postopka prodaje in izvzetje prodaje družbe Tirrenia iz javnega razpisnega postopka za odobritev nove pogodbe in s tem preprečitev de facto monopola v pomorski kabotaži na Sardinijo in z nje. Sprejeli naj bi se ukrepi za zagotovitev začetka odprtih razpisnih postopkov za uvedbo obveznosti javnih storitev, da se izbere najboljša ponudba v smislu števila linij in pristanišč, pogostosti, hitrosti, kakovosti storitve in voznin tako za potnike kot za tovor.

de facto

| (34) | Če bi družba Saremar prekinila obratovanje linij do celine, bi to dejansko obnovilo prejšnji monopolni položaj. Dolgoročno naj bi bil glavni cilj na deželni ravni ohraniti učinkovito konkurenco na kabotažnem trgu. To bi se doseglo z uvedbo obveznosti javnih storitev na glavnih poteh, ki se štejejo za strateške za otok, za navedene gospodarske subjekte, ki nudijo najboljše pogoje za to storitev. |
| --- | --- |

(34)

Če bi družba Saremar prekinila obratovanje linij do celine, bi to dejansko obnovilo prejšnji monopolni položaj. Dolgoročno naj bi bil glavni cilj na deželni ravni ohraniti učinkovito konkurenco na kabotažnem trgu. To bi se doseglo z uvedbo obveznosti javnih storitev na glavnih poteh, ki se štejejo za strateške za otok, za navedene gospodarske subjekte, ki nudijo najboljše pogoje za to storitev.

| (35) | Sklep 36/6 določa, da mora družba Saremar na podlagi poslovnega načrta preveriti uspešnost poskusnega obratovanja za obdobje od 30. septembra 2011 do 30. septembra 2012 za najmanj eno od naslednjih mešanih poti: Olbia–Livorno, Porto Torres–Livorno ali Cagliari–Piombino. |
| --- | --- |

(35)

Sklep 36/6 določa, da mora družba Saremar na podlagi poslovnega načrta preveriti uspešnost poskusnega obratovanja za obdobje od 30. septembra 2011 do 30. septembra 2012 za najmanj eno od naslednjih mešanih poti: Olbia–Livorno, Porto Torres–Livorno ali Cagliari–Piombino.

| (36) | Prav tako naj bi družba Saremar ponovno vzpostavila liniji Golfo Aranci (ali Olbia)–Civitavecchia in Porto Torres–Vado Ligure (ali Genova) v obdobju od 15. maja 2012 do 15. septembra 2012. Poti naj bi obratovali z dvema novo najetima trajektoma za križarjenje. |
| --- | --- |

(36)

Prav tako naj bi družba Saremar ponovno vzpostavila liniji Golfo Aranci (ali Olbia)–Civitavecchia in Porto Torres–Vado Ligure (ali Genova) v obdobju od 15. maja 2012 do 15. septembra 2012. Poti naj bi obratovali z dvema novo najetima trajektoma za križarjenje.

| (37) | V sklepu 36/6 je bilo določeno tudi, da naj bi se družba Saremar dokapitalizirala z zneskom, enakim kot v njenem zahtevku pri družbi Tirrenia v stečaju (glej uvodno izjavo 89 in naslednje). |
| --- | --- |

(37)

V sklepu 36/6 je bilo določeno tudi, da naj bi se družba Saremar dokapitalizirala z zneskom, enakim kot v njenem zahtevku pri družbi Tirrenia v stečaju (glej uvodno izjavo 89 in naslednje).

Deželni sklep 48/65 z dne 1. decembra 2011

Deželni sklep 48/65 z dne 1. decembra 2011

| (38) | V skladu s sklepom 36/6 sta RAS in družba Saremar proučili uspešnost obratovanja ene od mešanih linij Olbia–Livorno, Porto Torres-Livorno ali Cagliari–Piombino v obdobju od 30. septembra 2011 do 30. septembra 2012. Zlasti so se ocenili sedanje in načrtovano povpraševanje po mešanih storitvah, voznine, predvideni stroški in prihodki ter dobičkonosnost alternativnih storitev. Analiza je razkrila:






  (a) | na poteh Cagliari–Piombino in Porto Torres–Livorno je visoko tveganje ekonomskega neravnovesja, nihanja povpraševanja in konkurenčnega pritiska nadomestljivih storitev; |
| --- | --- | --- |

(38)

V skladu s sklepom 36/6 sta RAS in družba Saremar proučili uspešnost obratovanja ene od mešanih linij Olbia–Livorno, Porto Torres-Livorno ali Cagliari–Piombino v obdobju od 30. septembra 2011 do 30. septembra 2012. Zlasti so se ocenili sedanje in načrtovano povpraševanje po mešanih storitvah, voznine, predvideni stroški in prihodki ter dobičkonosnost alternativnih storitev. Analiza je razkrila:

(a)

na poteh Cagliari–Piombino in Porto Torres–Livorno je visoko tveganje ekonomskega neravnovesja, nihanja povpraševanja in konkurenčnega pritiska nadomestljivih storitev;

| (b) | na poti Olbia–Livorno je bilo kljub verjetnemu konkurenčnemu pritisku na cene mogoče doseči ekonomsko ravnovesje; |
| --- | --- |

(b)

na poti Olbia–Livorno je bilo kljub verjetnemu konkurenčnemu pritisku na cene mogoče doseči ekonomsko ravnovesje;

| (c) | na poti Olbia–Civitavecchia je bilo mogoče doseči ekonomsko ravnovesje. |
| --- | --- |

(c)

na poti Olbia–Civitavecchia je bilo mogoče doseči ekonomsko ravnovesje.

| (39) | V sklepu 36/6 je navedeno, da „obveznost ohranjanja ekonomskega ravnovesja ne dovoljuje takojšnjega začetka obratovanja drugih linij, da se prepreči dodeljevanje nezdružljivih državnih pomoči“. Obratovanje poti, ki so kratkoročno pokazale dobre možnosti uspešnosti, in začetek delovanja linij v visoki sezoni, ki so že imele pozitiven rezultat v poskusnem obdobju, se je štelo za nujno. |
| --- | --- |

(39)

V sklepu 36/6 je navedeno, da „obveznost ohranjanja ekonomskega ravnovesja ne dovoljuje takojšnjega začetka obratovanja drugih linij, da se prepreči dodeljevanje nezdružljivih državnih pomoči“. Obratovanje poti, ki so kratkoročno pokazale dobre možnosti uspešnosti, in začetek delovanja linij v visoki sezoni, ki so že imele pozitiven rezultat v poskusnem obdobju, se je štelo za nujno.

| (40) | Zato je bilo družbi Saremar naročeno, naj takoj aktivira mešano linijo Olbia–Civitavecchia. Pot naj bi leta 2011 obratovala dnevno, na njej pa naj bi vozili trajekti družbe Saremar. Voznina v nizki sezoni, ki jo je zaračunavala družba Saremar leta 2011, je bila odobrena kot standardna voznina, ki jo je družba Saremar lahko upravičeno spremenila, da bi ustrezno upoštevala povpraševanje in zagotovila dosego ekonomskega ravnovesja. |
| --- | --- |

(40)

Zato je bilo družbi Saremar naročeno, naj takoj aktivira mešano linijo Olbia–Civitavecchia. Pot naj bi leta 2011 obratovala dnevno, na njej pa naj bi vozili trajekti družbe Saremar. Voznina v nizki sezoni, ki jo je zaračunavala družba Saremar leta 2011, je bila odobrena kot standardna voznina, ki jo je družba Saremar lahko upravičeno spremenila, da bi ustrezno upoštevala povpraševanje in zagotovila dosego ekonomskega ravnovesja.

| (41) | Najmanj trije trajekti za križarjenje z visoko zmogljivostjo naj bi se najeli za izboljšanje zmogljivosti na poteh Olbia–Civitavecchia in Porto Torres–Vado Ligure (ali Genova) v obdobju od maja do septembra 2012. |
| --- | --- |

(41)

Najmanj trije trajekti za križarjenje z visoko zmogljivostjo naj bi se najeli za izboljšanje zmogljivosti na poteh Olbia–Civitavecchia in Porto Torres–Vado Ligure (ali Genova) v obdobju od maja do septembra 2012.

| (42) | Družba Saremar naj bi opredelila standardno voznino za vse linije, ne glede na sezono, da bi kot družba lahko dosegla dvojni cilj, in sicer ekonomsko ravnovesje obratovanja in najvišje zadovoljstvo strank. |
| --- | --- |

(42)

Družba Saremar naj bi opredelila standardno voznino za vse linije, ne glede na sezono, da bi kot družba lahko dosegla dvojni cilj, in sicer ekonomsko ravnovesje obratovanja in najvišje zadovoljstvo strank.

Deželni sklep 12/28 z dne 20. marca 2012

Deželni sklep 12/28 z dne 20. marca 2012

| (43) | Z Deželnim sklepom 12/28 z dne 20. marca 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep 12/28) RAS upošteva predlog družbe Saremar o tarifi za poletno sezono leta 2012 na poti Olbia–Civitavecchia, katere višina je bila določena glede na tržno preiskavo, ki jo je opravila družba. |
| --- | --- |

(43)

Z Deželnim sklepom 12/28 z dne 20. marca 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep 12/28) RAS upošteva predlog družbe Saremar o tarifi za poletno sezono leta 2012 na poti Olbia–Civitavecchia, katere višina je bila določena glede na tržno preiskavo, ki jo je opravila družba.

| (44) | Voznina naj bi se razlikovala v nizki sezoni, ob koncu tedna in v visoki sezoni. Kar zadeva voznino, ki se uporablja v visoki sezoni (avgusta), je družba Saremar predlagala tri različne možnosti, in sicer da se ohrani raven voznine v visoki sezoni iz leta 2011 ali da se voznina za ležišče („posto letto“) poviša za 5 ali pa 10 EUR. |
| --- | --- |

(44)

Voznina naj bi se razlikovala v nizki sezoni, ob koncu tedna in v visoki sezoni. Kar zadeva voznino, ki se uporablja v visoki sezoni (avgusta), je družba Saremar predlagala tri različne možnosti, in sicer da se ohrani raven voznine v visoki sezoni iz leta 2011 ali da se voznina za ležišče („posto letto“) poviša za 5 ali pa 10 EUR.

| (45) | S sklepom 12/28 se družba Saremar pooblasti, da med predlaganimi vozninami sprejme tisto, ki najbolje uravnovesi cilje v javnem interesu in nujnost zagotavljanja ekonomskega in finančnega ravnovesja obratovanja. |
| --- | --- |

(45)

S sklepom 12/28 se družba Saremar pooblasti, da med predlaganimi vozninami sprejme tisto, ki najbolje uravnovesi cilje v javnem interesu in nujnost zagotavljanja ekonomskega in finančnega ravnovesja obratovanja.

Deželni sklep 22/14 z dne 22. maja 2012

Deželni sklep 22/14 z dne 22. maja 2012

| (46) | Z Deželnim sklepom 22/14 z dne 22. maja 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep 22/14) RAS upošteva predlog družbe Saremar o tarifi za poletno sezono leta 2012 (od 1. junija 2012 do 15. septembra 2012) na poti Porto Torres–Vado Ligure, katere višina je bila določena glede na tržno preiskavo, ki jo je opravila družba. |
| --- | --- |

(46)

Z Deželnim sklepom 22/14 z dne 22. maja 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep 22/14) RAS upošteva predlog družbe Saremar o tarifi za poletno sezono leta 2012 (od 1. junija 2012 do 15. septembra 2012) na poti Porto Torres–Vado Ligure, katere višina je bila določena glede na tržno preiskavo, ki jo je opravila družba.

| (47) | Družba je svetovala, naj se določijo različne voznine za nizko (od 1. do 14. junija in od 3. do 15. septembra), srednjo (od 15. junija do 13. julija) in visoko sezono (od 14. julija do 2. septembra). Za rezidente Sardinije naj bi veljal 15-odstotni popust. |
| --- | --- |

(47)

Družba je svetovala, naj se določijo različne voznine za nizko (od 1. do 14. junija in od 3. do 15. septembra), srednjo (od 15. junija do 13. julija) in visoko sezono (od 14. julija do 2. septembra). Za rezidente Sardinije naj bi veljal 15-odstotni popust.

| (48) | Vendar v zadevnem sklepu niso določene natančne voznine, ki naj bi jih družba Saremar zaračunavala na zadevni poti. Družbi je bilo naročeno, naj stalno spremlja razvoj na trgu in prilagodi voznine tako, da bodo čim bolj uravnotežile cilje javnega interesa in zahtevo po doseganju ekonomskega in finančnega ravnovesja obratovanja. Poleg tega je RAS upoštevala najem trajekta Coraggio za obratovanje na zadevni poti v obdobju od 1. junija do 15. septembra 2012. |
| --- | --- |

(48)

Vendar v zadevnem sklepu niso določene natančne voznine, ki naj bi jih družba Saremar zaračunavala na zadevni poti. Družbi je bilo naročeno, naj stalno spremlja razvoj na trgu in prilagodi voznine tako, da bodo čim bolj uravnotežile cilje javnega interesa in zahtevo po doseganju ekonomskega in finančnega ravnovesja obratovanja. Poleg tega je RAS upoštevala najem trajekta Coraggio za obratovanje na zadevni poti v obdobju od 1. junija do 15. septembra 2012.

Deželni zakon št. 15 z dne 7. avgusta 2012

Deželni zakon št. 15 z dne 7. avgusta 2012

| (49) | Deželni zakon št. 15 z dne 7. avgusta 2012 (v nadaljnjem besedilu: deželni zakon) med drugim določa takojšnjo objavo (v 60 dneh od datuma začetka veljavnosti deželnega zakona) razpisa za privatizacijo družbe Saremar. |
| --- | --- |

(49)

Deželni zakon št. 15 z dne 7. avgusta 2012 (v nadaljnjem besedilu: deželni zakon) med drugim določa takojšnjo objavo (v 60 dneh od datuma začetka veljavnosti deželnega zakona) razpisa za privatizacijo družbe Saremar.

| (50) | Deželni zakon določa tudi, da naj bi RAS krila morebitni primanjkljaj v upravljanju povezav s celino s strani družbe Saremar. V ta namen je bila odobrena subvencija v višini 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(50)

Deželni zakon določa tudi, da naj bi RAS krila morebitni primanjkljaj v upravljanju povezav s celino s strani družbe Saremar. V ta namen je bila odobrena subvencija v višini 10 milijonov EUR.

2.2.1.2   
  Trajanje

Trajanje

| (51) | Družba Saremar je bila pooblaščena za upravljanje obeh poti, ki povezujeta Sardinijo s celinsko Italijo, v skladu z akti, naštetimi v spodnji razpredelnici.

  Razpredelnica 1


  Deželni sklepi, ki družbo Saremar pooblaščajo za upravljanje obeh poti | Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia | Vado Ligure–Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| poletna sezona 2011 | Sklep 25/69 z dne 19. maja 2011
  (od 15. junija do 15. septembra 2011) | Sklep 27/4 z dne 1. junija 2011
  (od 22. junija do 15. septembra 2011) |
| zimska sezona 2012 | Sklep 48/65 z dne 1. decembra 2011
  (takojšnja aktivacija linije) | ne obratuje |
| poletna sezona 2012 | Sklep 36/6 z dne 1. septembra 2011
  (od 15. maja do 15. septembra 2012) | Sklep 36/6 z dne 1. septembra 2011
  (od 15. maja do 15. septembra 2012) |

(51)

Družba Saremar je bila pooblaščena za upravljanje obeh poti, ki povezujeta Sardinijo s celinsko Italijo, v skladu z akti, naštetimi v spodnji razpredelnici.

Razpredelnica 1

Razpredelnica 1

Deželni sklepi, ki družbo Saremar pooblaščajo za upravljanje obeh poti

Deželni sklepi, ki družbo Saremar pooblaščajo za upravljanje obeh poti

Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Vado Ligure–Porto Torres

poletna sezona 2011

Sklep 25/69 z dne 19. maja 2011

(od 15. junija do 15. septembra 2011)

Sklep 27/4 z dne 1. junija 2011

(od 22. junija do 15. septembra 2011)

zimska sezona 2012

Sklep 48/65 z dne 1. decembra 2011

(takojšnja aktivacija linije)

ne obratuje

ne obratuje

poletna sezona 2012

Sklep 36/6 z dne 1. septembra 2011

(od 15. maja do 15. septembra 2012)

Sklep 36/6 z dne 1. septembra 2011

(od 15. maja do 15. septembra 2012)

| (52) | Vendar se predhodno odobren urnik obratovanja ni upošteval v celoti. |
| --- | --- |

(52)

Vendar se predhodno odobren urnik obratovanja ni upošteval v celoti.

| (53) | Zlasti leta 2011 je družba Saremar dnevno upravljala pot Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) v obdobju od 15. junija do 15. septembra 2011. Družbe Moby, Tirrenia, Grandi Navi Veloci (v nadaljnjem besedilu: GNV) in Forship (v nadaljnjem besedilu: Sardinia Ferries) so v tistem času prav tako upravljale navedeno pot. |
| --- | --- |

(53)

Zlasti leta 2011 je družba Saremar dnevno upravljala pot Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) v obdobju od 15. junija do 15. septembra 2011. Družbe Moby, Tirrenia, Grandi Navi Veloci (v nadaljnjem besedilu: GNV) in Forship (v nadaljnjem besedilu: Sardinia Ferries) so v tistem času prav tako upravljale navedeno pot.

Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci)

| (54) | Družba Saremar je leta 2012 upravljala pot v obdobju od 16. januarja 2012 do 15. septembra 2012. V poletni sezoni je družba Saremar dnevno upravljala pot v obdobju od 1. junija 2012 do 15. septembra 2012 (in ne od 15. maja 2012, kot je določeno v sklepu 36/6). Družbi Moby in CIN/Tirrenia sta bili prisotni na poti v poletnem obdobju. V zimskem obdobju (od 16. januarja 2012 do 30. maja 2012) je družba Saremar upravljala pot 6 dni na teden (9). Družba Tirrenia je prav tako upravljala pot, za katero veljajo obveznosti javnih storitev v okviru prvotnega sporazuma. Na tej poti v zimski sezoni ni bil prisoten noben zasebni gospodarski subjekt. |
| --- | --- |

(54)

Družba Saremar je leta 2012 upravljala pot v obdobju od 16. januarja 2012 do 15. septembra 2012. V poletni sezoni je družba Saremar dnevno upravljala pot v obdobju od 1. junija 2012 do 15. septembra 2012 (in ne od 15. maja 2012, kot je določeno v sklepu 36/6). Družbi Moby in CIN/Tirrenia sta bili prisotni na poti v poletnem obdobju. V zimskem obdobju (od 16. januarja 2012 do 30. maja 2012) je družba Saremar upravljala pot 6 dni na teden (9). Družba Tirrenia je prav tako upravljala pot, za katero veljajo obveznosti javnih storitev v okviru prvotnega sporazuma. Na tej poti v zimski sezoni ni bil prisoten noben zasebni gospodarski subjekt.

9

| (55) | Družba Saremar je upravljala pot Vado Ligure–Porto Torres 4 dni na teden (10) od 22. junija 2011 do 15. septembra 2011 in od 1. junija 2012 (in ne od 15. maja 2012, kot je določeno v sklepu 36/6) do 15. septembra 2012. Družbe Moby, Tirrenia in GNV so bile na poti prisotne leta 2011. Družbe Moby, CIN/Tirrenia in GNV so bile prisotne na poti leta 2012. |
| --- | --- |

(55)

Družba Saremar je upravljala pot Vado Ligure–Porto Torres 4 dni na teden (10) od 22. junija 2011 do 15. septembra 2011 in od 1. junija 2012 (in ne od 15. maja 2012, kot je določeno v sklepu 36/6) do 15. septembra 2012. Družbe Moby, Tirrenia in GNV so bile na poti prisotne leta 2011. Družbe Moby, CIN/Tirrenia in GNV so bile prisotne na poti leta 2012.

Vado Ligure–Porto Torres

10

| (56) | Storitve na obeh poteh so se prenehale izvajati 15. septembra 2012. |
| --- | --- |

(56)

Storitve na obeh poteh so se prenehale izvajati 15. septembra 2012.

2.2.1.3   
  Obveznosti javnih storitev

Obveznosti javnih storitev

| (57) | RAS trdi, da so bile obveznosti javnih storitev uvedene ob upoštevanju voznin, ki jih zaračunava družba Saremar na obeh poteh do celine. Ustrezna utemeljitev uvedbe obveznosti javnih storitev je bilo povišanje cen na škodo skupnosti Sardinije kot rezultat protikonkurenčnega sporazuma med zasebnimi gospodarskimi subjekti na zadevnih poteh. |
| --- | --- |

(57)

RAS trdi, da so bile obveznosti javnih storitev uvedene ob upoštevanju voznin, ki jih zaračunava družba Saremar na obeh poteh do celine. Ustrezna utemeljitev uvedbe obveznosti javnih storitev je bilo povišanje cen na škodo skupnosti Sardinije kot rezultat protikonkurenčnega sporazuma med zasebnimi gospodarskimi subjekti na zadevnih poteh.

| (58) | Posebne določbe za voznine v aktih o pooblastitvi so podrobno navedene v nadaljevanju:






  (a) | sklep 20/57 ne vsebuje posebne določbe o vozninah, ki naj bi jih družba Saremar zaračunavala na predlaganih poteh; |
| --- | --- | --- |

(58)

Posebne določbe za voznine v aktih o pooblastitvi so podrobno navedene v nadaljevanju:

(a)

sklep 20/57 ne vsebuje posebne določbe o vozninah, ki naj bi jih družba Saremar zaračunavala na predlaganih poteh;

| (b) | sklep 25/69 je odobril tarifo, ki jo mora družba Saremar uporabljati na poti Golfo Aranci–Civitavecchia od 15. junija 2011 do 15. septembra 2011. Gospodarski subjekt je lahko spremenil voznine, da bi zagotovil, da se pri obratovanju doseže pokritost stroškov in zagotovi najvišje zadovoljstvo strank, pri čemer je moral o tem predhodno obvestiti RAS; |
| --- | --- |

(b)

sklep 25/69 je odobril tarifo, ki jo mora družba Saremar uporabljati na poti Golfo Aranci–Civitavecchia od 15. junija 2011 do 15. septembra 2011. Gospodarski subjekt je lahko spremenil voznine, da bi zagotovil, da se pri obratovanju doseže pokritost stroškov in zagotovi najvišje zadovoljstvo strank, pri čemer je moral o tem predhodno obvestiti RAS;

| (c) | sklep 27/4 je odobril tarifo, ki jo mora družba Saremar uporabljati za mešane storitve (prevoz potnikov in tovora) na poti Vado Ligure–Porto Torres v obdobju od 22. junija 2011 do 15. septembra 2011. Za rezidente Sardinije je veljal 15-odstotni popust. Gospodarski subjekt je lahko prilagodil voznine, da bi zagotovil, da se pri obratovanju doseže pokritost stroškov in zagotovi najvišje zadovoljstvo strank, pri čemer je moral o tem predhodno obvestiti RAS; |
| --- | --- |

(c)

sklep 27/4 je odobril tarifo, ki jo mora družba Saremar uporabljati za mešane storitve (prevoz potnikov in tovora) na poti Vado Ligure–Porto Torres v obdobju od 22. junija 2011 do 15. septembra 2011. Za rezidente Sardinije je veljal 15-odstotni popust. Gospodarski subjekt je lahko prilagodil voznine, da bi zagotovil, da se pri obratovanju doseže pokritost stroškov in zagotovi najvišje zadovoljstvo strank, pri čemer je moral o tem predhodno obvestiti RAS;

| (d) | sklep 36/6 ne navaja voznin; |
| --- | --- |

(d)

sklep 36/6 ne navaja voznin;

| (e) | sklep 48/65 je družbi Saremar naložil, da mora takoj ponovno začeti upravljati pot Olbia–Civitavecchia, pri čemer je morala za standardno voznino sprejeti voznino za nizko sezono, ki jo je družba Saremar zaračunavala leta 2011. Družba Saremar je lahko tako voznino prilagodila, da bi upoštevala dejansko povpraševanje in zagotovila dosego cilja ekonomskega ravnovesja, pri čemer je morala o tem predhodno obvestiti RAS; |
| --- | --- |

(e)

sklep 48/65 je družbi Saremar naložil, da mora takoj ponovno začeti upravljati pot Olbia–Civitavecchia, pri čemer je morala za standardno voznino sprejeti voznino za nizko sezono, ki jo je družba Saremar zaračunavala leta 2011. Družba Saremar je lahko tako voznino prilagodila, da bi upoštevala dejansko povpraševanje in zagotovila dosego cilja ekonomskega ravnovesja, pri čemer je morala o tem predhodno obvestiti RAS;

| (f) | sklep 12/28 je odobril predlog družbe Saremar, da se poleti leta 2012 uporabijo različne voznine na poti Olbia–Civitavecchia, pri čemer se razlikuje med nizko sezono (delovni dnevi v juniju in juliju), konci tedna in visoko sezono (avgust), ter upošteval tri alternativne možnosti, ki jih je v zvezi z voznino, ki se uporablja v visoki sezoni, predlagala družba Saremar. Deželni sklep ni določil natančnih voznin, ki jih je predlagal gospodarski subjekt. Prav tako se RAS ni odločila za eno od treh alternativnih cen, ki jih je predlagala družba Saremar za visoko sezono. Namesto tega je RAS družbi Saremar naročila, naj uvede voznino, ki najbolje uravnovesi javni interes in cilj gospodarske uspešnosti. V skladu s Sklepom 12/28 naj bi standardno voznino, določeno s Sklepom 48/65, družba Saremar ohranjala do konca aprila 2012; |
| --- | --- |

(f)

sklep 12/28 je odobril predlog družbe Saremar, da se poleti leta 2012 uporabijo različne voznine na poti Olbia–Civitavecchia, pri čemer se razlikuje med nizko sezono (delovni dnevi v juniju in juliju), konci tedna in visoko sezono (avgust), ter upošteval tri alternativne možnosti, ki jih je v zvezi z voznino, ki se uporablja v visoki sezoni, predlagala družba Saremar. Deželni sklep ni določil natančnih voznin, ki jih je predlagal gospodarski subjekt. Prav tako se RAS ni odločila za eno od treh alternativnih cen, ki jih je predlagala družba Saremar za visoko sezono. Namesto tega je RAS družbi Saremar naročila, naj uvede voznino, ki najbolje uravnovesi javni interes in cilj gospodarske uspešnosti. V skladu s Sklepom 12/28 naj bi standardno voznino, določeno s Sklepom 48/65, družba Saremar ohranjala do konca aprila 2012;

| (g) | sklep 22/14 je odobril predlog družbe Saremar, da uporabi različne voznine v nizki (prva polovica junija in prva polovica septembra), srednji (od sredine junija do sredine julija) in visoki sezoni (od sredine julija do 2. septembra) leta 2012 na poti Porto Torres–Vado Ligure. Deželni sklep ni določil natančnih voznin, ki jih je predlagal gospodarski subjekt. Je pa določil, da se za rezidente Sardinije zaračuna 15-odstotni popust. |
| --- | --- |

(g)

sklep 22/14 je odobril predlog družbe Saremar, da uporabi različne voznine v nizki (prva polovica junija in prva polovica septembra), srednji (od sredine junija do sredine julija) in visoki sezoni (od sredine julija do 2. septembra) leta 2012 na poti Porto Torres–Vado Ligure. Deželni sklep ni določil natančnih voznin, ki jih je predlagal gospodarski subjekt. Je pa določil, da se za rezidente Sardinije zaračuna 15-odstotni popust.

| (59) | Kar zadeva upravljanje obeh poti leta 2012, je RAS med preiskavo Komisiji predložila dopise, s katerimi je družba Saremar sporočila voznine, ki naj bi se zaračunale na poteh leta 2012, ki jih je uradno sprejela RAS s sklepoma 12/28 in 22/14. Kar zadeva pot Olbia–Civitavecchia, je družba Saremar sporočila, da bodo poti hkrati upravljale družbe Tirrenia, Moby in GNV, voznine pa se bodo razlikovale glede na sezono. Družba Saremar je potrdila tudi, da je med navedenimi gospodarskimi subjekti družba Tirrenia ponudila najboljše cene. Dopis podrobno navaja voznine, ki so se zaračunavale na poti poleti leta 2012 v nizki sezoni, ob koncih tedna in v visoki sezoni, in tri predloge za visoko sezono (eden ohranja tarifo iz leta 2011, v skladu z drugim in tretjim pa naj bi se tarifa povišala za 5 oziroma 10 EUR v smislu cene na prostor v kabini) ter potrjuje, da za rezidente ne bo veljala znižana voznina, kakor je bilo tudi leta 2011. Družba Saremar prav tako potrjuje, da njen predlog o tarifi temelji na primerjavi z vozninami družbe Tirrenia kot referenčnim merilom. Za pot Porto Torres–Vado Ligure je družba Saremar sporočila, da se je o začetku opravljanja storitev leta 2012 odločalo na podlagi pozitivnih rezultatov, zabeleženih leta 2011. Predlagano je bilo zmerno povišanje voznin v srednji in visoki sezoni, ki bi družbi omogočilo dosego gospodarskega ravnotežja. |
| --- | --- |

(59)

Kar zadeva upravljanje obeh poti leta 2012, je RAS med preiskavo Komisiji predložila dopise, s katerimi je družba Saremar sporočila voznine, ki naj bi se zaračunale na poteh leta 2012, ki jih je uradno sprejela RAS s sklepoma 12/28 in 22/14. Kar zadeva pot Olbia–Civitavecchia, je družba Saremar sporočila, da bodo poti hkrati upravljale družbe Tirrenia, Moby in GNV, voznine pa se bodo razlikovale glede na sezono. Družba Saremar je potrdila tudi, da je med navedenimi gospodarskimi subjekti družba Tirrenia ponudila najboljše cene. Dopis podrobno navaja voznine, ki so se zaračunavale na poti poleti leta 2012 v nizki sezoni, ob koncih tedna in v visoki sezoni, in tri predloge za visoko sezono (eden ohranja tarifo iz leta 2011, v skladu z drugim in tretjim pa naj bi se tarifa povišala za 5 oziroma 10 EUR v smislu cene na prostor v kabini) ter potrjuje, da za rezidente ne bo veljala znižana voznina, kakor je bilo tudi leta 2011. Družba Saremar prav tako potrjuje, da njen predlog o tarifi temelji na primerjavi z vozninami družbe Tirrenia kot referenčnim merilom. Za pot Porto Torres–Vado Ligure je družba Saremar sporočila, da se je o začetku opravljanja storitev leta 2012 odločalo na podlagi pozitivnih rezultatov, zabeleženih leta 2011. Predlagano je bilo zmerno povišanje voznin v srednji in visoki sezoni, ki bi družbi omogočilo dosego gospodarskega ravnotežja.

| (60) | Zaradi dokončanja Komisija ugotavlja, da Sklep 48/65 o začetku obratovanja poti Olbia–Civitavecchia januarja 2012 navaja, da naj bi družba Saremar upravljala pot dnevno s potniškimi trajekti. Po proučitvi aktov o pooblastitvi se je ugotovilo, da razen zagotavljanja mešanih storitev (potniški in tovorni prevoz) družbi Saremar ni bil naložen noben drug zavezujoč pogoj v zvezi obratovanjem obeh poti (na primer glede pogostosti). Prav tako italijanski organi med formalnim postopkom preiskave Komisiji niso predložili nobenih dokazov, da so bile uvedene druge zahteve v skladu z drugimi pravnimi instrumenti razen tistih iz prej navedenih aktov o pooblastitvi. |
| --- | --- |

(60)

Zaradi dokončanja Komisija ugotavlja, da Sklep 48/65 o začetku obratovanja poti Olbia–Civitavecchia januarja 2012 navaja, da naj bi družba Saremar upravljala pot dnevno s potniškimi trajekti. Po proučitvi aktov o pooblastitvi se je ugotovilo, da razen zagotavljanja mešanih storitev (potniški in tovorni prevoz) družbi Saremar ni bil naložen noben drug zavezujoč pogoj v zvezi obratovanjem obeh poti (na primer glede pogostosti). Prav tako italijanski organi med formalnim postopkom preiskave Komisiji niso predložili nobenih dokazov, da so bile uvedene druge zahteve v skladu z drugimi pravnimi instrumenti razen tistih iz prej navedenih aktov o pooblastitvi.

2.2.1.4   
  Nadomestilo

Nadomestilo

| (61) | V nobenem od aktov o pooblastitvi ni bilo navedeno nadomestilo, ki naj bi se dodelilo družbi Saremar za upravljanje obeh poti do celine v letih 2011 in 2012. Nasprotno, na podlagi določb zadevnih aktov naj bi se storitve zagotavljale pod komercialnimi pogoji in družbi Saremar se je omogočil obsežen manevrski prostor, da bi prilagodila raven voznin za zagotovitev gospodarskega ravnotežja na obeh poteh. |
| --- | --- |

(61)

V nobenem od aktov o pooblastitvi ni bilo navedeno nadomestilo, ki naj bi se dodelilo družbi Saremar za upravljanje obeh poti do celine v letih 2011 in 2012. Nasprotno, na podlagi določb zadevnih aktov naj bi se storitve zagotavljale pod komercialnimi pogoji in družbi Saremar se je omogočil obsežen manevrski prostor, da bi prilagodila raven voznin za zagotovitev gospodarskega ravnotežja na obeh poteh.

| (62) | Z Deželnim zakonom 15 z dne 7. avgusta 2012 je bila odobrena subvencija v višini 10 milijonov EUR iz deželnega proračuna za leto 2012, in sicer za pokritje „morebitnega primanjkljaja“ pri upravljanju povezav s celino s strani družbe Saremar. Po javno dostopnih informacijah (11) je bilo nadomestilo družbi Saremar dejansko izplačano v dveh obrokih, in sicer 6. novembra 2012 in 3. decembra 2012. |
| --- | --- |

(62)

Z Deželnim zakonom 15 z dne 7. avgusta 2012 je bila odobrena subvencija v višini 10 milijonov EUR iz deželnega proračuna za leto 2012, in sicer za pokritje „morebitnega primanjkljaja“ pri upravljanju povezav s celino s strani družbe Saremar. Po javno dostopnih informacijah (11) je bilo nadomestilo družbi Saremar dejansko izplačano v dveh obrokih, in sicer 6. novembra 2012 in 3. decembra 2012.

11

| (63) | Po informacijah, prejetih med preiskavo, je družba Saremar pri upravljanju obeh poti leta 2011 zabeležila izgubo v višini 214 000 EUR, leta 2012 pa izgubo v višini 13 440 220 EUR. |
| --- | --- |

(63)

Po informacijah, prejetih med preiskavo, je družba Saremar pri upravljanju obeh poti leta 2011 zabeležila izgubo v višini 214 000 EUR, leta 2012 pa izgubo v višini 13 440 220 EUR.

2.2.1.5   
  Konkurenčne razmere na poteh

Konkurenčne razmere na poteh

| (64) | Konkurenčne razmere na poteh, ki povezujejo Sardinijo in celinsko Italijo, so se v letih 2011 in 2012 precej spremenile. |
| --- | --- |

(64)

Konkurenčne razmere na poteh, ki povezujejo Sardinijo in celinsko Italijo, so se v letih 2011 in 2012 precej spremenile.

| (65) | Spomladi leta 2011 so na poteh na Sardinijo in z nje poleg javnega gospodarskega subjekta družbe Tirrenia delovali štirje zasebni gospodarski subjekti: Moby, Forship, SNAV (12) in GNV. |
| --- | --- |

(65)

Spomladi leta 2011 so na poteh na Sardinijo in z nje poleg javnega gospodarskega subjekta družbe Tirrenia delovali štirje zasebni gospodarski subjekti: Moby, Forship, SNAV (12) in GNV.

12

| (66) | Družbo Moby nadzoruje družba Onorato Partecipazioni S.r.l. (v nadaljnjem besedilu: družba Onorato Partecipazioni). Družba Moby izvaja dejavnosti na trgu storitev pomorskega potniškega in tovornega prometa v Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

(66)

Družbo Moby nadzoruje družba Onorato Partecipazioni S.r.l. (v nadaljnjem besedilu: družba Onorato Partecipazioni). Družba Moby izvaja dejavnosti na trgu storitev pomorskega potniškega in tovornega prometa v Sredozemskem morju.

| (67) | Družba GNV je zasebni gospodarski subjekt v skupni lasti družbe Marinvest, holdinške družbe skupine podjetij, ki delujejo na področju pomorskega prometa, in družbe Investitori Associati SGR. Družba upravlja številne poti v Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

(67)

Družba GNV je zasebni gospodarski subjekt v skupni lasti družbe Marinvest, holdinške družbe skupine podjetij, ki delujejo na področju pomorskega prometa, in družbe Investitori Associati SGR. Družba upravlja številne poti v Sredozemskem morju.

| (68) | Družbo SNAV v celoti nadzoruje družba Marinvest in upravlja skoraj izključno storitve potniškega prevoza na različnih poteh v Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

(68)

Družbo SNAV v celoti nadzoruje družba Marinvest in upravlja skoraj izključno storitve potniškega prevoza na različnih poteh v Sredozemskem morju.

| (69) | Družba Forship, ki jo nadzoruje francoska družba Lotta Maritime S.A., zagotavlja storitve potniškega prevoza in prevoza vozil v Sredozemskem morju, zlasti na Sardinijo in z nje, in sicer pod blagovnima znamkama Corsica Ferries in Sardinia Ferries. |
| --- | --- |

(69)

Družba Forship, ki jo nadzoruje francoska družba Lotta Maritime S.A., zagotavlja storitve potniškega prevoza in prevoza vozil v Sredozemskem morju, zlasti na Sardinijo in z nje, in sicer pod blagovnima znamkama Corsica Ferries in Sardinia Ferries.

| (70) | Vse gospodarske subjekte razen družbe Tirrenia je maja 2011 preiskal organ NCA zaradi morebitne kršitve člena 101 PDEU v zvezi z upravljanjem poti do celinske Italije, vključno z obema potema, ki ju je v letih 2011 in 2012 upravljala družba Saremar. Organ NCA je svoje postopke zaključil 11. junija 2013 (13). Sklenil je, da je povišanje cen storitev potniškega prevoza s strani strank predstavljalo usklajeno ravnanje v nasprotju s členom 101 PDEU. Kršitev se je dogajala najmanj v obdobju od septembra 2010 do konca septembra 2011. |
| --- | --- |

(70)

Vse gospodarske subjekte razen družbe Tirrenia je maja 2011 preiskal organ NCA zaradi morebitne kršitve člena 101 PDEU v zvezi z upravljanjem poti do celinske Italije, vključno z obema potema, ki ju je v letih 2011 in 2012 upravljala družba Saremar. Organ NCA je svoje postopke zaključil 11. junija 2013 (13). Sklenil je, da je povišanje cen storitev potniškega prevoza s strani strank predstavljalo usklajeno ravnanje v nasprotju s členom 101 PDEU. Kršitev se je dogajala najmanj v obdobju od septembra 2010 do konca septembra 2011.

13

| (71) | Po navedbah organa NCA sta bili družbi Moby (največ 40 %) in Tirrenia (največ 35 %) glavna gospodarska subjekta na poti Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) v letih 2009 in 2010 z vidika prepeljanih potnikov. Družba Tirrenia je leta 2011 povečala svoj tržni delež na škodo družbe Moby, pri čemer je družba Saremar pridobila manj kot 10 % trga (14). Organ NCA je v zvezi z zadevno potjo ugotovil, da:






  — | je družba Moby v obdobju 2008–2010 zabeležila izgube (manj kot 1 milijon EUR), leta 2011 pa presežek; |
| --- | --- | --- |

(71)

Po navedbah organa NCA sta bili družbi Moby (največ 40 %) in Tirrenia (največ 35 %) glavna gospodarska subjekta na poti Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) v letih 2009 in 2010 z vidika prepeljanih potnikov. Družba Tirrenia je leta 2011 povečala svoj tržni delež na škodo družbe Moby, pri čemer je družba Saremar pridobila manj kot 10 % trga (14). Organ NCA je v zvezi z zadevno potjo ugotovil, da:

14

—

je družba Moby v obdobju 2008–2010 zabeležila izgube (manj kot 1 milijon EUR), leta 2011 pa presežek;

| — | je družba SNAV v obdobju 2008–2010 zabeležila izgube, čeprav so se zmanjševale; |
| --- | --- |

—

je družba SNAV v obdobju 2008–2010 zabeležila izgube, čeprav so se zmanjševale;

| — | je negativne rezultate v obdobju 2008–2011 zabeležila tudi družba Forship. |
| --- | --- |

—

je negativne rezultate v obdobju 2008–2011 zabeležila tudi družba Forship.

| (72) | Na poti Genova (Vado Ligure)–Porto Torres so imele družbe Moby, Tirrenia in GNV podoben tržni delež v obdobju 2009–2010. Podobno se je tržni delež družbe Tirrenia leta 2011 povečal, delež družbe Moby pa zmanjšal. Družba GNV je svojo prisotnost na trgu zmanjšala za več kot polovico. Družba Saremar je zajela manj kot 10 % trga. Organ NCA je ugotovil tudi, da:






  — | je družba Moby izboljšala rezultate, in sicer je imela leta 2008 rahlo izgubo, leta 2011 pa že dobiček; |
| --- | --- | --- |

(72)

Na poti Genova (Vado Ligure)–Porto Torres so imele družbe Moby, Tirrenia in GNV podoben tržni delež v obdobju 2009–2010. Podobno se je tržni delež družbe Tirrenia leta 2011 povečal, delež družbe Moby pa zmanjšal. Družba GNV je svojo prisotnost na trgu zmanjšala za več kot polovico. Družba Saremar je zajela manj kot 10 % trga. Organ NCA je ugotovil tudi, da:

—

je družba Moby izboljšala rezultate, in sicer je imela leta 2008 rahlo izgubo, leta 2011 pa že dobiček;

| — | je družba GNV zabeležila znatne izgube na zadevni poti v obdobju 2008–2010. |
| --- | --- |

—

je družba GNV zabeležila znatne izgube na zadevni poti v obdobju 2008–2010.

| (73) | Zasebni gospodarski subjekti so med preiskavo organa NCA povišanje cen v poletni sezoni 2011 (na splošno več kot 85 % v primerjavi z letom 2010 na poti Olbia–Civitavecchia in 75 % na poti Genova–Porto Torres) upravičili z znatnim povišanjem cen goriva. Po navedbah organa NCA je družba Tirrenia cene povišala zmerneje, in sicer največ 30 % na poti Civitavecchia–Golfo Aranci in največ 15 % na poti Genova–Porto Torres. |
| --- | --- |

(73)

Zasebni gospodarski subjekti so med preiskavo organa NCA povišanje cen v poletni sezoni 2011 (na splošno več kot 85 % v primerjavi z letom 2010 na poti Olbia–Civitavecchia in 75 % na poti Genova–Porto Torres) upravičili z znatnim povišanjem cen goriva. Po navedbah organa NCA je družba Tirrenia cene povišala zmerneje, in sicer največ 30 % na poti Civitavecchia–Golfo Aranci in največ 15 % na poti Genova–Porto Torres.

| (74) | Poleg tega sta se spomladi leta 2011 v skladu s sklepom organa NCA sklenila sporazuma med družbama Moby in GNV. Zlasti je bil sklenjen sporazum o prevozih pod skupno oznako med navedenima družbama na poti Civitavecchia–Olbia za obdobje april–december 2011, v skladu s katerim sta družbi skupaj upravljali pot in bili udeleženi pri rezultatih v skladu s predhodno določenim odstotkom, ne glede na prodane vozovnice. Na podlagi drugega sporazuma je družba GNV lahko podajala vozovnice družbe Moby na poti Genova–Porto Torres v obdobju od junija do decembra 2011. Tako je družba GNV v referenčnem obdobju na družbo Moby prenesla povpraševanje, ki ga sama ni mogla zadovoljiti, na škodo družb Tirrenia in Saremar. Na podlagi navedenih sporazumov je organ NCA sklenil, da družbi na zadevnih poteh nista imeli spodbude za konkurenčnost glede cen. Isti družbi sta sklenili podobne sporazume leta 2012. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega sta se spomladi leta 2011 v skladu s sklepom organa NCA sklenila sporazuma med družbama Moby in GNV. Zlasti je bil sklenjen sporazum o prevozih pod skupno oznako med navedenima družbama na poti Civitavecchia–Olbia za obdobje april–december 2011, v skladu s katerim sta družbi skupaj upravljali pot in bili udeleženi pri rezultatih v skladu s predhodno določenim odstotkom, ne glede na prodane vozovnice. Na podlagi drugega sporazuma je družba GNV lahko podajala vozovnice družbe Moby na poti Genova–Porto Torres v obdobju od junija do decembra 2011. Tako je družba GNV v referenčnem obdobju na družbo Moby prenesla povpraševanje, ki ga sama ni mogla zadovoljiti, na škodo družb Tirrenia in Saremar. Na podlagi navedenih sporazumov je organ NCA sklenil, da družbi na zadevnih poteh nista imeli spodbude za konkurenčnost glede cen. Isti družbi sta sklenili podobne sporazume leta 2012.

| (75) | Družba CIN je s pridobitvijo družbe Tirrenia 18. julija 2012 sklenila novo pogodbo z Italijo (glej uvodno izjavo 16), na podlagi katere je bila pooblaščena za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, med drugim tudi na poteh Civitavecchia–Olbia in Genova–Porto Torres. Družba CIN je konzorcij, ki so ga v času, ko se je začela prodaja družbe Tirrenia, sestavljale družbe Moby, SNAV in GNV (slednji dve prek družbe Marinvest) ter Grimaldi Compagnia di Navigazione, tj. glavni konkurenti družbe Tirrenia na poteh, ki so se tradicionalno upravljale z režimom javnih storitev (15). |
| --- | --- |

(75)

Družba CIN je s pridobitvijo družbe Tirrenia 18. julija 2012 sklenila novo pogodbo z Italijo (glej uvodno izjavo 16), na podlagi katere je bila pooblaščena za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, med drugim tudi na poteh Civitavecchia–Olbia in Genova–Porto Torres. Družba CIN je konzorcij, ki so ga v času, ko se je začela prodaja družbe Tirrenia, sestavljale družbe Moby, SNAV in GNV (slednji dve prek družbe Marinvest) ter Grimaldi Compagnia di Navigazione, tj. glavni konkurenti družbe Tirrenia na poteh, ki so se tradicionalno upravljale z režimom javnih storitev (15).

15

| (76) | Pridobitev družbe Tirrenia s strani družbe CIN je bilo priglašeno Komisiji, ki je 18. januarja 2012 sklenila začeti postopke v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (16). Postopke so stranke nato prekinile, organu NCA pa se je priglasila nova operacija z novim deležem družbe CIN. Organ NCA je odobril novo združitev s pogojnim sklepom 21. junija 2012 (17). |
| --- | --- |

(76)

Pridobitev družbe Tirrenia s strani družbe CIN je bilo priglašeno Komisiji, ki je 18. januarja 2012 sklenila začeti postopke v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (16). Postopke so stranke nato prekinile, organu NCA pa se je priglasila nova operacija z novim deležem družbe CIN. Organ NCA je odobril novo združitev s pogojnim sklepom 21. junija 2012 (17).

16

17

| (77) | Družbi GNV in Forship sta leta 2012 prenehali z upravljanjem poti Civitavecchia–Olbia. Družba GNV je v svojih opombah med preiskavo trdila, da je bil njen odhod s trga neposredna posledica podpore, ki jo je RAS odobrila družbi Saremar, kar je slednji omogočilo, da je zaračunavala voznine, nižje od stroškov (glej uvodno izjavo 135). |
| --- | --- |

(77)

Družbi GNV in Forship sta leta 2012 prenehali z upravljanjem poti Civitavecchia–Olbia. Družba GNV je v svojih opombah med preiskavo trdila, da je bil njen odhod s trga neposredna posledica podpore, ki jo je RAS odobrila družbi Saremar, kar je slednji omogočilo, da je zaračunavala voznine, nižje od stroškov (glej uvodno izjavo 135).

| (78) | Konkurenčne razmere na obeh poteh ob vstopu družbe Saremar na trg so bile naslednje:

  Razpredelnica 2


  Konkurenčne razmere na poteh | Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia | Vado Ligure–Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| poletna sezona 2011 (junij–september) | Moby, Tirrenia, GNV (18), Forship (Sardinia Ferries) | Moby, Tirrenia, GNV |
| zimska sezona 2012
  (januar–sredina maja) | CIN/Tirrenia | ne obratuje |
| poletna sezona 2012
  (sredina maja–september) | Moby, CIN/Tirrenia | Moby, CIN/Tirrenia, GNV |

(78)

Konkurenčne razmere na obeh poteh ob vstopu družbe Saremar na trg so bile naslednje:

Razpredelnica 2

Razpredelnica 2

Konkurenčne razmere na poteh

Konkurenčne razmere na poteh

Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Vado Ligure–Porto Torres

poletna sezona 2011 (junij–september)

Moby, Tirrenia, GNV (18), Forship (Sardinia Ferries)

18

Moby, Tirrenia, GNV

zimska sezona 2012

(januar–sredina maja)

CIN/Tirrenia

ne obratuje

ne obratuje

poletna sezona 2012

(sredina maja–september)

Moby, CIN/Tirrenia

Moby, CIN/Tirrenia, GNV

| (79) | S sklepom, sprejetim 18. junija 2013 (19), je organ NCA začel formalne postopke preiskave zaradi morebitne kršitve pogojev, določenih s sklepom organa NCA, ki je odobril združitev družb Tirrenia/CIN, s strani družb Moby in CIN, med drugim pogoja za omejitev povišanja cen (v primerjavi z vozninami družbe Moby leta 2009) na treh poteh, ki povezujejo Sardinijo s celino, vključno z dvema potema, ki se preiskujeta v trenutnem primeru, v skladu s katerim se cene lahko povišajo največ toliko, kolikor so se povišali stroški goriva. |
| --- | --- |

(79)

S sklepom, sprejetim 18. junija 2013 (19), je organ NCA začel formalne postopke preiskave zaradi morebitne kršitve pogojev, določenih s sklepom organa NCA, ki je odobril združitev družb Tirrenia/CIN, s strani družb Moby in CIN, med drugim pogoja za omejitev povišanja cen (v primerjavi z vozninami družbe Moby leta 2009) na treh poteh, ki povezujejo Sardinijo s celino, vključno z dvema potema, ki se preiskujeta v trenutnem primeru, v skladu s katerim se cene lahko povišajo največ toliko, kolikor so se povišali stroški goriva.

19

2.2.2   PROMOCIJSKE DEJAVNOSTI

| (80) | Na podlagi Deželnega sklepa 20/58 z dne 26. aprila 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 20/58) naj bi Agenzia Sardegna Promozione (v nadaljnjem besedilu: Agencija) financirala trženje tako imenovanega projekta Bonus Sardo–Vacanza v višini 3 milijonov EUR (vključno z DDV) (20). |
| --- | --- |

(80)

Na podlagi Deželnega sklepa 20/58 z dne 26. aprila 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 20/58) naj bi Agenzia Sardegna Promozione (v nadaljnjem besedilu: Agencija) financirala trženje tako imenovanega projekta Bonus Sardo–Vacanza v višini 3 milijonov EUR (vključno z DDV) (20).

20

| (81) | Z Deželnim sklepom 25/53 z dne 19. maja 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 25/53) je RAS družbo Saremar pooblastila za izvajanje promocijskih dejavnosti, ki so zajemale predvsem prikazovanje logotipov in oglaševanje plovil družbe Saremar s ciljem promovirati Sardinijo kot turistično destinacijo, ne da bi se pri tem izrecno promoviral projekt Bonus Sardo–Vacanza. Sklep 25/53 je Agenciji tudi naložil, naj družbi Saremar dodeli znesek v višini 3 milijonov EUR, kot je določeno v sklepu 20/58, s takojšnjim vnaprejšnjim plačilom v višini 80 %. |
| --- | --- |

(81)

Z Deželnim sklepom 25/53 z dne 19. maja 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 25/53) je RAS družbo Saremar pooblastila za izvajanje promocijskih dejavnosti, ki so zajemale predvsem prikazovanje logotipov in oglaševanje plovil družbe Saremar s ciljem promovirati Sardinijo kot turistično destinacijo, ne da bi se pri tem izrecno promoviral projekt Bonus Sardo–Vacanza. Sklep 25/53 je Agenciji tudi naložil, naj družbi Saremar dodeli znesek v višini 3 milijonov EUR, kot je določeno v sklepu 20/58, s takojšnjim vnaprejšnjim plačilom v višini 80 %.

2.2.3   POSOJILO V VIŠINI 3 MILIJONOV EUR IN PRVO PRIPOROČILNO PISMO

| (82) | Na podlagi Deželnega sklepa 23/2 z dne 12. maja 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 23/2) je bila družba Saremar pooblaščena, da sklene pogodbo za posojilo v višini 3 milijonov EUR, pri čemer se zaračunajo obresti po „povprečni tržni stopnji“, z okvirno zapadlostjo osmih mesecev, da se obravnavajo njene likvidnostne potrebe. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi Deželnega sklepa 23/2 z dne 12. maja 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 23/2) je bila družba Saremar pooblaščena, da sklene pogodbo za posojilo v višini 3 milijonov EUR, pri čemer se zaračunajo obresti po „povprečni tržni stopnji“, z okvirno zapadlostjo osmih mesecev, da se obravnavajo njene likvidnostne potrebe.

| (83) | Z Deželnim sklepom 31/24 z dne 20. julija 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 31/24) je RAS kot edina delničarka družbe Saremar izdala priporočilno pismo v korist banke Banco di Sardegna S.p.A (v nadaljnjem besedilu: banka BS) kot predpogoj za odobritev kreditne linije. |
| --- | --- |

(83)

Z Deželnim sklepom 31/24 z dne 20. julija 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 31/24) je RAS kot edina delničarka družbe Saremar izdala priporočilno pismo v korist banke Banco di Sardegna S.p.A (v nadaljnjem besedilu: banka BS) kot predpogoj za odobritev kreditne linije.

| (84) | RAS se v priporočilnem pismu zavezuje, da bo banko BS vnaprej obvestila o vsaki morebitni spremembi v njenem deležu družbe in si prizadevala za učinkovito upravljanje družbe. |
| --- | --- |

(84)

RAS se v priporočilnem pismu zavezuje, da bo banko BS vnaprej obvestila o vsaki morebitni spremembi v njenem deležu družbe in si prizadevala za učinkovito upravljanje družbe.

| (85) | Z Deželnim sklepom 12/15 z dne 20. marca 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep 12/15) je RAS javno objavila, da za kreditno linijo v višini 3 milijonov EUR, odobreno s sklepom 23/2, z družbo Saremar ni bila sklenjena pogodba, zato je priporočilno pismo, odobreno s sklepom 31/24, ob izteku roka poteklo. |
| --- | --- |

(85)

Z Deželnim sklepom 12/15 z dne 20. marca 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep 12/15) je RAS javno objavila, da za kreditno linijo v višini 3 milijonov EUR, odobreno s sklepom 23/2, z družbo Saremar ni bila sklenjena pogodba, zato je priporočilno pismo, odobreno s sklepom 31/24, ob izteku roka poteklo.

2.2.4   DRUGO PRIPOROČILNO PISMO

| (86) | Z Deželnim sklepom 52/119 z dne 23. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 52/119) je RAS odobrila drugo priporočilno pismo, da se družbi Saremar omogoči pridobitev možnost prekoračitve v višini 5 milijonov EUR za zagotovitev zadostne likvidnosti v bližnji prihodnosti za upravljanje povezav s celino. Banka Monte dei Paschi di Siena (v nadaljnjem besedilu: banka MPS) je kot predpogoj za odobritev zmogljivosti zahtevala jamstvo. |
| --- | --- |

(86)

Z Deželnim sklepom 52/119 z dne 23. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: sklep 52/119) je RAS odobrila drugo priporočilno pismo, da se družbi Saremar omogoči pridobitev možnost prekoračitve v višini 5 milijonov EUR za zagotovitev zadostne likvidnosti v bližnji prihodnosti za upravljanje povezav s celino. Banka Monte dei Paschi di Siena (v nadaljnjem besedilu: banka MPS) je kot predpogoj za odobritev zmogljivosti zahtevala jamstvo.

| (87) | Priporočilno pismo opozarja, da je bila družba Saremar v celoti v lasti RAS, da je bila odobrena dokapitalizacija v višini 11,5 milijona EUR in da naj bi družba še naprej upravljala povezave s celino. RAS se zavezuje, da bo posojilodajalca vnaprej obveščala o vsaki morebitni spremembi v svojem deležu v družbi in da si bo prizadevala za učinkovito upravljanje družbe. |
| --- | --- |

(87)

Priporočilno pismo opozarja, da je bila družba Saremar v celoti v lasti RAS, da je bila odobrena dokapitalizacija v višini 11,5 milijona EUR in da naj bi družba še naprej upravljala povezave s celino. RAS se zavezuje, da bo posojilodajalca vnaprej obveščala o vsaki morebitni spremembi v svojem deležu v družbi in da si bo prizadevala za učinkovito upravljanje družbe.

| (88) | RAS je navedla, da priporočilno pismo, odobreno s sklepom 52/119, ni bilo izdano, in je banka MPS odobrila kreditno linijo v višini 2,5 milijona EUR po tržnih stopnjah brez jamstva RAS. RAS je v svojih pripombah na sklep o začetku postopka iz leta 2012 Komisiji zagotovila sporazum o kreditni liniji z banko MPS. Pogodba določa kreditno linijo do največ 2,5 milijona EUR, pri čemer se zaračunajo spremenljive obresti na podlagi enomesečne obrestne mere EURIBOR s pribitkom 5 %. |
| --- | --- |

(88)

RAS je navedla, da priporočilno pismo, odobreno s sklepom 52/119, ni bilo izdano, in je banka MPS odobrila kreditno linijo v višini 2,5 milijona EUR po tržnih stopnjah brez jamstva RAS. RAS je v svojih pripombah na sklep o začetku postopka iz leta 2012 Komisiji zagotovila sporazum o kreditni liniji z banko MPS. Pogodba določa kreditno linijo do največ 2,5 milijona EUR, pri čemer se zaračunajo spremenljive obresti na podlagi enomesečne obrestne mere EURIBOR s pribitkom 5 %.

2.2.5   DOKAPITALIZACIJA

| (89) | V skladu s sklepom 36/6 je bil zahtevek družbe Saremar v višini 11 546 403,59 EUR pri družbi Tirrenia v stečaju ustrezno registriran s strani stečajne zbornice civilnega sodišča v Rimu in razglašen za izvršljivega 1. aprila 2011. Odpis kredita za 5 773 201,80 EUR, tj. 50 %, ko je bila odobrena bilanca stanja družbe za leto 2010, je leta 2010 privedel do izgube v višini 5 253 530,05 EUR. Skupščina delničarjev družbe Saremar je 28. marca 2012 sklenila, da se pokrije izguba v višini 4 890 950,36 EUR (21), prenesena v leto 2012, z zmanjšanjem kapitala s 6 099 961 EUR na 1 209 010,64 EUR. |
| --- | --- |

(89)

V skladu s sklepom 36/6 je bil zahtevek družbe Saremar v višini 11 546 403,59 EUR pri družbi Tirrenia v stečaju ustrezno registriran s strani stečajne zbornice civilnega sodišča v Rimu in razglašen za izvršljivega 1. aprila 2011. Odpis kredita za 5 773 201,80 EUR, tj. 50 %, ko je bila odobrena bilanca stanja družbe za leto 2010, je leta 2010 privedel do izgube v višini 5 253 530,05 EUR. Skupščina delničarjev družbe Saremar je 28. marca 2012 sklenila, da se pokrije izguba v višini 4 890 950,36 EUR (21), prenesena v leto 2012, z zmanjšanjem kapitala s 6 099 961 EUR na 1 209 010,64 EUR.

21

| (90) | V skladu z italijanskim civilnim zakonikom morajo delničarji dokapitalizirati družbo, če se njen kapital zmanjša za več kot eno tretjino. Zato je skupščina delničarjev 15. junija 2012 sklenila povečati kapital družbe Saremar, ki je znašal 1 209 010,64 EUR, in sicer na 6 099 961 EUR, pri čemer je bil znesek v višini 824 309,69 EUR plačan 11. julija 2012, tj. minimalni znesek, potreben za uskladitev kapitala z zakonskimi zahtevami. Preostalo naj bi se izvedlo po predhodni priglasitvi ukrepa Komisiji. |
| --- | --- |

(90)

V skladu z italijanskim civilnim zakonikom morajo delničarji dokapitalizirati družbo, če se njen kapital zmanjša za več kot eno tretjino. Zato je skupščina delničarjev 15. junija 2012 sklenila povečati kapital družbe Saremar, ki je znašal 1 209 010,64 EUR, in sicer na 6 099 961 EUR, pri čemer je bil znesek v višini 824 309,69 EUR plačan 11. julija 2012, tj. minimalni znesek, potreben za uskladitev kapitala z zakonskimi zahtevami. Preostalo naj bi se izvedlo po predhodni priglasitvi ukrepa Komisiji.

| (91) | Komisija še ni bila obveščena o nadaljnjih kapitalskih injekcijah. |
| --- | --- |

(91)

Komisija še ni bila obveščena o nadaljnjih kapitalskih injekcijah.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

3.1   NADOMESTILO ZA UPRAVLJANJE OBEH POTI MED SARDINIJO IN CELINSKO ITALIJO

NADOMESTILO ZA UPRAVLJANJE OBEH POTI MED SARDINIJO IN CELINSKO ITALIJO

3.1.1   KVALIFIKACIJA POMOČI

| (92) | Komisija je v svojem sklepu iz leta 2012 zavzela predhodno stališče, da akti, ki družbo Saremar pooblaščajo za upravljanje obeh poti na celino, zadevnih storitev ne uvrščajo izrecno med storitve splošnega gospodarskega pomena in tudi nikjer ne navajajo nadomestila družbi Saremar za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev. Komisija je ugotovila tudi, da je na podlagi takratnih razpoložljivih informacij nadomestilo v višini 10 milijonov EUR, odobreno družbi Saremar, dozdevno presegalo operativne izgube. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je v svojem sklepu iz leta 2012 zavzela predhodno stališče, da akti, ki družbo Saremar pooblaščajo za upravljanje obeh poti na celino, zadevnih storitev ne uvrščajo izrecno med storitve splošnega gospodarskega pomena in tudi nikjer ne navajajo nadomestila družbi Saremar za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev. Komisija je ugotovila tudi, da je na podlagi takratnih razpoložljivih informacij nadomestilo v višini 10 milijonov EUR, odobreno družbi Saremar, dozdevno presegalo operativne izgube.

| (93) | Prav tako je Komisija zavzela predhodno stališče, da četrti pogoj iz zadeve Altmark (22) ni bil upoštevan, saj se za upravljanje dveh dodatnih poti, za kar je bila pooblaščena družba Saremar leta 2011, ni izvedel razpisni postopek. Komisija poleg tega ni imela dokazov v podporo trditvi, da je družba Saremar dejansko zagotavljala storitev po najnižjih stroških za skupnost. |
| --- | --- |

(93)

Prav tako je Komisija zavzela predhodno stališče, da četrti pogoj iz zadeve Altmark (22) ni bil upoštevan, saj se za upravljanje dveh dodatnih poti, za kar je bila pooblaščena družba Saremar leta 2011, ni izvedel razpisni postopek. Komisija poleg tega ni imela dokazov v podporo trditvi, da je družba Saremar dejansko zagotavljala storitev po najnižjih stroških za skupnost.

22

3.1.2   ZDRUŽLJIVOST

| (94) | Komisija je menila, da pomoči v okviru oblike javnega nadomestila družbi Saremar ni bilo mogoče opredeliti za združljivo z notranjim trgom in izvzeti iz zahteve o priglasitvi v skladu z Odločbo Komisije 2005/842/ES (23) (v nadaljnjem besedilu: odločba SSGP iz leta 2005), niti v skladu s Sklepom Komisije 2012/21/EU (24) (v nadaljnjem besedilu: sklep SSGP iz leta 2011). |
| --- | --- |

(94)

Komisija je menila, da pomoči v okviru oblike javnega nadomestila družbi Saremar ni bilo mogoče opredeliti za združljivo z notranjim trgom in izvzeti iz zahteve o priglasitvi v skladu z Odločbo Komisije 2005/842/ES (23) (v nadaljnjem besedilu: odločba SSGP iz leta 2005), niti v skladu s Sklepom Komisije 2012/21/EU (24) (v nadaljnjem besedilu: sklep SSGP iz leta 2011).

23

24

| (95) | Komisija je izrazila pomisleke glede združljivosti nadomestila na podlagi okvira Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (leta 2011) (25) (v nadaljnjem besedilu: okvir SSGP iz leta 2011), in sicer zaradi vprašljive kvalifikacije storitev splošnega gospodarskega pomena SSGP in dejstva, da je družba Saremar morda prejela previsoko nadomestilo. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je izrazila pomisleke glede združljivosti nadomestila na podlagi okvira Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (leta 2011) (25) (v nadaljnjem besedilu: okvir SSGP iz leta 2011), in sicer zaradi vprašljive kvalifikacije storitev splošnega gospodarskega pomena SSGP in dejstva, da je družba Saremar morda prejela previsoko nadomestilo.

25

| (96) | Komisija je še ugotovila, da morajo storitve splošnega gospodarskega pomena, da bi se štele za združljive z notranjim trgom, od 31. januarja 2012 naprej upoštevati dodatne pogoje iz odstavkov 14, 19, 20, 24, 39 in 60 okvira SSGP iz leta 2011. Komisija je menila, da navedeni pogoji v tem primeru niso bili upoštevani. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je še ugotovila, da morajo storitve splošnega gospodarskega pomena, da bi se štele za združljive z notranjim trgom, od 31. januarja 2012 naprej upoštevati dodatne pogoje iz odstavkov 14, 19, 20, 24, 39 in 60 okvira SSGP iz leta 2011. Komisija je menila, da navedeni pogoji v tem primeru niso bili upoštevani.

3.2   PROMOCIJSKE DEJAVNOSTI

PROMOCIJSKE DEJAVNOSTI

| (97) | Komisija je Italijo pozvala, naj pojasni, kako se je določila cena promocijskih dejavnosti, in predloži dokaze, da se je njihova cena določila po tržni vrednosti, na primer z zagotovitvijo referenčnih vrednosti na voljo na trgu. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je Italijo pozvala, naj pojasni, kako se je določila cena promocijskih dejavnosti, in predloži dokaze, da se je njihova cena določila po tržni vrednosti, na primer z zagotovitvijo referenčnih vrednosti na voljo na trgu.

3.3   POSOJILO V VIŠINI 3 MILIJONOV EUR IN PRIPOROČILNA PISMA

POSOJILO V VIŠINI 3 MILIJONOV EUR IN PRIPOROČILNA PISMA

| (98) | Komisija je zavzela predhodno stališče, da priporočilna pisma niso dodelila neupravičenih prednosti družbi Saremar, ker se na koncu niso uporabila za jamstvo nobenega posojila ali drugih finančnih obveznosti upravičenca. Italijo in zainteresirane strani je pozvala, naj v zvezi s tem predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je zavzela predhodno stališče, da priporočilna pisma niso dodelila neupravičenih prednosti družbi Saremar, ker se na koncu niso uporabila za jamstvo nobenega posojila ali drugih finančnih obveznosti upravičenca. Italijo in zainteresirane strani je pozvala, naj v zvezi s tem predložijo pripombe.

| (99) | Komisija je Italijo tudi pozvala, naj predloži dokaze, da je bilo posojilo v višini 3 milijonov EUR, ki ga je družba Saremar črpala iz banke BS, v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je Italijo tudi pozvala, naj predloži dokaze, da je bilo posojilo v višini 3 milijonov EUR, ki ga je družba Saremar črpala iz banke BS, v skladu s tržnimi pogoji.

3.4   DOKAPITALIZACIJA

DOKAPITALIZACIJA

| (100) | Kar zadeva kapitalizacijo družbe Saremar, je Komisija zavzela predhodno stališče, da je ukrep družbi dodelil gospodarsko prednost, saj ni bilo verjetno, da bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar vpisal zadevni kapital. Italijo in zainteresirane strani je pozvala, naj v zvezi s tem predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(100)

Kar zadeva kapitalizacijo družbe Saremar, je Komisija zavzela predhodno stališče, da je ukrep družbi dodelil gospodarsko prednost, saj ni bilo verjetno, da bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar vpisal zadevni kapital. Italijo in zainteresirane strani je pozvala, naj v zvezi s tem predložijo pripombe.

4.   PRIPOMBE RAS IN DRUŽBE SAREMAR

PRIPOMBE RAS IN DRUŽBE SAREMAR

4.1   NADOMESTILO ZA UPRAVLJANJE OBEH POTI MED SARDINIJO IN CELINSKO ITALIJO

NADOMESTILO ZA UPRAVLJANJE OBEH POTI MED SARDINIJO IN CELINSKO ITALIJO

| (101) | Družba Saremar podpira in dopolnjuje trditve RAS v zvezi z nadomestilom, prejetim v letih 2011 in 2012 za upravljanje obeh poti, ki povezujeta Sardinijo in celino. Te pripombe se skupaj obravnavajo v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(101)

Družba Saremar podpira in dopolnjuje trditve RAS v zvezi z nadomestilom, prejetim v letih 2011 in 2012 za upravljanje obeh poti, ki povezujeta Sardinijo in celino. Te pripombe se skupaj obravnavajo v nadaljevanju.

| (102) | Družba ni predložila pripomb o drugih ukrepih, ki se preiskujejo. |
| --- | --- |

(102)

Družba ni predložila pripomb o drugih ukrepih, ki se preiskujejo.

4.1.1   VPRAŠANJA V ZVEZI S KVALIFIKACIJO POMOČI

| (103) | RAS je trdila, da je nadomestilo, dodeljeno družbi Saremar za upravljanje obeh povezav s celino, v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Čeprav je upravljanje poti pred tem prinašalo izgubo, je bilo upravičeno domnevati, da bo dejavnost postala donosna. Pri sprejemanju zadevnih ukrepov je imela RAS vlogo preudarnega tržnega vlagatelja, saj so njeni sklepi o aktivaciji obeh zadevnih poti temeljili na predhodno pripravljenih poslovnih načrtih. Zlasti:






  (a) | marca/aprila 2011, ko je RAS sklenila, da bo družba Saremar začela z upravljanjem novih poti na celino, je upoštevala le poti, ki jih je mogoče upravljati z ekonomskim ravnovesjem; |
| --- | --- | --- |

(103)

RAS je trdila, da je nadomestilo, dodeljeno družbi Saremar za upravljanje obeh povezav s celino, v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Čeprav je upravljanje poti pred tem prinašalo izgubo, je bilo upravičeno domnevati, da bo dejavnost postala donosna. Pri sprejemanju zadevnih ukrepov je imela RAS vlogo preudarnega tržnega vlagatelja, saj so njeni sklepi o aktivaciji obeh zadevnih poti temeljili na predhodno pripravljenih poslovnih načrtih. Zlasti:

(a)

marca/aprila 2011, ko je RAS sklenila, da bo družba Saremar začela z upravljanjem novih poti na celino, je upoštevala le poti, ki jih je mogoče upravljati z ekonomskim ravnovesjem;

| (b) | s sklepom 36/6 je RAS sklenila, da mora družba Saremar na podlagi poslovnega načrta preveriti uspešnost obratovanja za obdobje od 30. septembra 2011 do 30. septembra 2012 za najmanj eno dodatno pot med kraji Olbia–Livorno, Porto Torres-Livorno in Cagliari–Piombino. Družba Saremar je morala na podlagi poslovnega načrta tudi ponovno začeti z upravljanjem linij Golfo Aranci (ali Olbia)–Civitavecchia in Porto Torres–Vado Ligure (ali Genova) od 15. maja 2012 do 15. septembra 2012. Sklep o tem, da se v poletni sezoni 2012 ne vzpostavijo nove poti, pač pa ponovno obratovanje obeh poti, ki ju je že upravljala družba Saremar leta 2011, je prav tako temeljil na dobičkonosnosti; |
| --- | --- |

(b)

s sklepom 36/6 je RAS sklenila, da mora družba Saremar na podlagi poslovnega načrta preveriti uspešnost obratovanja za obdobje od 30. septembra 2011 do 30. septembra 2012 za najmanj eno dodatno pot med kraji Olbia–Livorno, Porto Torres-Livorno in Cagliari–Piombino. Družba Saremar je morala na podlagi poslovnega načrta tudi ponovno začeti z upravljanjem linij Golfo Aranci (ali Olbia)–Civitavecchia in Porto Torres–Vado Ligure (ali Genova) od 15. maja 2012 do 15. septembra 2012. Sklep o tem, da se v poletni sezoni 2012 ne vzpostavijo nove poti, pač pa ponovno obratovanje obeh poti, ki ju je že upravljala družba Saremar leta 2011, je prav tako temeljil na dobičkonosnosti;

| (c) | sklep RAS, da bo omejila operativne izgube s prekinitvijo opravljanja storitev na obeh poteh ob koncu visoke sezone leta 2012 in da bo operativne izgube delno nadomestila, je bil ključnega pomena za zagotovitev, da se je njeno poslovno tveganje zmanjšalo na minimum. Zato bi takšen sklep sprejel tudi zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(c)

sklep RAS, da bo omejila operativne izgube s prekinitvijo opravljanja storitev na obeh poteh ob koncu visoke sezone leta 2012 in da bo operativne izgube delno nadomestila, je bil ključnega pomena za zagotovitev, da se je njeno poslovno tveganje zmanjšalo na minimum. Zato bi takšen sklep sprejel tudi zasebni vlagatelj.

| (104) | RAS je tudi poudarila, da so se v tem primeru upoštevala štiri merila iz zadeve Altmark, in sicer iz razlogov, navedenih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(104)

RAS je tudi poudarila, da so se v tem primeru upoštevala štiri merila iz zadeve Altmark, in sicer iz razlogov, navedenih v nadaljevanju.

Pogoj 1 iz zadeve Altmark

Pogoj 1 iz zadeve Altmark

| (105) | Nacionalni organi imajo veliko moč diskrecije, kar zadeva opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena. RAS so bile z Zakonom 296 z dne 7. decembra 2006 dodeljene pristojnosti v zvezi z ozemeljsko kontinuiteto, zato je RAS najprimernejši organ za opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena, kar zadeva povezave s Sardinije do celinske Italije. Na podlagi tega RAS poudarja svoj interes pri zagotavljanju ozemeljske kontinuitete po cenovno ugodnih vozninah. Poskusno zaupanje storitve družbi Saremar bi zadevalo potrebe splošnega interesa in bi bilo posledica nujnosti. |
| --- | --- |

(105)

Nacionalni organi imajo veliko moč diskrecije, kar zadeva opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena. RAS so bile z Zakonom 296 z dne 7. decembra 2006 dodeljene pristojnosti v zvezi z ozemeljsko kontinuiteto, zato je RAS najprimernejši organ za opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena, kar zadeva povezave s Sardinije do celinske Italije. Na podlagi tega RAS poudarja svoj interes pri zagotavljanju ozemeljske kontinuitete po cenovno ugodnih vozninah. Poskusno zaupanje storitve družbi Saremar bi zadevalo potrebe splošnega interesa in bi bilo posledica nujnosti.

| (106) | Zaradi dejanske potrebe po uvedbi obveznosti javnih storitev RAS najprej opozarja na hudo krizo nekdanje matične družbe Tirrenia, ki je tradicionalno upravljala povezave med Sardinijo in celinsko Italijo. Domnevna posledica finančnih težav družbe Tirrenia je bila izredna negotovost v zvezi z upravljanjem javne storitve, tako je bilo vsaj do julija 2012, ko je družba CIN podpisala novo pogodbo. RAS poudarja, da je prodajo družbe Tirrenia družbi CIN v njeni prvotni sestavi delničarjev ovirala Komisija. |
| --- | --- |

(106)

Zaradi dejanske potrebe po uvedbi obveznosti javnih storitev RAS najprej opozarja na hudo krizo nekdanje matične družbe Tirrenia, ki je tradicionalno upravljala povezave med Sardinijo in celinsko Italijo. Domnevna posledica finančnih težav družbe Tirrenia je bila izredna negotovost v zvezi z upravljanjem javne storitve, tako je bilo vsaj do julija 2012, ko je družba CIN podpisala novo pogodbo. RAS poudarja, da je prodajo družbe Tirrenia družbi CIN v njeni prvotni sestavi delničarjev ovirala Komisija.

| (107) | RAS tudi navaja, da je povišanje cen prevoza na poteh s Sardinije na celino v naslednjih mesecih močno vplivalo na večino uporabnikov, zlasti na socialno šibkejši del skupnosti Sardinije. |
| --- | --- |

(107)

RAS tudi navaja, da je povišanje cen prevoza na poteh s Sardinije na celino v naslednjih mesecih močno vplivalo na večino uporabnikov, zlasti na socialno šibkejši del skupnosti Sardinije.

| (108) | Na podlagi tega je RAS aprila 2011 sklenila poskusno izvajati storitve javnega prevoza, da bi zagotovila ozemeljsko kontinuiteto s celino po ugodnih cenah. Zasebni upravljavci, ki so bili sicer vprašani za mnenje, po navedbah RAS niso pokazali pripravljenosti, da bi omejili cene, in so zavrnili vsako obliko obveznosti erga omnes za voznine. |
| --- | --- |

(108)

Na podlagi tega je RAS aprila 2011 sklenila poskusno izvajati storitve javnega prevoza, da bi zagotovila ozemeljsko kontinuiteto s celino po ugodnih cenah. Zasebni upravljavci, ki so bili sicer vprašani za mnenje, po navedbah RAS niso pokazali pripravljenosti, da bi omejili cene, in so zavrnili vsako obliko obveznosti erga omnes za voznine.

erga omnes

| (109) | Pooblastilo za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena je bilo družbi Saremar podeljeno na podlagi več aktov o pooblastitvi, ki so jasno določili cilj javnega interesa. RAS poudarja, da je bila edina izvedljiva alternativa za preprečitev resnih motenj v ozemeljski kontinuiteti to, da je bila za zadevne storitve pooblaščena družba Saremar. |
| --- | --- |

(109)

Pooblastilo za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena je bilo družbi Saremar podeljeno na podlagi več aktov o pooblastitvi, ki so jasno določili cilj javnega interesa. RAS poudarja, da je bila edina izvedljiva alternativa za preprečitev resnih motenj v ozemeljski kontinuiteti to, da je bila za zadevne storitve pooblaščena družba Saremar.

| (110) | Družba Saremar je interni gospodarski subjekt RAS: RAS jo neposredno nadzoruje in je njen edini delničar; s statutom je bila pooblaščena za upravljanje povezav od Sardinije do manjših otokov in Korzike na eni strani ter do celine na drugi; nima nobene diskrecije v zvezi z upravljanjem storitev, za katere je pooblaščena in ki jih enostransko določi RAS; družba Saremar prav tako ne razvije nobene dejavnosti, ki je v nasprotju z interesi RAS. Zato RAS trdi, da ji v skladu s pravili o postopku oddaje javnega naročila ni bilo treba izvesti razpisnega postopka za storitev, temveč jo je lahko neposredno dodelila internemu gospodarskemu subjektu. Dokler nadomestilo ni preseglo stroškov, nastalih pri izvajanju storitev, državna pomoč ni bila vključena. |
| --- | --- |

(110)

Družba Saremar je interni gospodarski subjekt RAS: RAS jo neposredno nadzoruje in je njen edini delničar; s statutom je bila pooblaščena za upravljanje povezav od Sardinije do manjših otokov in Korzike na eni strani ter do celine na drugi; nima nobene diskrecije v zvezi z upravljanjem storitev, za katere je pooblaščena in ki jih enostransko določi RAS; družba Saremar prav tako ne razvije nobene dejavnosti, ki je v nasprotju z interesi RAS. Zato RAS trdi, da ji v skladu s pravili o postopku oddaje javnega naročila ni bilo treba izvesti razpisnega postopka za storitev, temveč jo je lahko neposredno dodelila internemu gospodarskemu subjektu. Dokler nadomestilo ni preseglo stroškov, nastalih pri izvajanju storitev, državna pomoč ni bila vključena.

| (111) | V tem smislu RAS poudarja, da Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (26) izrecno določa, da lahko nacionalni organi opravljanje storitev prevoza zaupajo notranjemu izvajalcu ali službi, pri čemer jim ni treba izvesti razpisnega postopka za pogodbo za opravljanje storitev po javnem naročilu. Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (27) prav tako predvideva možnost, da javni organi lahko „sprejmejo nujne ukrepe v primeru prekinitve storitev ali neposrednega tveganja za nastanek takšnega položaja“, ti ukrepi pa so lahko „neposredna sklenitev ali formalni sporazum o podaljšanju pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu“. |
| --- | --- |

(111)

V tem smislu RAS poudarja, da Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (26) izrecno določa, da lahko nacionalni organi opravljanje storitev prevoza zaupajo notranjemu izvajalcu ali službi, pri čemer jim ni treba izvesti razpisnega postopka za pogodbo za opravljanje storitev po javnem naročilu. Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (27) prav tako predvideva možnost, da javni organi lahko „sprejmejo nujne ukrepe v primeru prekinitve storitev ali neposrednega tveganja za nastanek takšnega položaja“, ti ukrepi pa so lahko „neposredna sklenitev ali formalni sporazum o podaljšanju pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu“.

26

27

| (112) | Po navedbah RAS je to stališče potrdila Komisija v okviru postopka za ugotavljanje kršitev Italije v zvezi z neupoštevanjem Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (28) (v nadaljnjem besedilu: uredba o pomorski kabotaži), v okviru katere je Komisija navedla, da „če naj bi dežele storitev opravljale interno v smislu sodne prakse v zadevi ANAV (C-410/04) ob upoštevanju vseh relevantnih zahtev, bi se štelo, da je to v skladu z uredbo o pomorski kabotaži“. |
| --- | --- |

(112)

Po navedbah RAS je to stališče potrdila Komisija v okviru postopka za ugotavljanje kršitev Italije v zvezi z neupoštevanjem Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (28) (v nadaljnjem besedilu: uredba o pomorski kabotaži), v okviru katere je Komisija navedla, da „če naj bi dežele storitev opravljale interno v smislu sodne prakse v zadevi ANAV (C-410/04) ob upoštevanju vseh relevantnih zahtev, bi se štelo, da je to v skladu z uredbo o pomorski kabotaži“.

28

| (113) | RAS poudarja, da so se poti, ki jih bo upravljala družba Saremar, izbrale na podlagi študije izvedljivosti, ki je ustrezno upoštevala potrebo po zagotovitvi ozemeljske kontinuitete in ekonomske uspešnosti dejavnosti. Kot je poudarjeno v naknadnih sklepih 25/69 in 27/4, sta bili na podlagi te študije in tržnih informacij, ki jih je zbrala družba Saremar, poti Civitavecchia–Golfo Aranci in Vado Ligure–Porto Torres aktivirani za visoko sezono, in sicer od 15. junija do 15. septembra 2011 oziroma od 22. junija do 15. septembra 2012. |
| --- | --- |

(113)

RAS poudarja, da so se poti, ki jih bo upravljala družba Saremar, izbrale na podlagi študije izvedljivosti, ki je ustrezno upoštevala potrebo po zagotovitvi ozemeljske kontinuitete in ekonomske uspešnosti dejavnosti. Kot je poudarjeno v naknadnih sklepih 25/69 in 27/4, sta bili na podlagi te študije in tržnih informacij, ki jih je zbrala družba Saremar, poti Civitavecchia–Golfo Aranci in Vado Ligure–Porto Torres aktivirani za visoko sezono, in sicer od 15. junija do 15. septembra 2011 oziroma od 22. junija do 15. septembra 2012.

| (114) | RAS je poudarila tudi, da obratovanje poti Genova–Porto Torres in Civitavecchia–Olbia v poletni sezoni ne spada v področje uporabe novega sporazuma, sklenjenega med Italijo in družbo CIN, zato zanj obveznost javnih storitev za zagotavljanje cenovne dostopnosti storitev ne velja. Kakor koli že, ta nova pogodba omogoča revizijo cen, da se upoštevajo povišani stroški (zlasti stroški goriva), in zato rezidentom Sardinije ne bi jamčila cenovne dostopnosti storitev. |
| --- | --- |

(114)

RAS je poudarila tudi, da obratovanje poti Genova–Porto Torres in Civitavecchia–Olbia v poletni sezoni ne spada v področje uporabe novega sporazuma, sklenjenega med Italijo in družbo CIN, zato zanj obveznost javnih storitev za zagotavljanje cenovne dostopnosti storitev ne velja. Kakor koli že, ta nova pogodba omogoča revizijo cen, da se upoštevajo povišani stroški (zlasti stroški goriva), in zato rezidentom Sardinije ne bi jamčila cenovne dostopnosti storitev.

| (115) | Po navedbah RAS je bilo poskusno obratovanje obeh poti na celino dokončno ukinjeno septembra 2012. RAS je nato izdelala natančno strukturiran projekt za upravljanje povezav s celino, ki je bil predhodno priglašen Komisiji, in sicer projekt Flotta Sarda. Nova družba Flotta Sarda S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Flotta Sarda), ki je v celoti v lasti RAS, ki jo tudi financira, bo ustanovljena, da se pooblasti za zagotavljanje v okviru režima javnih storitev za prevoze v pomorskem prometu na štirih poteh, ki povezujejo Sardinijo s celinsko Italijo. Družba Flotta Sarda bo prejela letno nadomestilo za pokritje stroškov javne storitve. |
| --- | --- |

(115)

Po navedbah RAS je bilo poskusno obratovanje obeh poti na celino dokončno ukinjeno septembra 2012. RAS je nato izdelala natančno strukturiran projekt za upravljanje povezav s celino, ki je bil predhodno priglašen Komisiji, in sicer projekt Flotta Sarda. Nova družba Flotta Sarda S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Flotta Sarda), ki je v celoti v lasti RAS, ki jo tudi financira, bo ustanovljena, da se pooblasti za zagotavljanje v okviru režima javnih storitev za prevoze v pomorskem prometu na štirih poteh, ki povezujejo Sardinijo s celinsko Italijo. Družba Flotta Sarda bo prejela letno nadomestilo za pokritje stroškov javne storitve.

Pogoj 2 iz zadeve Altmark

Pogoj 2 iz zadeve Altmark

| (116) | Dejstvo, da deželni sklepi, v skladu s katerimi mora družba Saremar začeti z upravljanjem zadevnih poti, ne zagotavljajo njene pravice do nadomestila, ne vpliva na spoštovanje drugega merila iz zadeve Altmark. Javnim organom ni treba predhodno opredeliti natančne količine nadomestila, ki ga je treba dodeliti za upravljanje javnih storitev. Zadostuje že, da vnaprej opredelijo način za izračun upravičenih stroškov do te mere, da se lahko ti stroški neposredno pripišejo izpolnjevanju storitev splošnega gospodarskega pomena. V sedanjem primeru, ko je RAS sklenila, da mora družba Saremar vzpostaviti povezave s celino, je dejansko predvidevala, da opravljanje teh storitev ne bo povzročilo izgub. Nadomestilo bi se teoretično lahko izkazalo na nepotrebno, vendar se ni izključilo. |
| --- | --- |

(116)

Dejstvo, da deželni sklepi, v skladu s katerimi mora družba Saremar začeti z upravljanjem zadevnih poti, ne zagotavljajo njene pravice do nadomestila, ne vpliva na spoštovanje drugega merila iz zadeve Altmark. Javnim organom ni treba predhodno opredeliti natančne količine nadomestila, ki ga je treba dodeliti za upravljanje javnih storitev. Zadostuje že, da vnaprej opredelijo način za izračun upravičenih stroškov do te mere, da se lahko ti stroški neposredno pripišejo izpolnjevanju storitev splošnega gospodarskega pomena. V sedanjem primeru, ko je RAS sklenila, da mora družba Saremar vzpostaviti povezave s celino, je dejansko predvidevala, da opravljanje teh storitev ne bo povzročilo izgub. Nadomestilo bi se teoretično lahko izkazalo na nepotrebno, vendar se ni izključilo.

| (117) | RAS poudarja, da odkar se za opravljanje zadevnih storitev uporablja ločeno računovodstvo, je mogoče enostavno opredeliti neto stroške, ki so nastali pri zagotavljanju javne storitve. |
| --- | --- |

(117)

RAS poudarja, da odkar se za opravljanje zadevnih storitev uporablja ločeno računovodstvo, je mogoče enostavno opredeliti neto stroške, ki so nastali pri zagotavljanju javne storitve.

Pogoj 3 iz zadeve Altmark

Pogoj 3 iz zadeve Altmark

| (118) | Družba Saremar je zadevne javne storitve opravljala v okviru ločenega računovodstva. RAS meni, da to zadostuje za zagotovitev, da so se javna sredstva uporabila le za nadomestilo gospodarskemu subjektu za zabeleženi primanjkljaj. Po mnenju RAS družba Saremar torej ni prejela previsokega nadomestila. |
| --- | --- |

(118)

Družba Saremar je zadevne javne storitve opravljala v okviru ločenega računovodstva. RAS meni, da to zadostuje za zagotovitev, da so se javna sredstva uporabila le za nadomestilo gospodarskemu subjektu za zabeleženi primanjkljaj. Po mnenju RAS družba Saremar torej ni prejela previsokega nadomestila.

Pogoj 4 iz zadeve Altmark

Pogoj 4 iz zadeve Altmark

| (119) | RAS trdi, da je četrti pogoj iz zadeve Altmark izpolnjen, saj so bila plovila za uporabo na poteh najeta po tržnem posvetovanju in stroški goriva upoštevajo tržne stopnje. Vsi drugi sestavni deli stroškov (zavarovanje, pomožne storitve za navigacijo, pravice pristanišč) temeljijo na trgu. |
| --- | --- |

(119)

RAS trdi, da je četrti pogoj iz zadeve Altmark izpolnjen, saj so bila plovila za uporabo na poteh najeta po tržnem posvetovanju in stroški goriva upoštevajo tržne stopnje. Vsi drugi sestavni deli stroškov (zavarovanje, pomožne storitve za navigacijo, pravice pristanišč) temeljijo na trgu.

4.1.2   TEŽAVE GLEDE ZDRUŽLJIVOSTI

| (120) | RAS navaja, da uvrstitev družbe Saremar kot notranjega gospodarskega subjekta izključuje upoštevanje pogoja glede nediskriminacije iz uredbe o pomorski kabotaži in da dodelitev javne storitve družbi Saremar zato ne krši odločbe SSGP iz leta 2005 in sklepa SSGP iz leta 2011. |
| --- | --- |

(120)

RAS navaja, da uvrstitev družbe Saremar kot notranjega gospodarskega subjekta izključuje upoštevanje pogoja glede nediskriminacije iz uredbe o pomorski kabotaži in da dodelitev javne storitve družbi Saremar zato ne krši odločbe SSGP iz leta 2005 in sklepa SSGP iz leta 2011.

| (121) | RAS pojasnjuje, da so bili vsi bistveni elementi ukrepa opredeljeni že aprila 2011. Vsaka pomoč, ki se je začela izvajati pred začetkom veljavnosti sklepa SSGP iz leta 2011, bi se morala oceniti na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005. RAS predvideva, da so pogoji združljivosti iz navedenega sklepa upoštevani. Zlasti:






  (a) | za storitev je bila pooblaščena družba Saremar na podlagi preglednih, nediskriminatornih pogojev v smislu uredbe o pomorski kabotaži; |
| --- | --- | --- |

(121)

RAS pojasnjuje, da so bili vsi bistveni elementi ukrepa opredeljeni že aprila 2011. Vsaka pomoč, ki se je začela izvajati pred začetkom veljavnosti sklepa SSGP iz leta 2011, bi se morala oceniti na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005. RAS predvideva, da so pogoji združljivosti iz navedenega sklepa upoštevani. Zlasti:

(a)

za storitev je bila pooblaščena družba Saremar na podlagi preglednih, nediskriminatornih pogojev v smislu uredbe o pomorski kabotaži;

| (b) | zgornje meje iz člena 2(1)(a) in (c) odločbe SSGP iz leta 2005 so upoštevane: subvencija je nižja od 30 milijonov EUR in na posamezni poti je bilo prepeljanih manj kot 300 000 potnikov; |
| --- | --- |

(b)

zgornje meje iz člena 2(1)(a) in (c) odločbe SSGP iz leta 2005 so upoštevane: subvencija je nižja od 30 milijonov EUR in na posamezni poti je bilo prepeljanih manj kot 300 000 potnikov;

| (c) | storitve so zakonsko opredeljene kot storitve splošnega gospodarskega pomena in je zanje pooblaščena družba Saremar na podlagi več aktov o pooblastitvi v skladu s členom 4 navedenega sklepa; |
| --- | --- |

(c)

storitve so zakonsko opredeljene kot storitve splošnega gospodarskega pomena in je zanje pooblaščena družba Saremar na podlagi več aktov o pooblastitvi v skladu s členom 4 navedenega sklepa;

| (d) | nadomestilo, dodeljeno družbi Saremar za upravljanje poti do celine, ne presega zneska, ki je potreben za pokritje stroškov, ki so nastali pri opravljanju storitev, v skladu s členom 6 navedenega sklepa; |
| --- | --- |

(d)

nadomestilo, dodeljeno družbi Saremar za upravljanje poti do celine, ne presega zneska, ki je potreben za pokritje stroškov, ki so nastali pri opravljanju storitev, v skladu s členom 6 navedenega sklepa;

| (122) | RAS navaja, da bi bil ukrep vsekakor usklajen tudi s sklepom SSGP iz leta 2011, saj:






  (a) | se upošteva druga zgornja meja iz člena 2(1)(d) navedenega sklepa; |
| --- | --- | --- |

(122)

RAS navaja, da bi bil ukrep vsekakor usklajen tudi s sklepom SSGP iz leta 2011, saj:

(a)

se upošteva druga zgornja meja iz člena 2(1)(d) navedenega sklepa;

| (b) | je bila družba Saremar za storitev pooblaščena na podlagi tehničnih razprav z zasebnimi gospodarskimi subjekti. Poleg tega je RAS prejela številne pritožbe v zvezi s storitvijo, ki so jo izvajali zasebni gospodarski subjekti; |
| --- | --- |

(b)

je bila družba Saremar za storitev pooblaščena na podlagi tehničnih razprav z zasebnimi gospodarskimi subjekti. Poleg tega je RAS prejela številne pritožbe v zvezi s storitvijo, ki so jo izvajali zasebni gospodarski subjekti;

| (c) | nadomestilo upošteva neto stroške, ki so nastali gospodarskemu subjektu pri opravljanju storitve; |
| --- | --- |

(c)

nadomestilo upošteva neto stroške, ki so nastali gospodarskemu subjektu pri opravljanju storitve;

| (d) | so se upoštevale zahteve v zvezi s preglednostjo, saj so bili na to temo izdani deželni sklepi. |
| --- | --- |

(d)

so se upoštevale zahteve v zvezi s preglednostjo, saj so bili na to temo izdani deželni sklepi.

| (123) | RAS še navaja, da se za ukrep ne sme šteti, da izkrivlja konkurenco v obsegu, ki je v nasprotju z interesom Unije, saj je njegov cilj zagotoviti ozemeljsko kontinuiteto in je omejen na primanjkljaj, ki je nastal pri izvajanju storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(123)

RAS še navaja, da se za ukrep ne sme šteti, da izkrivlja konkurenco v obsegu, ki je v nasprotju z interesom Unije, saj je njegov cilj zagotoviti ozemeljsko kontinuiteto in je omejen na primanjkljaj, ki je nastal pri izvajanju storitev splošnega gospodarskega pomena.

4.2   PROMOCIJSKE DEJAVNOSTI

PROMOCIJSKE DEJAVNOSTI

| (124) | Po navedbah RAS subvencija za promocijske dejavnosti ustreza storitvam, ki jih je izvajala družba Saremar, in zato družbi ne zagotavlja nobene neupravičene gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(124)

Po navedbah RAS subvencija za promocijske dejavnosti ustreza storitvam, ki jih je izvajala družba Saremar, in zato družbi ne zagotavlja nobene neupravičene gospodarske prednosti.

| (125) | RAS navaja, da je treba pri ocenjevanju skladnosti cene s tržnimi pogoji ustrezno upoštevati dejstvo, da zadevne promocijske dejavnosti niso bile omejene na visoko sezono leta 2011, kot se je sprva predvidelo, temveč so se postopoma podaljšale v leto 2012. |
| --- | --- |

(125)

RAS navaja, da je treba pri ocenjevanju skladnosti cene s tržnimi pogoji ustrezno upoštevati dejstvo, da zadevne promocijske dejavnosti niso bile omejene na visoko sezono leta 2011, kot se je sprva predvidelo, temveč so se postopoma podaljšale v leto 2012.

| (126) | RAS je pozno v postopku, in sicer 28. junija 2013, Komisiji predložila strokovno mnenje, s katerim bi upravičila ceno promocijskih dejavnosti. Strokovnjak je ugotovil, da bi tržna vrednost promocijskih dejavnosti, ki jih je družba Saremar izvedla leta 2011 in 2012, znašala med 2 458 168 EUR in 2 609 631 EUR (brez DDV). Zato RAS meni, da je bila cena, ki jo je plačala družbi Saremar, upravičena. Kot referenčna vrednost za tržne stroške so se uporabili povprečni stroški oglaševanja na kvadratni meter, ocenjeni na podlagi parametrov, kot je trajanje (upoštevali so se določeni popusti za nadaljevanje oglaševalske kampanje leta 2012), vrsta oglaševanja (notranje ali zunanje) in lokacija (glavna mesta, pomemben pritok prebivalstva, področja mobilnosti). |
| --- | --- |

(126)

RAS je pozno v postopku, in sicer 28. junija 2013, Komisiji predložila strokovno mnenje, s katerim bi upravičila ceno promocijskih dejavnosti. Strokovnjak je ugotovil, da bi tržna vrednost promocijskih dejavnosti, ki jih je družba Saremar izvedla leta 2011 in 2012, znašala med 2 458 168 EUR in 2 609 631 EUR (brez DDV). Zato RAS meni, da je bila cena, ki jo je plačala družbi Saremar, upravičena. Kot referenčna vrednost za tržne stroške so se uporabili povprečni stroški oglaševanja na kvadratni meter, ocenjeni na podlagi parametrov, kot je trajanje (upoštevali so se določeni popusti za nadaljevanje oglaševalske kampanje leta 2012), vrsta oglaševanja (notranje ali zunanje) in lokacija (glavna mesta, pomemben pritok prebivalstva, področja mobilnosti).

| (127) | RAS navaja, da če bi se cena, ki je bila plačana družbi Saremar za promocijske dejavnosti, štela za previsoko, bi se prednost, dodeljena tej družbi, omejila na razliko med dejansko plačano ceno in tržno vrednostjo storitev. RAS še meni, da bi se morala združljivost vsake take pomoči oceniti na podlagi člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(127)

RAS navaja, da če bi se cena, ki je bila plačana družbi Saremar za promocijske dejavnosti, štela za previsoko, bi se prednost, dodeljena tej družbi, omejila na razliko med dejansko plačano ceno in tržno vrednostjo storitev. RAS še meni, da bi se morala združljivost vsake take pomoči oceniti na podlagi člena 106(2) PDEU.

4.3   POSOJILO V VIŠINI 3 MILIJONOV EUR IN PRIPOROČILNA PISMA

POSOJILO V VIŠINI 3 MILIJONOV EUR IN PRIPOROČILNA PISMA

| (128) | RAS trdi, da kreditna linija v višini 3 milijonov EUR, ki jo je pridobila družba Saremar, ni vključevala deželnih skladov. Družbi Saremar jo je po tržnih vrednostih dodelila banka BS, ki je zasebna finančna ustanova. Vendar družba Saremar ni aktivirala kreditne linije, zaradi česar je priporočilno pismo iz julija 2011, izdano v skladu s sklepom 23/2, poteklo 30. novembra 2011. Glede na to, da priporočilno pismo ni bilo povezano z nobeno finančno obveznostjo družbe, ga ni mogoče obravnavati kot jamstvo. |
| --- | --- |

(128)

RAS trdi, da kreditna linija v višini 3 milijonov EUR, ki jo je pridobila družba Saremar, ni vključevala deželnih skladov. Družbi Saremar jo je po tržnih vrednostih dodelila banka BS, ki je zasebna finančna ustanova. Vendar družba Saremar ni aktivirala kreditne linije, zaradi česar je priporočilno pismo iz julija 2011, izdano v skladu s sklepom 23/2, poteklo 30. novembra 2011. Glede na to, da priporočilno pismo ni bilo povezano z nobeno finančno obveznostjo družbe, ga ni mogoče obravnavati kot jamstvo.

| (129) | Drugo priporočilno pismo, odobreno s sklepom 52/119, ni bilo izdano, zato RAS ni prejela nobene zavezujoče obveznosti v korist družbe Saremar. Finančna transakcija, določena v sklepu 52/119 (možnost prekoračitve v višini 5 milijonov EUR), se ni izvedla. Kot je poudarjeno v sklepu 12/15, je družba Saremar zaprosila za posojilo, za katerega je bila sklenjena pogodba z banko MPS, in ga pridobila, ne da bi RAS zanj zagotovila jamstvo. |
| --- | --- |

(129)

Drugo priporočilno pismo, odobreno s sklepom 52/119, ni bilo izdano, zato RAS ni prejela nobene zavezujoče obveznosti v korist družbe Saremar. Finančna transakcija, določena v sklepu 52/119 (možnost prekoračitve v višini 5 milijonov EUR), se ni izvedla. Kot je poudarjeno v sklepu 12/15, je družba Saremar zaprosila za posojilo, za katerega je bila sklenjena pogodba z banko MPS, in ga pridobila, ne da bi RAS zanj zagotovila jamstvo.

4.4   DOKAPITALIZACIJA

DOKAPITALIZACIJA

| (130) | RAS poudarja, da dokapitalizacija ni v noben povezavi z upravljanjem obeh poti do celinske Italije s strani družbe Saremar. Ta ukrep zadeva storitve, ki jih je družba Saremar izvajala na poteh do manjših otokov in Korzike v okviru prvotnega sporazuma, kot je bil podaljšan. |
| --- | --- |

(130)

RAS poudarja, da dokapitalizacija ni v noben povezavi z upravljanjem obeh poti do celinske Italije s strani družbe Saremar. Ta ukrep zadeva storitve, ki jih je družba Saremar izvajala na poteh do manjših otokov in Korzike v okviru prvotnega sporazuma, kot je bil podaljšan.

| (131) | Znesek 11,5 milijonov EUR iz sklepa 36/6 ustreza zahtevku, vloženem pri družbi Tirrenia v stečajnih postopkih. Ta znesek pa se ne nanaša na finančne operacije v skupini Tirrenia, ki izvirajo iz obdobja pred letom 2009. Ta znesek je bil torej že odobren leta 2004, ko je Komisija sprejela svoj končni sklep o prvotnih sporazumih do konca leta 2008. |
| --- | --- |

(131)

Znesek 11,5 milijonov EUR iz sklepa 36/6 ustreza zahtevku, vloženem pri družbi Tirrenia v stečajnih postopkih. Ta znesek pa se ne nanaša na finančne operacije v skupini Tirrenia, ki izvirajo iz obdobja pred letom 2009. Ta znesek je bil torej že odobren leta 2004, ko je Komisija sprejela svoj končni sklep o prvotnih sporazumih do konca leta 2008.

| (132) | Dokapitalizacija se je do zdaj izvedla le delno. S sklepom z dne 15. junija 2012 je skupščina delničarjev družbe Saremar sklenila povečati kapital družbe, ki je znašal 1 209 010,64 EUR, na 6 099 961 EUR z izdajo 307 765 navadnih delnic z nominalno vrednostjo 19,82 EUR. RAS je 11. julija 2012 kapital družbe Saremar povečala le za 824 309,6 EUR. RAS je za vpis preostalega kapitala v znesku 4 066 640,67 EUR postavila pogoj, da se upošteva klavzula „standstill“ in da se operacija priglasi Komisiji. |
| --- | --- |

(132)

Dokapitalizacija se je do zdaj izvedla le delno. S sklepom z dne 15. junija 2012 je skupščina delničarjev družbe Saremar sklenila povečati kapital družbe, ki je znašal 1 209 010,64 EUR, na 6 099 961 EUR z izdajo 307 765 navadnih delnic z nominalno vrednostjo 19,82 EUR. RAS je 11. julija 2012 kapital družbe Saremar povečala le za 824 309,6 EUR. RAS je za vpis preostalega kapitala v znesku 4 066 640,67 EUR postavila pogoj, da se upošteva klavzula „standstill“ in da se operacija priglasi Komisiji.

| (133) | RAS poudarja, da je bil namen dokapitalizacije le povračilo sredstev, ki so bila v vsakem primeru že na voljo družbi Saremar. Ukrep ne vključuje prenosa novih javnih sredstev in zato ne pomeni državne pomoči. Ukrep je treba obravnavati kot skladen z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj temelji na predhodno pripravljenem poslovnem načrtu in je njegov cilj optimizirati izkupiček prodaje družbe z zanesljivimi možnostmi za uspešnost dejavnosti. |
| --- | --- |

(133)

RAS poudarja, da je bil namen dokapitalizacije le povračilo sredstev, ki so bila v vsakem primeru že na voljo družbi Saremar. Ukrep ne vključuje prenosa novih javnih sredstev in zato ne pomeni državne pomoči. Ukrep je treba obravnavati kot skladen z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj temelji na predhodno pripravljenem poslovnem načrtu in je njegov cilj optimizirati izkupiček prodaje družbe z zanesljivimi možnostmi za uspešnost dejavnosti.

| (134) | RAS še poudarja, da imajo zasebni gospodarski subjekti, zlasti družbi GNV in Moby, korist od povečanj kapitala zaradi nadomestila izgub iz operativnega tveganja. Nekatere od teh operacij so se domnevno izvedle hkrati z ukrepom, ki ga je RAS sprejela v korist družbe Saremar. |
| --- | --- |

(134)

RAS še poudarja, da imajo zasebni gospodarski subjekti, zlasti družbi GNV in Moby, korist od povečanj kapitala zaradi nadomestila izgub iz operativnega tveganja. Nekatere od teh operacij so se domnevno izvedle hkrati z ukrepom, ki ga je RAS sprejela v korist družbe Saremar.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

5.1   DRUŽBA MOBY

DRUŽBA MOBY

5.1.1   NADOMESTILO ZA UPRAVLJANJE OBEH POTI MED SARDINIJO IN CELINSKO ITALIJO

| (135) | Družba Moby trdi, da je družba Saremar leta 2011 in 2012 obe povezavi do celine lahko upravljala po cenah, nižjih od stroškov, le zaradi subvencije, ki ji jo je dodelila RAS. Družba Moby navaja, da je bila struktura trga bistveno spremenjena zaradi presežno nizkih cen, ki jih je zaračunavala družba Saremar. Zasebni gospodarski subjekti, ki so bili dejavni na zadevnih poteh do leta 2011, kot npr. družbi GNV ali Forship (Sardinia Ferries), niso imeli druge možnosti, kot da zapustijo trg. |
| --- | --- |

(135)

Družba Moby trdi, da je družba Saremar leta 2011 in 2012 obe povezavi do celine lahko upravljala po cenah, nižjih od stroškov, le zaradi subvencije, ki ji jo je dodelila RAS. Družba Moby navaja, da je bila struktura trga bistveno spremenjena zaradi presežno nizkih cen, ki jih je zaračunavala družba Saremar. Zasebni gospodarski subjekti, ki so bili dejavni na zadevnih poteh do leta 2011, kot npr. družbi GNV ali Forship (Sardinia Ferries), niso imeli druge možnosti, kot da zapustijo trg.

| (136) | Po navedbah družbe Moby ukrepa ni mogoče upravičiti na podlagi javnega interesa iz najmanj dveh razlogov. |
| --- | --- |

(136)

Po navedbah družbe Moby ukrepa ni mogoče upravičiti na podlagi javnega interesa iz najmanj dveh razlogov.

| (137) | Prvič, Italija je pri novem sporazumu, ki ga je sklenila 18. julija 2012 z družbo CIN in ki je vključeval izpolnjevanje obveznosti javnih storitev na poteh med Sardinijo in celinsko Italijo, upoštevala vse zakonite interese javnih storitev. Novi sporazum je določil obveznosti javnih storitev v zvezi z upravljanjem poti Genova–Porto Torres in Civitavecchia–Olbia v nizki sezoni (skozi vse leto, razen od junija do septembra) najmanj enkrat dnevno. Navedeni sporazum je določil tudi najvišjo voznino in dodatna zmanjšanja voznine za rezidente na vseh poteh, ki obratujejo, v okviru režima javnih storitev. Uvedel je zahteve o minimalni zmogljivosti, opredeljene za vsako posamezno zadevno pot posebej. |
| --- | --- |

(137)

Prvič, Italija je pri novem sporazumu, ki ga je sklenila 18. julija 2012 z družbo CIN in ki je vključeval izpolnjevanje obveznosti javnih storitev na poteh med Sardinijo in celinsko Italijo, upoštevala vse zakonite interese javnih storitev. Novi sporazum je določil obveznosti javnih storitev v zvezi z upravljanjem poti Genova–Porto Torres in Civitavecchia–Olbia v nizki sezoni (skozi vse leto, razen od junija do septembra) najmanj enkrat dnevno. Navedeni sporazum je določil tudi najvišjo voznino in dodatna zmanjšanja voznine za rezidente na vseh poteh, ki obratujejo, v okviru režima javnih storitev. Uvedel je zahteve o minimalni zmogljivosti, opredeljene za vsako posamezno zadevno pot posebej.

| (138) | Drugič, ukrep ne vključuje dejanskega interesa javne službe, saj sta zadevni poti komercialne narave. Družba Saremar poti ni upravljala le v nizki sezoni, temveč tudi v visokih sezonah v letih 2011 in 2012, ko so bili na trgu prisotni številni drugi gospodarski subjekti. Prav zaradi svoje komercialne narave v poletni sezoni sta bili zadevni poti izključeni iz področja uporabe novega sporazuma. |
| --- | --- |

(138)

Drugič, ukrep ne vključuje dejanskega interesa javne službe, saj sta zadevni poti komercialne narave. Družba Saremar poti ni upravljala le v nizki sezoni, temveč tudi v visokih sezonah v letih 2011 in 2012, ko so bili na trgu prisotni številni drugi gospodarski subjekti. Prav zaradi svoje komercialne narave v poletni sezoni sta bili zadevni poti izključeni iz področja uporabe novega sporazuma.

| (139) | Poleg tega akti o pooblastitvi ne opredeljujejo izrecno zadevnih storitev kot storitev splošnega gospodarskega pomena in gospodarskemu subjektu ne dodeljujejo pravice do nadomestila. Poleg tega je RAS družbo Saremar neposredno pooblastila za zagotavljanje navedenih storitev, ne da bi pred tem izvedla razpisni postopek. |
| --- | --- |

(139)

Poleg tega akti o pooblastitvi ne opredeljujejo izrecno zadevnih storitev kot storitev splošnega gospodarskega pomena in gospodarskemu subjektu ne dodeljujejo pravice do nadomestila. Poleg tega je RAS družbo Saremar neposredno pooblastila za zagotavljanje navedenih storitev, ne da bi pred tem izvedla razpisni postopek.

| (140) | Družba Moby ugotavlja, da nadomestilo ni bilo upravičeno in vsekakor ni sorazmerno z izgubami, ki jih je družba Saremar utrpela pri izvajanju storitev. |
| --- | --- |

(140)

Družba Moby ugotavlja, da nadomestilo ni bilo upravičeno in vsekakor ni sorazmerno z izgubami, ki jih je družba Saremar utrpela pri izvajanju storitev.

5.1.2   PROMOCIJSKE DEJAVNOSTI

| (141) | Družba Moby trdi, da je subvencija v višini 2 479 000 EUR (brez DDV), dodeljena družbi Saremar za promocijske dejavnosti, jasno nesorazmerna. Poleg tega se takojšnje vnaprejšnje plačilo 80 % zneska ne more šteti za običajno poslovno prakso. |
| --- | --- |

(141)

Družba Moby trdi, da je subvencija v višini 2 479 000 EUR (brez DDV), dodeljena družbi Saremar za promocijske dejavnosti, jasno nesorazmerna. Poleg tega se takojšnje vnaprejšnje plačilo 80 % zneska ne more šteti za običajno poslovno prakso.

| (142) | Družba Moby prav tako navaja, pri čemer se sklicuje na bilanco stanja družbe Saremar za leto 2011, da je Agencija poleg zneska v višini 3 milijonov EUR družbi Saremar odobrila 1 157 000 EUR (brez DDV) kot vračilo zneska, ki ga je domnevno vnaprej plačala družba Saremar na podlagi okvira kampanje za poletje 2011, ki se je imenovala „Poletje 2011 – kampanja Flotta Sarda“ (glej uvodno izjavo 80). Družba Moby trdi, da bi ta znesek prav tako pomenil pomoč za družbo Saremar. |
| --- | --- |

(142)

Družba Moby prav tako navaja, pri čemer se sklicuje na bilanco stanja družbe Saremar za leto 2011, da je Agencija poleg zneska v višini 3 milijonov EUR družbi Saremar odobrila 1 157 000 EUR (brez DDV) kot vračilo zneska, ki ga je domnevno vnaprej plačala družba Saremar na podlagi okvira kampanje za poletje 2011, ki se je imenovala „Poletje 2011 – kampanja Flotta Sarda“ (glej uvodno izjavo 80). Družba Moby trdi, da bi ta znesek prav tako pomenil pomoč za družbo Saremar.

| (143) | Agencija predhodno ni izvedla razpisnega postopka za dodelitev promocijskih storitev. |
| --- | --- |

(143)

Agencija predhodno ni izvedla razpisnega postopka za dodelitev promocijskih storitev.

5.1.3   POSOJILO V VIŠINI 3 MILIJONOV EUR IN PRIPOROČILNA PISMA

| (144) | Kar zadeva drugo priporočilno pismo (glej uvodno izjavo 87), družba Moby opozarja, da je RAS s sklepom 52/119 potrdila, da se je od banke MPS zahtevalo takojšnje posojilo za izvajanje storitve na poti Civitavecchia–Olbia in da je banka od RAS zahtevala jamstvo. Dejstvo, da je bilo priporočilno pismo uradno preklicano s sklepom 12/15, ni pomembno za opredelitev ukrepa kot državne pomoči, saj je banka MPS za to izrecno zaprosila in je že imelo učinke. |
| --- | --- |

(144)

Kar zadeva drugo priporočilno pismo (glej uvodno izjavo 87), družba Moby opozarja, da je RAS s sklepom 52/119 potrdila, da se je od banke MPS zahtevalo takojšnje posojilo za izvajanje storitve na poti Civitavecchia–Olbia in da je banka od RAS zahtevala jamstvo. Dejstvo, da je bilo priporočilno pismo uradno preklicano s sklepom 12/15, ni pomembno za opredelitev ukrepa kot državne pomoči, saj je banka MPS za to izrecno zaprosila in je že imelo učinke.

5.1.4   DOKAPITALIZACIJA

| (145) | Družba Moby v celoti podpira predhodno stališče Komisije o dokapitalizaciji. Navaja, da zasebni vlagatelj ne bi izvedel enakega vlaganja zaradi težavnega finančnega stanja družbe in pomanjkanja predvidljivih možnosti, da se ponovno doseže rentabilnost. Prav tako je dokapitalizacija družbi Saremar učinkovito olajšala dostop do posojila banke MPS in ima zato podobne učinke kot jamstvo, s čimer je bila družbi Saremar dodeljena gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(145)

Družba Moby v celoti podpira predhodno stališče Komisije o dokapitalizaciji. Navaja, da zasebni vlagatelj ne bi izvedel enakega vlaganja zaradi težavnega finančnega stanja družbe in pomanjkanja predvidljivih možnosti, da se ponovno doseže rentabilnost. Prav tako je dokapitalizacija družbi Saremar učinkovito olajšala dostop do posojila banke MPS in ima zato podobne učinke kot jamstvo, s čimer je bila družbi Saremar dodeljena gospodarska prednost.

5.1.5   DRUGI UKREPI

| (146) | Družba Moby se tudi sklicuje na dodaten znesek v višini 4 milijonov EUR, ki ga je RAS dodelila družbi Saremar oktobra 2011. Ta znesek je domnevno nadomestil državne subvencije kot posledica povečanja operativnih stroškov na poteh na manjše otoke in Korziko, ki ju upravlja družba Saremar v okviru prvotnega sporazuma, kot je bil podaljšan. Družba Moby trdi, da ta ukrep pomeni dodatno pomoč za družbo Saremar, ki Komisiji ni bila priglašena vnaprej. |
| --- | --- |

(146)

Družba Moby se tudi sklicuje na dodaten znesek v višini 4 milijonov EUR, ki ga je RAS dodelila družbi Saremar oktobra 2011. Ta znesek je domnevno nadomestil državne subvencije kot posledica povečanja operativnih stroškov na poteh na manjše otoke in Korziko, ki ju upravlja družba Saremar v okviru prvotnega sporazuma, kot je bil podaljšan. Družba Moby trdi, da ta ukrep pomeni dodatno pomoč za družbo Saremar, ki Komisiji ni bila priglašena vnaprej.

| (147) | Po mnenju družbe Moby vsi ukrepi, ki se ocenjujejo, pomenijo nezakonito in nezdružljivo pomoč družbi Saremar. |
| --- | --- |

(147)

Po mnenju družbe Moby vsi ukrepi, ki se ocenjujejo, pomenijo nezakonito in nezdružljivo pomoč družbi Saremar.

5.2   DRUGE STRANI

DRUGE STRANI

| (148) | Nobena druga stran ni predložila pripomb na ukrepe, ki so predmet tega sklepa, v postopkovnih rokih. |
| --- | --- |

(148)

Nobena druga stran ni predložila pripomb na ukrepe, ki so predmet tega sklepa, v postopkovnih rokih.

| (149) | Pozneje v preiskavi, in sicer 3. julija 2013, je družba GNV Komisiji predložila dva dokumenta: (i) poročilo strokovnjaka, ki ga je imenovalo sodišče v okviru civilnega spora, ki ga je sprožila družba GNV zoper družbo Saremar pred sodiščem v Genovi, in (ii) sodno odločbo z dne 11. junija 2013, s katero je bilo poročilo priznano. |
| --- | --- |

(149)

Pozneje v preiskavi, in sicer 3. julija 2013, je družba GNV Komisiji predložila dva dokumenta: (i) poročilo strokovnjaka, ki ga je imenovalo sodišče v okviru civilnega spora, ki ga je sprožila družba GNV zoper družbo Saremar pred sodiščem v Genovi, in (ii) sodno odločbo z dne 11. junija 2013, s katero je bilo poročilo priznano.

| (150) | Strokovnjak je proučil tri vprašanja, pomembna za sedanjo oceno državne pomoči, ki jih je nato vključil v poročilo, in sicer: (i) ali je dokapitalizacija dodelila prednost podružnici, ki je upravljala obe povezavi s celino, (ii) skladnost dokapitalizacije z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in (iii) skladnost subvencije, ki je bila plačana družbi Saremar za promocijske dejavnosti, s trgom. |
| --- | --- |

(150)

Strokovnjak je proučil tri vprašanja, pomembna za sedanjo oceno državne pomoči, ki jih je nato vključil v poročilo, in sicer: (i) ali je dokapitalizacija dodelila prednost podružnici, ki je upravljala obe povezavi s celino, (ii) skladnost dokapitalizacije z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in (iii) skladnost subvencije, ki je bila plačana družbi Saremar za promocijske dejavnosti, s trgom.

| (151) | V skladu s poročilom je bil namen dokapitalizacije ohranjanje preživetja družbe glede na negotovo podaljšanje prvotnega sporazuma za naslednjih 12 mesecev in s tem razpoložljivost nadomestila za naslednje leto. Poročilo temelji na dokumentu, odobrenem z bilanco stanja leta 2011 (29), ki opozarja, da je leta 2011 na obeh povezavah do celinske Italije nastala operativna izguba v višini 214 000 EUR in da so bile zaradi negotovosti v zvezi s privatizacijo družbe Tirrenia negotove tudi državne subvencije. Poročilo ugotavlja, da je bila dokapitalizacija potrebna za zagotovitev nadaljnjega delovanja. Pomenila je koristi za podružnico, ki je upravljala povezave do manjših otokov, in podružnico, ki je zagotavljala storitve prevoza do celine. |
| --- | --- |

(151)

V skladu s poročilom je bil namen dokapitalizacije ohranjanje preživetja družbe glede na negotovo podaljšanje prvotnega sporazuma za naslednjih 12 mesecev in s tem razpoložljivost nadomestila za naslednje leto. Poročilo temelji na dokumentu, odobrenem z bilanco stanja leta 2011 (29), ki opozarja, da je leta 2011 na obeh povezavah do celinske Italije nastala operativna izguba v višini 214 000 EUR in da so bile zaradi negotovosti v zvezi s privatizacijo družbe Tirrenia negotove tudi državne subvencije. Poročilo ugotavlja, da je bila dokapitalizacija potrebna za zagotovitev nadaljnjega delovanja. Pomenila je koristi za podružnico, ki je upravljala povezave do manjših otokov, in podružnico, ki je zagotavljala storitve prevoza do celine.

29

| (152) | Poročilo v nadaljevanju navaja, da je imela družba Saremar leta 2011 skupni presežek v višini 2 523 439 EUR. Ta znesek je vključeval dobiček v višini 2 737 797 EUR na poteh, ki so se upravljale v okviru sporazuma z državo, in izgubo v višini 214 358 EUR na poteh na celino. |
| --- | --- |

(152)

Poročilo v nadaljevanju navaja, da je imela družba Saremar leta 2011 skupni presežek v višini 2 523 439 EUR. Ta znesek je vključeval dobiček v višini 2 737 797 EUR na poteh, ki so se upravljale v okviru sporazuma z državo, in izgubo v višini 214 358 EUR na poteh na celino.

| (153) | Strokovnjak je ugotovil tudi, da dokapitalizacija ni bila skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, glede na negotov položaj družbe, ki je izgubila več kot eno tretjino svojega registriranega kapitala, in visokokonkurenčni trg, na katerem je delovala družba, ter njene omejene prihodnje poslovne možnosti. Ugotovil je, da zasebni vlagatelj najverjetneje ne bi vložil v tako dejavnost. |
| --- | --- |

(153)

Strokovnjak je ugotovil tudi, da dokapitalizacija ni bila skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, glede na negotov položaj družbe, ki je izgubila več kot eno tretjino svojega registriranega kapitala, in visokokonkurenčni trg, na katerem je delovala družba, ter njene omejene prihodnje poslovne možnosti. Ugotovil je, da zasebni vlagatelj najverjetneje ne bi vložil v tako dejavnost.

| (154) | Kar zadeva skladnost cene za promocijske dejavnosti s tržno vrednostjo, je strokovnjak ugotovil, da je družba Saremar glede na bilanco stanja družbe za leto 2011 prejela 2 479 000 EUR kot nadomestilo za zagotavljanje oglaševalskih storitev na plovilih, ki so se uporabljala na poteh do celine. Analizirana je bila tržna skladnost te cene, in sicer so se stroški, nastali pri izvajanju storitev prevoza, delili s številom prepeljanih potnikov. Rezultat je bil 18,47 EUR stroškov na potnika in se je štel za presežnega v primerjavi z normalnimi stroški za to vrsto oglaševanja, še zlasti glede na dejstvo, da je bilo oglaševanje namenjeno potnikom na krovu, ki so torej že izbrali Sardinijo kot turistično destinacijo. Za ceno, ki jo je plačala RAS, se je štelo, da ne izraža tržne vrednosti promocijskih dejavnosti, ki jih je izvajala družba Saremar. |
| --- | --- |

(154)

Kar zadeva skladnost cene za promocijske dejavnosti s tržno vrednostjo, je strokovnjak ugotovil, da je družba Saremar glede na bilanco stanja družbe za leto 2011 prejela 2 479 000 EUR kot nadomestilo za zagotavljanje oglaševalskih storitev na plovilih, ki so se uporabljala na poteh do celine. Analizirana je bila tržna skladnost te cene, in sicer so se stroški, nastali pri izvajanju storitev prevoza, delili s številom prepeljanih potnikov. Rezultat je bil 18,47 EUR stroškov na potnika in se je štel za presežnega v primerjavi z normalnimi stroški za to vrsto oglaševanja, še zlasti glede na dejstvo, da je bilo oglaševanje namenjeno potnikom na krovu, ki so torej že izbrali Sardinijo kot turistično destinacijo. Za ceno, ki jo je plačala RAS, se je štelo, da ne izraža tržne vrednosti promocijskih dejavnosti, ki jih je izvajala družba Saremar.

| (155) | Družba GNV je Komisiji predložila tudi pripombe družbe Saremar o poročilu, pripravljenem v okviru nacionalnih postopkov. Družba Saremar je v svojih pripombah poudarila, da je organ NCA že potrdil, da je bil njen delež trga za storitve pomorskega prevoza na povezavi od Sardinije do celinske Italije še naprej le obroben, zato ni mogla spremeniti že obstoječih tržnih pogojev. Družba Saremar je prav tako potrdila negativni rezultat leta 2011 (214 358 EUR) na poteh, ki Sardinijo povezujejo s celino. Navedla je, da bi družba za izravnavo izgub na obeh poteh do celine morala povišati voznine na ravni, ki jih zaračunavajo zasebni gospodarski subjekti. |
| --- | --- |

(155)

Družba GNV je Komisiji predložila tudi pripombe družbe Saremar o poročilu, pripravljenem v okviru nacionalnih postopkov. Družba Saremar je v svojih pripombah poudarila, da je organ NCA že potrdil, da je bil njen delež trga za storitve pomorskega prevoza na povezavi od Sardinije do celinske Italije še naprej le obroben, zato ni mogla spremeniti že obstoječih tržnih pogojev. Družba Saremar je prav tako potrdila negativni rezultat leta 2011 (214 358 EUR) na poteh, ki Sardinijo povezujejo s celino. Navedla je, da bi družba za izravnavo izgub na obeh poteh do celine morala povišati voznine na ravni, ki jih zaračunavajo zasebni gospodarski subjekti.

| (156) | Dejstvo, da so se storitve na obeh poteh nehale izvajati septembra 2011, je pripomoglo k omejitvi operativnih izgub. Nadaljnje obratovanje poti bi negativno vplivalo na rezultate in pripeljalo do posredovanja RAS, ki bi pokrila operativne izgube. |
| --- | --- |

(156)

Dejstvo, da so se storitve na obeh poteh nehale izvajati septembra 2011, je pripomoglo k omejitvi operativnih izgub. Nadaljnje obratovanje poti bi negativno vplivalo na rezultate in pripeljalo do posredovanja RAS, ki bi pokrila operativne izgube.

| (157) | Družba Saremar je poudarila, da je bilo stanje družbe v času dokapitalizacije kritično, saj obstaja (ne ravno skromno) tveganje za znižanja javnih subvencij. Zaradi nezmožnosti države, da bi podprla družbo, tudi v poslovodnem smislu, je finančna situacije družbe zbujala veliko zaskrbljenost. Po mnenju družbe Saremar bi bila zaradi tega vsaka primerjava z zasebnimi gospodarskimi subjekti neprimerna. |
| --- | --- |

(157)

Družba Saremar je poudarila, da je bilo stanje družbe v času dokapitalizacije kritično, saj obstaja (ne ravno skromno) tveganje za znižanja javnih subvencij. Zaradi nezmožnosti države, da bi podprla družbo, tudi v poslovodnem smislu, je finančna situacije družbe zbujala veliko zaskrbljenost. Po mnenju družbe Saremar bi bila zaradi tega vsaka primerjava z zasebnimi gospodarskimi subjekti neprimerna.

6.   PRIPOMBE IZ ITALIJE GLEDE PRIPOMB ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE IZ ITALIJE GLEDE PRIPOMB ZAINTERESIRANIH STRANI

| (158) | Italija ni predložila pripomb o ugotovitvah zainteresiranih strani v zvezi z ukrepi, ki jih je RAS sprejela v korist družbe Saremar. |
| --- | --- |

(158)

Italija ni predložila pripomb o ugotovitvah zainteresiranih strani v zvezi z ukrepi, ki jih je RAS sprejela v korist družbe Saremar.

7.   OCENA

OCENA

7.1   OBSTOJ POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

OBSTOJ POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (159) | V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli pomoč iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(159)

V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli pomoč iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (160) | Merila iz člena 107(1) so kumulativna. Za določitev, ali priglašeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1), morajo biti torej izpolnjeni vsi navedeni pogoji. Za finančno podporo namreč velja, da:






  (a) | jo je dodelila država članica ali je bila dodeljena iz državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(160)

Merila iz člena 107(1) so kumulativna. Za določitev, ali priglašeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1), morajo biti torej izpolnjeni vsi navedeni pogoji. Za finančno podporo namreč velja, da:

(a)

jo je dodelila država članica ali je bila dodeljena iz državnih sredstev;

| (b) | daje prednost določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga; |
| --- | --- |

(b)

daje prednost določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga;

| (c) | izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco; |
| --- | --- |

(c)

izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco;

| (d) | vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

vpliva na trgovino med državami članicami.

7.1.1   NADOMESTILO ZA UPRAVLJANJE DVEH DODATNIH POTI, KI SARDINIJO POVEZUJETA S CELINO

Državna sredstva

Državna sredstva

| (161) | Pomoč pomeni državno pomoč, če jo je mogoče pripisati finančnemu ukrepu države in če je neposredno ali posredno dodeljena iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(161)

Pomoč pomeni državno pomoč, če jo je mogoče pripisati finančnemu ukrepu države in če je neposredno ali posredno dodeljena iz državnih sredstev.

| (162) | Nadomestilo družbi Saremar za upravljanje obeh pomorskih poti črpa RAS iz deželnega proračuna. Zato se pripiše državi in je dodeljena iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(162)

Nadomestilo družbi Saremar za upravljanje obeh pomorskih poti črpa RAS iz deželnega proračuna. Zato se pripiše državi in je dodeljena iz državnih sredstev.

| (163) | Subvencija, dodeljena družbi Saremar za promocijske dejavnosti, se lahko pripiše državi, saj je Agencija v celoti v lasti RAS in je njena naloga izvajati deželne politike v smislu turizma in deželnega razvoja. Niti Komisiji razpoložljive informacije niti pripombe zainteresiranih strani, predložene po začetku postopka, niso vsebovale pomislekov glede odgovornosti države za ta ukrep. |
| --- | --- |

(163)

Subvencija, dodeljena družbi Saremar za promocijske dejavnosti, se lahko pripiše državi, saj je Agencija v celoti v lasti RAS in je njena naloga izvajati deželne politike v smislu turizma in deželnega razvoja. Niti Komisiji razpoložljive informacije niti pripombe zainteresiranih strani, predložene po začetku postopka, niso vsebovale pomislekov glede odgovornosti države za ta ukrep.

| (164) | Kar zadeva priporočilna pisma, Komisija ugotavlja, da zgolj določajo zavezo RAS, da bo banke obvestila o vsaki spremembi svojega deleža v družbi, čemur bo dodala izjavo, da bo v okviru svoje zmogljivosti delničarke zagotovila, da se družba Saremar upravlja učinkovito, uspešno in gospodarno. Ker navedena priporočilna pisma niso jamčila nobene finančne obveznosti družbe Saremar, niso ustvarila morebitnega prihodnjega bremena za državna sredstva. Komisija na podlagi tega sklepa, da ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(164)

Kar zadeva priporočilna pisma, Komisija ugotavlja, da zgolj določajo zavezo RAS, da bo banke obvestila o vsaki spremembi svojega deleža v družbi, čemur bo dodala izjavo, da bo v okviru svoje zmogljivosti delničarke zagotovila, da se družba Saremar upravlja učinkovito, uspešno in gospodarno. Ker navedena priporočilna pisma niso jamčila nobene finančne obveznosti družbe Saremar, niso ustvarila morebitnega prihodnjega bremena za državna sredstva. Komisija na podlagi tega sklepa, da ne pomenijo državne pomoči.

| (165) | Vse druge ukrepe RAS dodeli neposredno iz deželnega proračuna, zato pomenijo državna sredstva. |
| --- | --- |

(165)

Vse druge ukrepe RAS dodeli neposredno iz deželnega proračuna, zato pomenijo državna sredstva.

Selektivnost

Selektivnost

| (166) | Vsi ukrepi, ki se ocenjujejo, vključno nadomestilo za upravljanje pomorskih poti, so dodeljeni enemu prejemniku, zaradi česar so jasno selektivni. |
| --- | --- |

(166)

Vsi ukrepi, ki se ocenjujejo, vključno nadomestilo za upravljanje pomorskih poti, so dodeljeni enemu prejemniku, zaradi česar so jasno selektivni.

Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

Nadomestilo za upravljanje obeh poti med Sardinijo in celinsko Italijo

Nadomestilo za upravljanje obeh poti med Sardinijo in celinsko Italijo

| (167) | RAS je med formalnim postopkom preiskave najprej trdila, da je bilo nadomestilo za upravljanje obeh poti skladno z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nato je RAS menila, da je izpolnjevalo merila iz zadeve Altmark. |
| --- | --- |

(167)

RAS je med formalnim postopkom preiskave najprej trdila, da je bilo nadomestilo za upravljanje obeh poti skladno z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nato je RAS menila, da je izpolnjevalo merila iz zadeve Altmark.

| (168) | Obseg, v katerem nadomestilo izpolnjuje merila iz zadeve Altmark, je ocenjeno v uvodni izjavi 180 in naslednjih. Komisija sicer na splošno ugotavlja, da je treba razlikovati med preskusom načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu in izpolnjevanjem meril iz zadeve Altmark. Oba preskusa sta namenjena oceni obstoja prednosti za upravičenca, pri čemer pa se jasno nanašata a različne vloge, ki jih lahko imajo javni organi pri sprejemanju finančnih ukrepov v korist zadevnega podjetja. Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu se uporabi, ko imajo javni organi vlogo delničarjev (tj. predvsem z namenom pridobiti dobiček iz upravljanja), medtem ko se zadeva Altmark uporabi, ko si javni organi prizadevajo za cilje javnega interesa, ki niso tipični za zasebni gospodarski subjekt (tj. možnost dobička je na drugem mestu, če sploh) (30). Trditve RAS, da bi upravičila nadomestilo za upravljanje obeh poti med Sardinijo in celinsko Italijo, se zato zdijo kontradiktorne. |
| --- | --- |

(168)

Obseg, v katerem nadomestilo izpolnjuje merila iz zadeve Altmark, je ocenjeno v uvodni izjavi 180 in naslednjih. Komisija sicer na splošno ugotavlja, da je treba razlikovati med preskusom načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu in izpolnjevanjem meril iz zadeve Altmark. Oba preskusa sta namenjena oceni obstoja prednosti za upravičenca, pri čemer pa se jasno nanašata a različne vloge, ki jih lahko imajo javni organi pri sprejemanju finančnih ukrepov v korist zadevnega podjetja. Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu se uporabi, ko imajo javni organi vlogo delničarjev (tj. predvsem z namenom pridobiti dobiček iz upravljanja), medtem ko se zadeva Altmark uporabi, ko si javni organi prizadevajo za cilje javnega interesa, ki niso tipični za zasebni gospodarski subjekt (tj. možnost dobička je na drugem mestu, če sploh) (30). Trditve RAS, da bi upravičila nadomestilo za upravljanje obeh poti med Sardinijo in celinsko Italijo, se zato zdijo kontradiktorne.

30

| (169) | Komisija poleg tega ugotavlja, da je ukrep lahko skladen z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu le, če temelji na razumnih možnostih za uspešnost dejavnosti za upravičenca. RAS trdi, da so postopek in koraki, ki jih je izvajala pred sprejetjem sklepa o pooblastitvi družbe Saremar za upravljanje zadevnih poti, primerljivi s tistimi, ki jih je na trgu izvajal zasebni gospodarski subjekt v podobnih okoliščinah. Kljub temu Komisiji med preiskavo ni bil predložen poslovni načrt ali tržna preiskava, ki jo je domnevno izvedla družba Saremar, preden je pridobila javno podporo, čeprav so bile države članice tiste, ki so morale zagotoviti nepristranske dokaze o tem, da se nadomestilo za upravljanje obeh poti med Sardinijo in celinsko Italijo pripiše državi v njeni vlogi delničarja (31). Nasprotno, RAS je z dopisom z dne 26. septembra 2013 potrdila, da se kljub temu, da je bila s sklepom 36/6 predvidena priprava poslovnega načrta, za upravljanje poti poleti 2012 tak načrt ni pripravil. Zato je vsaj glede poletne sezone 2012 RAS sprejela sklep o ponovnem začetku obratovanja obeh poti, preden je družba Saremar sploh pripravila poslovni načrt. Poleg tega je v skladu z bilanco stanja družbe Saremar, in kot je ta družba tudi potrdila v okviru nacionalnih civilnih postopkov, upravljanje obeh poti v poletni sezoni leta 2011 ustvarilo izgubo, zaradi česar ne more smiselno upravičiti sklepa o nadaljnjem obratovanju istih poti leta 2012, zlasti ker ni bilo poslovnega načrta ali napovedi, da bosta poti v prihodnosti postali precej dobičkonosni. Komisija končno ugotavlja, da nadomestila za upravljanje obeh poti med Sardinijo in celinsko Italijo ni mogoče pripisati državi v njeni vlogi delničarja, zato ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(169)

Komisija poleg tega ugotavlja, da je ukrep lahko skladen z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu le, če temelji na razumnih možnostih za uspešnost dejavnosti za upravičenca. RAS trdi, da so postopek in koraki, ki jih je izvajala pred sprejetjem sklepa o pooblastitvi družbe Saremar za upravljanje zadevnih poti, primerljivi s tistimi, ki jih je na trgu izvajal zasebni gospodarski subjekt v podobnih okoliščinah. Kljub temu Komisiji med preiskavo ni bil predložen poslovni načrt ali tržna preiskava, ki jo je domnevno izvedla družba Saremar, preden je pridobila javno podporo, čeprav so bile države članice tiste, ki so morale zagotoviti nepristranske dokaze o tem, da se nadomestilo za upravljanje obeh poti med Sardinijo in celinsko Italijo pripiše državi v njeni vlogi delničarja (31). Nasprotno, RAS je z dopisom z dne 26. septembra 2013 potrdila, da se kljub temu, da je bila s sklepom 36/6 predvidena priprava poslovnega načrta, za upravljanje poti poleti 2012 tak načrt ni pripravil. Zato je vsaj glede poletne sezone 2012 RAS sprejela sklep o ponovnem začetku obratovanja obeh poti, preden je družba Saremar sploh pripravila poslovni načrt. Poleg tega je v skladu z bilanco stanja družbe Saremar, in kot je ta družba tudi potrdila v okviru nacionalnih civilnih postopkov, upravljanje obeh poti v poletni sezoni leta 2011 ustvarilo izgubo, zaradi česar ne more smiselno upravičiti sklepa o nadaljnjem obratovanju istih poti leta 2012, zlasti ker ni bilo poslovnega načrta ali napovedi, da bosta poti v prihodnosti postali precej dobičkonosni. Komisija končno ugotavlja, da nadomestila za upravljanje obeh poti med Sardinijo in celinsko Italijo ni mogoče pripisati državi v njeni vlogi delničarja, zato ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

31

| (170) | Kar zadeva domnevno izpolnitev meril iz zadeve Altmark, Italija trdi, da je bila opredeljena dejavnost v javnem interesu upravljanje obeh navedenih kabotažnih poti po ugodnih cenah (32). V tem okviru Komisija ugotavlja, da storitve lahko pomenijo storitve splošnega gospodarskega pomena le, če jih trg ob odsotnosti javnega nadomestila ne bi zadovoljivo zagotavljal, in le pod pogoji (kot je cena), podobnimi tistim, ki so jih opredelili javni organi (33). Po navedbah RAS je bilo pooblastilo družbi Saremar za začasno upravljanje obeh poti kratkoročen ukrep, dokler se ne bi sprejeli učinkovitejši rešilni ukrepi proti nedelovanju trga pri zagotavljanju cenovno ugodnih povezav med Sardinijo in celinsko Italijo. |
| --- | --- |

(170)

Kar zadeva domnevno izpolnitev meril iz zadeve Altmark, Italija trdi, da je bila opredeljena dejavnost v javnem interesu upravljanje obeh navedenih kabotažnih poti po ugodnih cenah (32). V tem okviru Komisija ugotavlja, da storitve lahko pomenijo storitve splošnega gospodarskega pomena le, če jih trg ob odsotnosti javnega nadomestila ne bi zadovoljivo zagotavljal, in le pod pogoji (kot je cena), podobnimi tistim, ki so jih opredelili javni organi (33). Po navedbah RAS je bilo pooblastilo družbi Saremar za začasno upravljanje obeh poti kratkoročen ukrep, dokler se ne bi sprejeli učinkovitejši rešilni ukrepi proti nedelovanju trga pri zagotavljanju cenovno ugodnih povezav med Sardinijo in celinsko Italijo.

32

33

| (171) | Akti o pooblastitvi sicer ne navajajo izrecno, da upravljanje obeh poti do celine pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, vendar navajajo, da so splošni predpogoj za upravljanje poti cenovno ugodne voznine. V celotnem formalnem postopku preiskave sta RAS in družba Saremar vztrajali pri utemeljitvi ukrepa kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta utemeljitev je zlasti očitna v njunih pripombah o sklepu iz leta 2012, ne glede na dodatni argument o skladnosti z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(171)

Akti o pooblastitvi sicer ne navajajo izrecno, da upravljanje obeh poti do celine pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena, vendar navajajo, da so splošni predpogoj za upravljanje poti cenovno ugodne voznine. V celotnem formalnem postopku preiskave sta RAS in družba Saremar vztrajali pri utemeljitvi ukrepa kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta utemeljitev je zlasti očitna v njunih pripombah o sklepu iz leta 2012, ne glede na dodatni argument o skladnosti z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (172) | Komisija bo v okviru naslednjih ukrepov proučila domnevno upoštevanje pogojev, ki jih je določilo sodišče v svoji sodbi v zadevi Altmark, na podlagi česar bo ugotovila, ali nadomestilo, plačano družbi Saremar za izvajanje javnih storitev, pomeni prednost v smislu člena 107(1) PDEU. Navedeni pogoji so kumulativni, kar pomeni, da če le en od njih ni izpolnjen, se za nadomestilo šteje, da za upravičenca pomeni prednost v smislu člena 107(1) PDEU. Navedene pogoje je mogoče povzeti takole:






  (a) | podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko odgovorno izpolnjevati obveznosti javnih storitev, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene (pogoj 1 iz zadeve Altmark); |
| --- | --- | --- |

(172)

Komisija bo v okviru naslednjih ukrepov proučila domnevno upoštevanje pogojev, ki jih je določilo sodišče v svoji sodbi v zadevi Altmark, na podlagi česar bo ugotovila, ali nadomestilo, plačano družbi Saremar za izvajanje javnih storitev, pomeni prednost v smislu člena 107(1) PDEU. Navedeni pogoji so kumulativni, kar pomeni, da če le en od njih ni izpolnjen, se za nadomestilo šteje, da za upravičenca pomeni prednost v smislu člena 107(1) PDEU. Navedene pogoje je mogoče povzeti takole:

(a)

podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko odgovorno izpolnjevati obveznosti javnih storitev, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene (pogoj 1 iz zadeve Altmark);

| (b) | merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej na objektiven in pregleden način (pogoj 2 iz zadeve Altmark); |
| --- | --- |

(b)

merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej na objektiven in pregleden način (pogoj 2 iz zadeve Altmark);

| (c) | nadomestilo ne sme presegati zneska, ki je nujen za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, nastalih zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, pri čemer je treba upoštevati realizirane prihodke in razumen dobiček za izpolnjevanje teh obveznosti (pogoj 3 iz zadeve Altmark); |
| --- | --- |

(c)

nadomestilo ne sme presegati zneska, ki je nujen za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, nastalih zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, pri čemer je treba upoštevati realizirane prihodke in razumen dobiček za izpolnjevanje teh obveznosti (pogoj 3 iz zadeve Altmark);

| (d) | če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, je treba raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne storitve, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (pogoj 4 iz zadeve Altmark). |
| --- | --- |

(d)

če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, je treba raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne storitve, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (pogoj 4 iz zadeve Altmark).

Pogoj 2 iz zadeve Altmark

Pogoj 2 iz zadeve Altmark

| (173) | Zaradi večje jasnosti je po mnenju Komisije smotrneje, da svojo analizo začne pri drugem pogoju iz zadeve Altmark. |
| --- | --- |

(173)

Zaradi večje jasnosti je po mnenju Komisije smotrneje, da svojo analizo začne pri drugem pogoju iz zadeve Altmark.

| (174) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da merila za izračun nadomestila niso bila določena vnaprej. Akti o pooblastitvi, in sicer sklepi 25/69, 48/65 in 36/6 za pot Golfo Aranci–Civitavecchia ter sklepa 27/4 in 36/6 za pot Vado Ligure–Porto Torres, dejansko ne navajajo izrecno kakršnega koli nadomestila, ki naj bi se dodelilo družbi Saremar za upravljanje zadevnih poti. RAS je sama priznala, da sprva ni bilo predvideno nobeno nadomestilo, ker sta se poti obravnavali kot poslovno uspešni, družba Saremar pa naj bi s pomočjo navedenih poti dosegla ekonomsko ravnovesje. RAS družbi Saremar dejansko ni nameravala dati nadomestila za zadevne storitve. Ker za upravljanje obeh zadevnih poti nadomestilo ni bilo predvideno in je bil poleg tega družbi Saremar dodeljen manevrski prostor za natančno prilagoditev voznin za dosego gospodarskega ravnotežja, Komisija ne more šteti, da so bila merila za izračun tega (neobstoječega) nadomestila določena vnaprej na objektiven in pregleden način. |
| --- | --- |

(174)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da merila za izračun nadomestila niso bila določena vnaprej. Akti o pooblastitvi, in sicer sklepi 25/69, 48/65 in 36/6 za pot Golfo Aranci–Civitavecchia ter sklepa 27/4 in 36/6 za pot Vado Ligure–Porto Torres, dejansko ne navajajo izrecno kakršnega koli nadomestila, ki naj bi se dodelilo družbi Saremar za upravljanje zadevnih poti. RAS je sama priznala, da sprva ni bilo predvideno nobeno nadomestilo, ker sta se poti obravnavali kot poslovno uspešni, družba Saremar pa naj bi s pomočjo navedenih poti dosegla ekonomsko ravnovesje. RAS družbi Saremar dejansko ni nameravala dati nadomestila za zadevne storitve. Ker za upravljanje obeh zadevnih poti nadomestilo ni bilo predvideno in je bil poleg tega družbi Saremar dodeljen manevrski prostor za natančno prilagoditev voznin za dosego gospodarskega ravnotežja, Komisija ne more šteti, da so bila merila za izračun tega (neobstoječega) nadomestila določena vnaprej na objektiven in pregleden način.

| (175) | Kot je navedeno v sklepu 20/57, naj bi se z obveznim ločenim računovodstvom zagotovilo, da družba Saremar doseže ekonomsko ravnovesje pri upravljanju poti, ne pa določila merila za prihodnje hipotetično nadomestilo, kar je bilo dejansko izključeno že na začetku. |
| --- | --- |

(175)

Kot je navedeno v sklepu 20/57, naj bi se z obveznim ločenim računovodstvom zagotovilo, da družba Saremar doseže ekonomsko ravnovesje pri upravljanju poti, ne pa določila merila za prihodnje hipotetično nadomestilo, kar je bilo dejansko izključeno že na začetku.

| (176) | Sklep RAS, da bo družbi Saremar namenila nadomestilo za upravljanje obeh zadevnih poti, je bil sprejet šele 7. avgusta 2012, zato je bil mehanizem nadomestila razvit naknadno, torej po pojavu primanjkljaja pri upravljanju poti. Kot je bilo že navedeno, ni bilo ne zneska nadomestila ne meril za njegov izračun mogoče določiti predhodno, saj se je upravljanje obeh poti, ki naj bi bili „glavni komercialni in turistični liniji“ (34), štelo za izvedljivo, zadevni poti pa naj bi družba Saremar uporabila za dosego ekonomskega ravnovesja. Komisija poudarja, da so akti o pooblastitvi jasno določili manevrski prostor družbe Saremar pri prilagoditvi voznin, da bi se zagotovilo gospodarsko uspešno upravljanje obeh poti. Komisija nadalje ugotavlja, da je bilo družbi Saremar dovoljeno spremeniti voznine z namenom doseganja cilja gospodarske uspešnosti, pri čemer je to tudi dejansko storila. Zlasti je bilo v predlogu družbe Saremar za voznine na poti Porto Torres–Vado Ligure leta 2012 navedeno, da so predlagane voznine odražale rahlo povišanje v primerjavi s tistimi, ki so se na isti poti zaračunavale leta 2011, in sicer z namenom, da bi družba dosegla pokritost stroškov. Na podlagi predlagane tarife je družba Saremar takrat predvidela, da bo upravljanje poti prineslo presežek v višini [...] EUR (*1) |
| --- | --- |

(176)

Sklep RAS, da bo družbi Saremar namenila nadomestilo za upravljanje obeh zadevnih poti, je bil sprejet šele 7. avgusta 2012, zato je bil mehanizem nadomestila razvit naknadno, torej po pojavu primanjkljaja pri upravljanju poti. Kot je bilo že navedeno, ni bilo ne zneska nadomestila ne meril za njegov izračun mogoče določiti predhodno, saj se je upravljanje obeh poti, ki naj bi bili „glavni komercialni in turistični liniji“ (34), štelo za izvedljivo, zadevni poti pa naj bi družba Saremar uporabila za dosego ekonomskega ravnovesja. Komisija poudarja, da so akti o pooblastitvi jasno določili manevrski prostor družbe Saremar pri prilagoditvi voznin, da bi se zagotovilo gospodarsko uspešno upravljanje obeh poti. Komisija nadalje ugotavlja, da je bilo družbi Saremar dovoljeno spremeniti voznine z namenom doseganja cilja gospodarske uspešnosti, pri čemer je to tudi dejansko storila. Zlasti je bilo v predlogu družbe Saremar za voznine na poti Porto Torres–Vado Ligure leta 2012 navedeno, da so predlagane voznine odražale rahlo povišanje v primerjavi s tistimi, ki so se na isti poti zaračunavale leta 2011, in sicer z namenom, da bi družba dosegla pokritost stroškov. Na podlagi predlagane tarife je družba Saremar takrat predvidela, da bo upravljanje poti prineslo presežek v višini [...] EUR (*1)

34

*1

| (177) | V sklepu 36/6 je poleg tega navedeno, da „obveznost ohranjanja ekonomskega ravnovesja ne dovoljuje takojšnjega začetka obratovanja drugih poti, da se preprečijo dodelitve nezdružljivih državnih pomoči“. Zato je bilo že v času izdaje aktov o pooblastitvi jasno, da RAS za zadevni poti ni nameravala dodeliti nadomestila. Poleg tega je jasno tudi, da se je RAS že takrat zavedala, da bi glede na prevladujoč tržni položaj subvencije, dodeljene za upravljanje kabotažnih poti do celinske Italije, verjetno pomenile nezdružljivo državno pomoč. Italijansko računsko sodišče je v svojem poročilu o računovodskih izkazih za leto 2012 sklenilo: „Upravljanje obeh poti [...], pri čemer se ne bi upoštevala obveznost ohranjanja ekonomskega ravnovesja, da bi se preprečila dodelitev nezdružljivih državnih pomoči, kot je določeno v sklepu 48/65, bi brez 10 milijonov EUR, ki jih je plačala dežela, ustvarilo primanjkljaj, višji od 13 milijonov EUR“ (35). |
| --- | --- |

(177)

V sklepu 36/6 je poleg tega navedeno, da „obveznost ohranjanja ekonomskega ravnovesja ne dovoljuje takojšnjega začetka obratovanja drugih poti, da se preprečijo dodelitve nezdružljivih državnih pomoči“. Zato je bilo že v času izdaje aktov o pooblastitvi jasno, da RAS za zadevni poti ni nameravala dodeliti nadomestila. Poleg tega je jasno tudi, da se je RAS že takrat zavedala, da bi glede na prevladujoč tržni položaj subvencije, dodeljene za upravljanje kabotažnih poti do celinske Italije, verjetno pomenile nezdružljivo državno pomoč. Italijansko računsko sodišče je v svojem poročilu o računovodskih izkazih za leto 2012 sklenilo: „Upravljanje obeh poti [...], pri čemer se ne bi upoštevala obveznost ohranjanja ekonomskega ravnovesja, da bi se preprečila dodelitev nezdružljivih državnih pomoči, kot je določeno v sklepu 48/65, bi brez 10 milijonov EUR, ki jih je plačala dežela, ustvarilo primanjkljaj, višji od 13 milijonov EUR“ (35).

35

| (178) | Kot je pojasnjeno v nadaljevanju v zvezi z analizo prvega pogoja iz zadeve Altmark, Komisija meni, da v nekem delu obdobja, ki se proučuje v tem sklepu, družba Saremar ni bila pooblaščena za izvajanje obveznosti, ki jasno opredeljuje ravni voznin, ki se štejejo kot cenovno ugodne. Ker morajo biti merila za izračun nadomestila za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev v zvezi s cenovno ugodnimi vozninami nujno povezana z ravnjo voznin, ki se štejejo za cenovno ugodne, pri čemer ta raven v tem primeru ni bila vedno jasno opredeljena, se za merila za izračun nadomestila ne more šteti, da so bila določena vnaprej na objektiven in pregleden način. |
| --- | --- |

(178)

Kot je pojasnjeno v nadaljevanju v zvezi z analizo prvega pogoja iz zadeve Altmark, Komisija meni, da v nekem delu obdobja, ki se proučuje v tem sklepu, družba Saremar ni bila pooblaščena za izvajanje obveznosti, ki jasno opredeljuje ravni voznin, ki se štejejo kot cenovno ugodne. Ker morajo biti merila za izračun nadomestila za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev v zvezi s cenovno ugodnimi vozninami nujno povezana z ravnjo voznin, ki se štejejo za cenovno ugodne, pri čemer ta raven v tem primeru ni bila vedno jasno opredeljena, se za merila za izračun nadomestila ne more šteti, da so bila določena vnaprej na objektiven in pregleden način.

| (179) | Komisija v sklepu meni, da se za drugi pogoj iz zadeve Altmark ne more šteti, da je v tem primeru izpolnjen, zato je nadomestilo družbi Saremar dodelilo prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(179)

Komisija v sklepu meni, da se za drugi pogoj iz zadeve Altmark ne more šteti, da je v tem primeru izpolnjen, zato je nadomestilo družbi Saremar dodelilo prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

Pogoj 1 iz zadeve Altmark

Pogoj 1 iz zadeve Altmark

| (180) | Komisija prav tako močno dvomi, da je izpolnjen prvi pogoj iz zadeve Altmark. |
| --- | --- |

(180)

Komisija prav tako močno dvomi, da je izpolnjen prvi pogoj iz zadeve Altmark.

| (181) | V zvezi s tem je treba upoštevati, da ni enotne in natančne opredelitve storitve, ki lahko pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s pravom Unije, bodisi v smislu prvega pogoja iz zadeve Altmark bodisi v smislu člena 106(2) PDEU (36). Točka 46 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (37), se glasi:

  „Ker ni posebnih pravil na ravni Unije, ki bi opredeljevala obseg za obstoj storitve splošnega gospodarskega pomena, imajo države članice visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena in dodeljevanju nadomestil izvajalcem zadevnih storitev. Pristojnost Komisije na tem področju je omejena na preverjanje, ali je država članica naredila očitno napako pri uvrščanju storitve med storitve splošnega gospodarskega pomena, in na ocenjevanje, ali gre pri dodelitvi nadomestila za državno pomoč. Če obstajajo specifična pravila Unije, mora država članica pri izvajanju diskrecijske pravice upoštevati tudi ta pravila, kar pa ne vpliva na dolžnost Komisije, da opravi oceno, ali je bila storitev splošnega gospodarskega pomena za namene nadzora državne pomoči pravilno uvrščena.“ |
| --- | --- |

(181)

V zvezi s tem je treba upoštevati, da ni enotne in natančne opredelitve storitve, ki lahko pomeni storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s pravom Unije, bodisi v smislu prvega pogoja iz zadeve Altmark bodisi v smislu člena 106(2) PDEU (36). Točka 46 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (37), se glasi:

36

37

„Ker ni posebnih pravil na ravni Unije, ki bi opredeljevala obseg za obstoj storitve splošnega gospodarskega pomena, imajo države članice visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena in dodeljevanju nadomestil izvajalcem zadevnih storitev. Pristojnost Komisije na tem področju je omejena na preverjanje, ali je država članica naredila očitno napako pri uvrščanju storitve med storitve splošnega gospodarskega pomena, in na ocenjevanje, ali gre pri dodelitvi nadomestila za državno pomoč. Če obstajajo specifična pravila Unije, mora država članica pri izvajanju diskrecijske pravice upoštevati tudi ta pravila, kar pa ne vpliva na dolžnost Komisije, da opravi oceno, ali je bila storitev splošnega gospodarskega pomena za namene nadzora državne pomoči pravilno uvrščena.“

| (182) | Nacionalni organi torej lahko zavzamejo stališče, da so določene storitve v splošnem interesu in jih je treba opravljati v obliki obveznosti javnih storitev, da se zagotovi zaščita javnega interesa, kadar tržne sile ne morejo zagotoviti, da se opravljajo na zahtevani ravni ali pod zahtevanimi pogoji. |
| --- | --- |

(182)

Nacionalni organi torej lahko zavzamejo stališče, da so določene storitve v splošnem interesu in jih je treba opravljati v obliki obveznosti javnih storitev, da se zagotovi zaščita javnega interesa, kadar tržne sile ne morejo zagotoviti, da se opravljajo na zahtevani ravni ali pod zahtevanimi pogoji.

| (183) | V tem primeru je bilo domnevno zagotavljanje javne storitve, ki ga je opredelila Italija, upravljanje dveh kabotažnih poti, ki povezujeta Italijo s Sardinijo, in sicer poti Civitavecchia–Olbia/Golfo Aranci in Vado Ligure–Porto Torres, po ugodnih cenah. |
| --- | --- |

(183)

V tem primeru je bilo domnevno zagotavljanje javne storitve, ki ga je opredelila Italija, upravljanje dveh kabotažnih poti, ki povezujeta Italijo s Sardinijo, in sicer poti Civitavecchia–Olbia/Golfo Aranci in Vado Ligure–Porto Torres, po ugodnih cenah.

Image 1

| (184) | Na področju kabotaže so bila na ravni Unije določena natančna pravila o obveznostih javnih storitev, in sicer v uredbi o pomorski kabotaži in, da bi se proučila morebitna državna pomoč podjetjem, ki delujejo v pomorskem prometu, v Smernicah Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet (v nadaljnjem besedilu: smernice o pomorskem prometu) (38). |
| --- | --- |

(184)

Na področju kabotaže so bila na ravni Unije določena natančna pravila o obveznostih javnih storitev, in sicer v uredbi o pomorski kabotaži in, da bi se proučila morebitna državna pomoč podjetjem, ki delujejo v pomorskem prometu, v Smernicah Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet (v nadaljnjem besedilu: smernice o pomorskem prometu) (38).

38

| (185) | Člen 4(1) uredbe o pomorski kabotaži navaja:

  „Država članica lahko sklene pogodbe o gospodarski javni službi ali naloži obveznosti gospodarske javne službe kot pogoj za zagotavljanje pomorske kabotaže ladijskim prevoznikom, ki sodelujejo v rednih prevozih na otoke z otokov in med otoki. Kadar koli država članica sklene pogodbo o gospodarski javni službi ali naloži obveznosti gospodarske javne službe, to stori na nediskriminatorni podlagi za vse ladjarje Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(185)

Člen 4(1) uredbe o pomorski kabotaži navaja:

„Država članica lahko sklene pogodbe o gospodarski javni službi ali naloži obveznosti gospodarske javne službe kot pogoj za zagotavljanje pomorske kabotaže ladijskim prevoznikom, ki sodelujejo v rednih prevozih na otoke z otokov in med otoki. Kadar koli država članica sklene pogodbo o gospodarski javni službi ali naloži obveznosti gospodarske javne službe, to stori na nediskriminatorni podlagi za vse ladjarje Skupnosti.“

| (186) | V skladu z oddelkom 9 smernic o pomorskem prometu „se lahko naložijo obveznosti javnih storitev ali dodelijo javna naročila storitev, in sicer za storitve iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 3577/92“, tj. redni prevozi na otoke, z otokov in med njimi. |
| --- | --- |

(186)

V skladu z oddelkom 9 smernic o pomorskem prometu „se lahko naložijo obveznosti javnih storitev ali dodelijo javna naročila storitev, in sicer za storitve iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 3577/92“, tj. redni prevozi na otoke, z otokov in med njimi.

| (187) | Iz uveljavljene sodne prakse izhaja, da se obveznosti javnih storitev lahko naložijo le, če to upravičuje potreba po zagotavljanju ustreznih rednih storitev pomorskega prevoza, ki jih ni mogoče zagotoviti zgolj s tržnimi silami (39). Sporočilo o razlaganju uredbe o pomorski kabotaži (40) potrjuje, da „so države članice (vključno z deželnimi in lokalnimi organi, kadar je primerno) tiste, ki določajo, na katerih poteh so potrebne obveznosti javnih storitev. Zlasti se obveznosti javne storitve lahko predvidijo za redne otoške kabotažne storitve v primeru nedelovanja trga za zagotavljanje ustreznih storitev.“ Poleg tega člen 2(4) uredbe o pomorski kabotaži obveznosti javnih storitev opredeljuje kot obveznosti, ki jih zadevni lastnik plovila ob upoštevanju lastnega komercialnega interesa ne bi predvidel ali jih ne bi predvidel v enakem obsegu ali pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(187)

Iz uveljavljene sodne prakse izhaja, da se obveznosti javnih storitev lahko naložijo le, če to upravičuje potreba po zagotavljanju ustreznih rednih storitev pomorskega prevoza, ki jih ni mogoče zagotoviti zgolj s tržnimi silami (39). Sporočilo o razlaganju uredbe o pomorski kabotaži (40) potrjuje, da „so države članice (vključno z deželnimi in lokalnimi organi, kadar je primerno) tiste, ki določajo, na katerih poteh so potrebne obveznosti javnih storitev. Zlasti se obveznosti javne storitve lahko predvidijo za redne otoške kabotažne storitve v primeru nedelovanja trga za zagotavljanje ustreznih storitev.“ Poleg tega člen 2(4) uredbe o pomorski kabotaži obveznosti javnih storitev opredeljuje kot obveznosti, ki jih zadevni lastnik plovila ob upoštevanju lastnega komercialnega interesa ne bi predvidel ali jih ne bi predvidel v enakem obsegu ali pod enakimi pogoji.

39

40

| (188) | Kot je bilo navedeno, RAS meni, da so bile obveznosti javnih storitev v tem primeru naložene v smislu zahteve, da družba Saremar zaračunava ugodne cene na obeh kabotažnih poteh do celinske Italije. Spodnja tabela kaže posebne voznine, ki naj bi jih družba Saremar zaračunala na poteh, kot je določeno v aktih o pooblastitvi. Glede na to, da akti o pooblastitvi ne navajajo natančnih voznin, so se za leto 2012 upoštevale voznine, ki jih je družba Saremar predlagala RAS.

  Razpredelnica 3


  Voznine za potnike (potniki na krovu), določene v aktih o pooblastitvi | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure – Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| poletna sezona 2011 | (Sklep 25/69)






  — | 21 EUR od 15. junija do 15. julija in od 1. do 15. septembra; |

(188)

Kot je bilo navedeno, RAS meni, da so bile obveznosti javnih storitev v tem primeru naložene v smislu zahteve, da družba Saremar zaračunava ugodne cene na obeh kabotažnih poteh do celinske Italije. Spodnja tabela kaže posebne voznine, ki naj bi jih družba Saremar zaračunala na poteh, kot je določeno v aktih o pooblastitvi. Glede na to, da akti o pooblastitvi ne navajajo natančnih voznin, so se za leto 2012 upoštevale voznine, ki jih je družba Saremar predlagala RAS.

Razpredelnica 3

Razpredelnica 3

Voznine za potnike (potniki na krovu), določene v aktih o pooblastitvi

Voznine za potnike (potniki na krovu), določene v aktih o pooblastitvi

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure – Porto Torres

poletna sezona 2011

(Sklep 25/69)

—

21 EUR od 15. junija do 15. julija in od 1. do 15. septembra;

| — | 35 EUR od 16. julija do 31. avgusta. |
| --- | --- |

—

35 EUR od 16. julija do 31. avgusta.

(Sklep 27/4)

| — | 35 EUR od 22. junija do 15. julija in od 1. do 15. septembra; |
| --- | --- |

—

35 EUR od 22. junija do 15. julija in od 1. do 15. septembra;

| — | 40 EUR od 16. julija do 31. avgusta. |
| --- | --- |

—

40 EUR od 16. julija do 31. avgusta.

Za rezidente Sardinije naj bi veljal 15-odstotni popust.

zimska sezona 2012

(Sklep 48/65)

| — | družba Saremar naj bi uporabila nizko sezonsko voznino, zaračunano v letu 2011 (tj. 21 EUR). |
| --- | --- |

—

družba Saremar naj bi uporabila nizko sezonsko voznino, zaračunano v letu 2011 (tj. 21 EUR).

ne obratuje

ne obratuje

poletna sezona 2012

| — | 21 EUR od 16. januarja do 30. maja, junija in julija (od ponedeljka do četrtka) ter od 3. septembra do 31. decembra 2012; |
| --- | --- |

—

21 EUR od 16. januarja do 30. maja, junija in julija (od ponedeljka do četrtka) ter od 3. septembra do 31. decembra 2012;

| — | 25 EUR junija in julija (od petka do nedelje), 30. in 31. julija, 1. in 2. septembra; |
| --- | --- |

—

25 EUR junija in julija (od petka do nedelje), 30. in 31. julija, 1. in 2. septembra;

| — | 35 EUR od 1. do 31. avgusta. |
| --- | --- |

—

35 EUR od 1. do 31. avgusta.

| — | 35 EUR (30 EUR za rezidente) od 1. do 14. junija in od 3. do 15. septembra; |
| --- | --- |

—

35 EUR (30 EUR za rezidente) od 1. do 14. junija in od 3. do 15. septembra;

| — | 38 EUR (33 EUR za rezidente) od 15. junija do 13. julija; |
| --- | --- |

—

38 EUR (33 EUR za rezidente) od 15. junija do 13. julija;

| — | 44 EUR (38 EUR za rezidente) od 14. julija do 2. septembra. |
| --- | --- |

—

44 EUR (38 EUR za rezidente) od 14. julija do 2. septembra.

| (189) | Komisija ugotavlja, da akti o pooblastitvi ne nalagajo drugih obveznosti javnih storitev, kar zadeva pogostost, zmogljivost ali redno izvajanje (mešanih) storitev, ki jih opravlja družba Saremar, pri čemer je morda izjema sklep 48/65 o začetku obratovanja poti Olbia–Civitavecchia v zimski sezoni leta 2012, v skladu s katerim mora družba Saremar upravljati pot dnevno s potniškimi trajekti. Niti Italijani niso Komisiji med preiskavo sporočili, da so bile družbi Saremar naložene druge zahteve, ki niso bile določene v prej navedenih aktih o pooblastitvi. |
| --- | --- |

(189)

Komisija ugotavlja, da akti o pooblastitvi ne nalagajo drugih obveznosti javnih storitev, kar zadeva pogostost, zmogljivost ali redno izvajanje (mešanih) storitev, ki jih opravlja družba Saremar, pri čemer je morda izjema sklep 48/65 o začetku obratovanja poti Olbia–Civitavecchia v zimski sezoni leta 2012, v skladu s katerim mora družba Saremar upravljati pot dnevno s potniškimi trajekti. Niti Italijani niso Komisiji med preiskavo sporočili, da so bile družbi Saremar naložene druge zahteve, ki niso bile določene v prej navedenih aktih o pooblastitvi.

| (190) | Komisija meni, da je obveznost uporabe cenovno ugodnih voznin, tudi čisto samo po sebi, mogoče obravnavati kot obveznost javne storitve in bi bilo zato prizadevanje za javni interes v tem primeru upravičeno, zlasti v okviru povišanja cen storitev potniškega prometa do otoka poleti leta 2011, in sicer v obsegu, v katerem se lahko šteje, da trg še ni ponudil primerljive storitve za te voznine. |
| --- | --- |

(190)

Komisija meni, da je obveznost uporabe cenovno ugodnih voznin, tudi čisto samo po sebi, mogoče obravnavati kot obveznost javne storitve in bi bilo zato prizadevanje za javni interes v tem primeru upravičeno, zlasti v okviru povišanja cen storitev potniškega prometa do otoka poleti leta 2011, in sicer v obsegu, v katerem se lahko šteje, da trg še ni ponudil primerljive storitve za te voznine.

| (191) | Da bi Komisija preverila obstoj obveznosti javnih storitev, za katere je bila pooblaščena Saremar, in ali je bilo treba tej družbi dati nadomestilo za dodatne stroške, nastale pri izpolnjevanju teh obveznosti, mora torej proučiti:






  (a) | prvič, ali bi bila storitev neustrezna, če bi bilo njeno zagotavljanje prepuščeno zgolj tržnim silam ob upoštevanju obveznosti javnih storitev v zvezi s cenovno ugodnimi vozninami, ki jih je uvedla država članica, in |
| --- | --- | --- |

(191)

Da bi Komisija preverila obstoj obveznosti javnih storitev, za katere je bila pooblaščena Saremar, in ali je bilo treba tej družbi dati nadomestilo za dodatne stroške, nastale pri izpolnjevanju teh obveznosti, mora torej proučiti:

(a)

prvič, ali bi bila storitev neustrezna, če bi bilo njeno zagotavljanje prepuščeno zgolj tržnim silam ob upoštevanju obveznosti javnih storitev v zvezi s cenovno ugodnimi vozninami, ki jih je uvedla država članica, in

| (b) | drugič, ali je bil gospodarski subjekt dejansko pooblaščen za obveznosti javnih storitev, ki so bile jasno opredeljene. |
| --- | --- |

(b)

drugič, ali je bil gospodarski subjekt dejansko pooblaščen za obveznosti javnih storitev, ki so bile jasno opredeljene.

| (192) | Komisija je na podlagi dejstev, podrobneje opisanih v nadaljevanju, sklenila, da se v tem primeru ti pogoji niso v celoti upoštevali. |
| --- | --- |

(192)

Komisija je na podlagi dejstev, podrobneje opisanih v nadaljevanju, sklenila, da se v tem primeru ti pogoji niso v celoti upoštevali.

Poletni sezoni leta 2011 in 2012

Poletni sezoni leta 2011 in 2012

| (193) | Poleti leta 2011, ko je bila družba Saremar pooblaščena za upravljanje obeh poti, so na poti Civitavecchia–Olbia redne storitve opravljali štirje drugi gospodarski subjekti, na poti Genova–Porto Torres pa trije (41). Poleg tega je družba Tirrenia zagotavljala podobne storitve kot družba Saremar, ki so izpolnjevale precej nejasne obveznosti, določene v aktu ali aktih o pooblastitvi. Kot je bilo že opisano, je družba Tirrenia do julija 2012 dejansko zagotavljala mešane storitve tako na poti Genova–Porto Torres kot tudi na poti Civitavecchia–Olbia v okviru režima javnih storitev, za katerega so veljale obveznosti javnih storitev v zvezi z vrsto plovila, pogostostjo storitve in znižanimi cenami za rezidente Sardinije ter posebnimi kategorije v okviru prvotnih sporazumov (glej uvodno izjavo 14). Na začetku je prvotni sporazum, ki je veljal do junija 2012, določal tudi obveznosti javnih storitev v smislu voznin za zagotovitev cenovne ugodnosti zadevnih storitev. Glede na dejstvo, da so nekatere poti, zlasti pa obe poti, ki se ocenjujeta, „zagotavljali zlasti visoke ravni prometa“, so italijanski organi sklenili začasno prekiniti izvajanje obveznosti v zvezi z vozninami, naloženimi družbi Tirrenia v poletni sezoni (razen voznin za rezidente in drugih obveznosti v zvezi s pogostostjo storitev in vrsto plovila), da se družbi Tirrenia zagotovi popolna komercialna svoboda, kar zadeva cene za njene stranke (42). Enaka komercialna svoboda je bila dodeljena družbi Tirrenia/CIN z novim sporazumom v zvezi z vozninami na obeh zadevnih poteh od julija 2012 naprej (43). Zato odločitev italijanskih organov, da lahko družbi Tirrenia in Tirrenia/CIN prosto določita cene v poletni sezoni, ko so ravni prometa visoke in na teh poteh deluje več drugih ladijskih prevoznikov, ni nepremišljena, temveč je rezultat njihovih ocen v zvezi z ustreznostjo storitev, ki so jih zagotovile tržne sile v tistem letnem obdobju. Dejstvo, da je RAS prvotno menila, da bi lahko družba Saremar upravljala obe poti in zaračunavala ugodne cene ter dosegala ekonomsko ravnovesje, kaže, da so tržne sile glede na tržne pogoje na navedenih poteh zmožne zagotoviti zadovoljive storitve, predvsem poleti, ko je promet zlasti gost. |
| --- | --- |

(193)

Poleti leta 2011, ko je bila družba Saremar pooblaščena za upravljanje obeh poti, so na poti Civitavecchia–Olbia redne storitve opravljali štirje drugi gospodarski subjekti, na poti Genova–Porto Torres pa trije (41). Poleg tega je družba Tirrenia zagotavljala podobne storitve kot družba Saremar, ki so izpolnjevale precej nejasne obveznosti, določene v aktu ali aktih o pooblastitvi. Kot je bilo že opisano, je družba Tirrenia do julija 2012 dejansko zagotavljala mešane storitve tako na poti Genova–Porto Torres kot tudi na poti Civitavecchia–Olbia v okviru režima javnih storitev, za katerega so veljale obveznosti javnih storitev v zvezi z vrsto plovila, pogostostjo storitve in znižanimi cenami za rezidente Sardinije ter posebnimi kategorije v okviru prvotnih sporazumov (glej uvodno izjavo 14). Na začetku je prvotni sporazum, ki je veljal do junija 2012, določal tudi obveznosti javnih storitev v smislu voznin za zagotovitev cenovne ugodnosti zadevnih storitev. Glede na dejstvo, da so nekatere poti, zlasti pa obe poti, ki se ocenjujeta, „zagotavljali zlasti visoke ravni prometa“, so italijanski organi sklenili začasno prekiniti izvajanje obveznosti v zvezi z vozninami, naloženimi družbi Tirrenia v poletni sezoni (razen voznin za rezidente in drugih obveznosti v zvezi s pogostostjo storitev in vrsto plovila), da se družbi Tirrenia zagotovi popolna komercialna svoboda, kar zadeva cene za njene stranke (42). Enaka komercialna svoboda je bila dodeljena družbi Tirrenia/CIN z novim sporazumom v zvezi z vozninami na obeh zadevnih poteh od julija 2012 naprej (43). Zato odločitev italijanskih organov, da lahko družbi Tirrenia in Tirrenia/CIN prosto določita cene v poletni sezoni, ko so ravni prometa visoke in na teh poteh deluje več drugih ladijskih prevoznikov, ni nepremišljena, temveč je rezultat njihovih ocen v zvezi z ustreznostjo storitev, ki so jih zagotovile tržne sile v tistem letnem obdobju. Dejstvo, da je RAS prvotno menila, da bi lahko družba Saremar upravljala obe poti in zaračunavala ugodne cene ter dosegala ekonomsko ravnovesje, kaže, da so tržne sile glede na tržne pogoje na navedenih poteh zmožne zagotoviti zadovoljive storitve, predvsem poleti, ko je promet zlasti gost.

41

42

43

| (194) | Po drugi strani RAS ni zagotovila objektivne utemeljitve, zakaj storitve, ki jih je družba Tirrenia že zagotavljala v okviru prvotnega sporazuma, ki je bil že podaljšan v času pooblastitve družbe Saremar, ne bi bile ustrezne za zagotavljanje ozemeljske kontinuitete. Trditev RAS v zvezi s povišanjem cene, zabeleženim leta 2011, v tem okviru ni relevantna. Sklep NCA o povišanju cen za prevoze na Sardinijo in z nje je dejansko sankcioniral zasebne gospodarske subjekte zaradi kršitve člena 101 PDEU. Sklep NCA je pojasnil, da čeprav je družba Tirrenia prav tako v določeni meri povišala cene v referenčnem obdobju, je bilo to povišanje znatno manjše od povišanja, ki so ga izvedli zasebni konkurenti. |
| --- | --- |

(194)

Po drugi strani RAS ni zagotovila objektivne utemeljitve, zakaj storitve, ki jih je družba Tirrenia že zagotavljala v okviru prvotnega sporazuma, ki je bil že podaljšan v času pooblastitve družbe Saremar, ne bi bile ustrezne za zagotavljanje ozemeljske kontinuitete. Trditev RAS v zvezi s povišanjem cene, zabeleženim leta 2011, v tem okviru ni relevantna. Sklep NCA o povišanju cen za prevoze na Sardinijo in z nje je dejansko sankcioniral zasebne gospodarske subjekte zaradi kršitve člena 101 PDEU. Sklep NCA je pojasnil, da čeprav je družba Tirrenia prav tako v določeni meri povišala cene v referenčnem obdobju, je bilo to povišanje znatno manjše od povišanja, ki so ga izvedli zasebni konkurenti.

| (195) | Kar zadeva trditve RAS, da naj bi uvedbo obveznosti javnih storitev upravičila negotovost v zvezi s privatizacijskim postopom družbe Tirrenia, Komisija ugotavlja, da je bil prvotni sporazum podaljšan do zaključka privatizacijskega postopka že leta 2010. Zato nobena zamuda pri prodaji podružnice, ki je izvajala javne storitve, ne bi mogla povzročiti prekinitve v upravljanju relevantnih poti. |
| --- | --- |

(195)

Kar zadeva trditve RAS, da naj bi uvedbo obveznosti javnih storitev upravičila negotovost v zvezi s privatizacijskim postopom družbe Tirrenia, Komisija ugotavlja, da je bil prvotni sporazum podaljšan do zaključka privatizacijskega postopka že leta 2010. Zato nobena zamuda pri prodaji podružnice, ki je izvajala javne storitve, ne bi mogla povzročiti prekinitve v upravljanju relevantnih poti.

| (196) | Kar zadeva poletno sezono 2012, je bila družba Saremar s sklepom 36/6 z dne 1. septembra 2011 pooblaščena za upravljanje poti Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia in Vado Ligure–Porto Torres, in sicer v obdobju od 15. maja do 15. septembra 2012. RAS je navedla, da je sklep o ponovnem začetku obratovanja poti leta 2012 temeljil na možnostih za uspešnost dejavnosti glede na rezultate, zabeležene poleti 2011. Obe poti sta začeli obratovati 1. junija 2012. |
| --- | --- |

(196)

Kar zadeva poletno sezono 2012, je bila družba Saremar s sklepom 36/6 z dne 1. septembra 2011 pooblaščena za upravljanje poti Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia in Vado Ligure–Porto Torres, in sicer v obdobju od 15. maja do 15. septembra 2012. RAS je navedla, da je sklep o ponovnem začetku obratovanja poti leta 2012 temeljil na možnostih za uspešnost dejavnosti glede na rezultate, zabeležene poleti 2011. Obe poti sta začeli obratovati 1. junija 2012.

| (197) | Od julija 2012, ko je začel veljati nov sporazum med italijansko državo in družbo CIN, je prisotnost družbe Tirrenia na obeh poteh nadomestila družba Tirrenia/CIN. Nova pogodba določa minimalne pogostosti in zmogljivost, pa tudi najvišje cene za zimsko sezono in znižane cene za rezidente Sardinije ter posebne kategorije skozi vse leto. |
| --- | --- |

(197)

Od julija 2012, ko je začel veljati nov sporazum med italijansko državo in družbo CIN, je prisotnost družbe Tirrenia na obeh poteh nadomestila družba Tirrenia/CIN. Nova pogodba določa minimalne pogostosti in zmogljivost, pa tudi najvišje cene za zimsko sezono in znižane cene za rezidente Sardinije ter posebne kategorije skozi vse leto.

| (198) | RAS trdi, da se za obratovanje nekaterih poti v poletni sezoni v okviru novega sporazuma, vključno s potema, ki se ocenjujeta, ne uporabljajo obveznosti javnih storitev za voznine, da se zagotovi cenovna ugodnost storitve. Po navedbah organa NCA je ministrstvo za infrastrukturo in promet potrdilo, da čeprav je nov sporazum določil posebne (najvišje) voznine v celotnem letu, vključno z obdobjem od junija do septembra, kot tudi posebne cene za rezidente Sardinije, obratovanje zadevnih poti v tem obdobju ne spada na področje novega sporazuma, zato se obveznosti javnih storitev niso uporabljale. Zato družba CIN upravlja poti Genova–Porto Torres in Civitavecchia–Olbia po komercialnih pogojih od 1. junija do 30. septembra. |
| --- | --- |

(198)

RAS trdi, da se za obratovanje nekaterih poti v poletni sezoni v okviru novega sporazuma, vključno s potema, ki se ocenjujeta, ne uporabljajo obveznosti javnih storitev za voznine, da se zagotovi cenovna ugodnost storitve. Po navedbah organa NCA je ministrstvo za infrastrukturo in promet potrdilo, da čeprav je nov sporazum določil posebne (najvišje) voznine v celotnem letu, vključno z obdobjem od junija do septembra, kot tudi posebne cene za rezidente Sardinije, obratovanje zadevnih poti v tem obdobju ne spada na področje novega sporazuma, zato se obveznosti javnih storitev niso uporabljale. Zato družba CIN upravlja poti Genova–Porto Torres in Civitavecchia–Olbia po komercialnih pogojih od 1. junija do 30. septembra.

| (199) | Poleg že navedenega v uvodnih izjavah 193 in 194, Komisija ugotavlja, da je organ NCA junija 2012 odobril združitev Tirrenia/CIN, in sicer s pogojnim sklepom. Ta sklep je uvedel posebne pogoje za stranke, med drugim glede voznin, ki naj bi se zaračunavale na zadevnih poteh. Zlasti naj bi družbi CIN in Moby v poletni sezoni 2012 na poteh Civitavecchia–Olbia, Genova–Porto Torres in Genova–Olbia ohranili povprečni prihodek na enoto, ki ga je pridobila družba Moby poleti 2009 (razen povišanja, ki je mogoče neposredno pripisati povišanju stroškov goriva). Poleti leta 2013 naj bi družbi CIN in Moby ohranili povprečni prihodek na enoto iz leta 2012. Poleg tega naj bi v poletnih sezonah leta 2012 in 2013 za rezidente veljale posebne cene s popusti. |
| --- | --- |

(199)

Poleg že navedenega v uvodnih izjavah 193 in 194, Komisija ugotavlja, da je organ NCA junija 2012 odobril združitev Tirrenia/CIN, in sicer s pogojnim sklepom. Ta sklep je uvedel posebne pogoje za stranke, med drugim glede voznin, ki naj bi se zaračunavale na zadevnih poteh. Zlasti naj bi družbi CIN in Moby v poletni sezoni 2012 na poteh Civitavecchia–Olbia, Genova–Porto Torres in Genova–Olbia ohranili povprečni prihodek na enoto, ki ga je pridobila družba Moby poleti 2009 (razen povišanja, ki je mogoče neposredno pripisati povišanju stroškov goriva). Poleti leta 2013 naj bi družbi CIN in Moby ohranili povprečni prihodek na enoto iz leta 2012. Poleg tega naj bi v poletnih sezonah leta 2012 in 2013 za rezidente veljale posebne cene s popusti.

| (200) | Zato sklep organa NCA o združitvi zagotavlja, da družba Tirrenia/CIN na obeh zadevnih poteh ne bo določila presežnih voznin. Res je, da ko je RAS družbo Saremar pooblastila za upravljanje obeh poti s sklepom 36/6 z dne 1. septembra 2011, ni mogla poznati morebitnih pogojev, ki jih je nameraval uvesti organ NCA: Vendar je bila družba Tirrenia septembra 2011 dejansko še vedno zavezana celoletnemu zagotavljanju mešanih storitev na poteh v okviru podaljšanja starega sporazuma, pri čemer je bilo na poteh v poletni sezoni prisotnih več gospodarskih subjektov. Enako so italijanski organi že sklenili, da glede na tržne pogoje v poletni sezoni družbi Tirrenia ni bilo treba naložiti obveznosti za voznine. |
| --- | --- |

(200)

Zato sklep organa NCA o združitvi zagotavlja, da družba Tirrenia/CIN na obeh zadevnih poteh ne bo določila presežnih voznin. Res je, da ko je RAS družbo Saremar pooblastila za upravljanje obeh poti s sklepom 36/6 z dne 1. septembra 2011, ni mogla poznati morebitnih pogojev, ki jih je nameraval uvesti organ NCA: Vendar je bila družba Tirrenia septembra 2011 dejansko še vedno zavezana celoletnemu zagotavljanju mešanih storitev na poteh v okviru podaljšanja starega sporazuma, pri čemer je bilo na poteh v poletni sezoni prisotnih več gospodarskih subjektov. Enako so italijanski organi že sklenili, da glede na tržne pogoje v poletni sezoni družbi Tirrenia ni bilo treba naložiti obveznosti za voznine.

| (201) | Organ NCA je 18. junija 2013 začel preiskavo, ker družbi Tirrenia in Moby poleti 2012 nista upoštevali sklepa organa NCA o združitvi Tirrenia/CIN. RAS in družba Saremar sta trdili, da bi bil to zadosten dokaz, da voznine, ki so jih na zadevnih poteh zaračunavali konkurenti, niso ustrezale zahtevi po cenovni ugodnosti s strani RAS. Komisija ne more sprejeti te trditve. Za upravljanje obeh poti poleti leta 2012 je bila pooblaščena družba Saremar, in sicer na podlagi sklepa 36/6 z dne 1. septembra 2011, ki je bil sprejet, preden so se začele rezervacije za poletno sezono 2012. RAS zato ni mogla predvideti, da bodo stranke povišale voznine tako, da bodo s tem kršile sklep organa NCA, v času izdaje pooblastila. |
| --- | --- |

(201)

Organ NCA je 18. junija 2013 začel preiskavo, ker družbi Tirrenia in Moby poleti 2012 nista upoštevali sklepa organa NCA o združitvi Tirrenia/CIN. RAS in družba Saremar sta trdili, da bi bil to zadosten dokaz, da voznine, ki so jih na zadevnih poteh zaračunavali konkurenti, niso ustrezale zahtevi po cenovni ugodnosti s strani RAS. Komisija ne more sprejeti te trditve. Za upravljanje obeh poti poleti leta 2012 je bila pooblaščena družba Saremar, in sicer na podlagi sklepa 36/6 z dne 1. septembra 2011, ki je bil sprejet, preden so se začele rezervacije za poletno sezono 2012. RAS zato ni mogla predvideti, da bodo stranke povišale voznine tako, da bodo s tem kršile sklep organa NCA, v času izdaje pooblastila.

| (202) | Poleg tega Komisija meni, da tudi če bi bila trditev RAS, da družbi CIN ni bilo treba ohraniti cenovno ugodnih voznin v poletni sezoni, sprejeta, bi to pomenilo, da bi bile obveznosti javnih storitev po cenovno ugodnih vozninah utemeljene v poletni sezoni, in ne v obdobju od januarja do maja 2012. Ta trditev torej ne bi upravičila uvedbe obveznosti javnih storitev v zimski sezoni. |
| --- | --- |

(202)

Poleg tega Komisija meni, da tudi če bi bila trditev RAS, da družbi CIN ni bilo treba ohraniti cenovno ugodnih voznin v poletni sezoni, sprejeta, bi to pomenilo, da bi bile obveznosti javnih storitev po cenovno ugodnih vozninah utemeljene v poletni sezoni, in ne v obdobju od januarja do maja 2012. Ta trditev torej ne bi upravičila uvedbe obveznosti javnih storitev v zimski sezoni.

| (203) | Poleg tega primerjava med cenami, ki so jih potniki plačevali družbama Tirrenia in Saremar na obeh poteh, kaže, da so bile voznine na poti Olbia–Civitavecchia v poletni sezoni primerljive. Na poti Vado Ligure–Porto Torres so bile voznine družbe Saremar nižje od voznin družbe Tirrenia.

  Razpredelnica 4


  Voznine za potnike (na krovu) na poti Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| poletna sezona 2011 | — | 21 EUR od 15. junija do 15. julija in od 1. do 15. septembra; |

(203)

Poleg tega primerjava med cenami, ki so jih potniki plačevali družbama Tirrenia in Saremar na obeh poteh, kaže, da so bile voznine na poti Olbia–Civitavecchia v poletni sezoni primerljive. Na poti Vado Ligure–Porto Torres so bile voznine družbe Saremar nižje od voznin družbe Tirrenia.

Razpredelnica 4

Razpredelnica 4

Voznine za potnike (na krovu) na poti Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Voznine za potnike (na krovu) na poti Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Saremar

Tirrenia/CIN

poletna sezona 2011

—

21 EUR od 15. junija do 15. julija in od 1. do 15. septembra;

| — | 35 EUR od 16. julija 2011 do 31. avgusta 2011. |
| --- | --- |

—

35 EUR od 16. julija 2011 do 31. avgusta 2011.

21,68 EUR (21,46 EUR) za rezidente).

poletna sezona 2012

| — | 21 EUR junija in julija med tednom in od 3. do 15. septembra; |
| --- | --- |

—

21 EUR junija in julija med tednom in od 3. do 15. septembra;

| — | 25 EUR junija in julija konec tedna, 30. in 31. julija ter 1. in 2. septembra; |
| --- | --- |

—

25 EUR junija in julija konec tedna, 30. in 31. julija ter 1. in 2. septembra;

| — | 35 EUR avgusta. |
| --- | --- |

—

35 EUR avgusta.

21,68 EUR (21,46 EUR).

Razpredelnica 5

Razpredelnica 5

Voznine za potnike (na krovu) na poti Genova (Vado Ligure)–Porto Torres

Voznine za potnike (na krovu) na poti Genova (Vado Ligure)–Porto Torres

| | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- |
| poletna sezona 2011 | — | 35 EUR (29,75 EUR) od 22. maja do 15. julija in od 1. do 15. septembra; |

Saremar

Tirrenia/CIN

poletna sezona 2011

—

35 EUR (29,75 EUR) od 22. maja do 15. julija in od 1. do 15. septembra;

| — | 40 EUR (36 EUR) od 16. julija 2011 do 31. avgusta 2011. |
| --- | --- |

—

40 EUR (36 EUR) od 16. julija 2011 do 31. avgusta 2011.

53,63 EUR (37,18 EUR)

poletna sezona 2012

| — | 35 EUR (30 EUR) od 1. do 14. junija in od 3. do 15. septembra; |
| --- | --- |

—

35 EUR (30 EUR) od 1. do 14. junija in od 3. do 15. septembra;

| — | 38 EUR (33 EUR) od 15. junija do 13. julija; |
| --- | --- |

—

38 EUR (33 EUR) od 15. junija do 13. julija;

| — | 44 EUR (38 EUR) od 14. julija do 2. septembra |
| --- | --- |

—

44 EUR (38 EUR) od 14. julija do 2. septembra

53,63 EUR (37,18 EUR)

| (204) | Komisija zato meni, da italijanski organi niso dokazali, da obstaja resnična potreba po javni storitvi, kar zadeva uvedbo obveznosti za družbo Saremar, da uporabi cenovno ugodne voznine v poletnih sezonah leta 2011 in 2012. Vsekakor so bile voznine, ki jih je družba Saremar zaračunavala na poti Olbia–Civitavecchia, primerljive in včasih višje od voznin, ki sta jih že zaračunavali družbi Tirrenia in Tirrenia/CIN v odsotnosti obveznosti javnih storitev v zvezi z ravnjo voznin. |
| --- | --- |

(204)

Komisija zato meni, da italijanski organi niso dokazali, da obstaja resnična potreba po javni storitvi, kar zadeva uvedbo obveznosti za družbo Saremar, da uporabi cenovno ugodne voznine v poletnih sezonah leta 2011 in 2012. Vsekakor so bile voznine, ki jih je družba Saremar zaračunavala na poti Olbia–Civitavecchia, primerljive in včasih višje od voznin, ki sta jih že zaračunavali družbi Tirrenia in Tirrenia/CIN v odsotnosti obveznosti javnih storitev v zvezi z ravnjo voznin.

Zimska sezona

Zimska sezona

| (205) | Leta 2011, in sicer od oktobra do decembra, je družba Saremar prekinila izvajanje storitve na poti Olbia–Civitavecchia. Ponovno jo je začela izvajati pozimi leta 2012, in sicer od 16. januarja do 31. maja. Hkrati je družba Tirrenia navedeno pot upravljala v okviru obveznosti javnih storitev, uvedenih v skladu s prvotnim sporazumom, kar je zlasti zadevalo tudi voznine, ki jih je ponujala družba Tirrenia. RAS ni predložila nobene jasne utemeljitve za potrebo po obveznostih javnih storitev v zvezi z vozninami, ki jih bo na zadevni poti zaračunavala družba Saremar v zimski sezoni. |
| --- | --- |

(205)

Leta 2011, in sicer od oktobra do decembra, je družba Saremar prekinila izvajanje storitve na poti Olbia–Civitavecchia. Ponovno jo je začela izvajati pozimi leta 2012, in sicer od 16. januarja do 31. maja. Hkrati je družba Tirrenia navedeno pot upravljala v okviru obveznosti javnih storitev, uvedenih v skladu s prvotnim sporazumom, kar je zlasti zadevalo tudi voznine, ki jih je ponujala družba Tirrenia. RAS ni predložila nobene jasne utemeljitve za potrebo po obveznostih javnih storitev v zvezi z vozninami, ki jih bo na zadevni poti zaračunavala družba Saremar v zimski sezoni.

| (206) | Poleg tega primerjava med vozninami družbe Saremar in vozninami, ki jih je ponujala družba Tirrenia, kaže, da voznine družbe Saremar niso bile nižje. Zato za obveznosti v zvezi z vozninami, naložene družbi Saremar, ni mogoče šteti, da so se določile ob upoštevanju potreb javnih storitev, ki niso bile izpolnjene z obveznostmi, ki so bile že naložene družbi Tirrenia.

  Razpredelnica 6


  Voznine za potnike (na krovu) na poti Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| zimska sezona 2012 | 21 EUR | — | 19,79 EUR (18,16 EUR) nizka sezona; |

(206)

Poleg tega primerjava med vozninami družbe Saremar in vozninami, ki jih je ponujala družba Tirrenia, kaže, da voznine družbe Saremar niso bile nižje. Zato za obveznosti v zvezi z vozninami, naložene družbi Saremar, ni mogoče šteti, da so se določile ob upoštevanju potreb javnih storitev, ki niso bile izpolnjene z obveznostmi, ki so bile že naložene družbi Tirrenia.

Razpredelnica 6

Razpredelnica 6

Voznine za potnike (na krovu) na poti Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Voznine za potnike (na krovu) na poti Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Saremar

Tirrenia/CIN

zimska sezona 2012

21 EUR

—

19,79 EUR (18,16 EUR) nizka sezona;

| — | 20,61 EUR (19,98 EUR) srednja sezona (44); |
| --- | --- |

—

20,61 EUR (19,98 EUR) srednja sezona (44);

44

| — | 21,68 EUR (21,46 EUR) visoka sezona (45). |
| --- | --- |

—

21,68 EUR (21,46 EUR) visoka sezona (45).

45

Tovorni promet

Tovorni promet

| (207) | Komisija v zvezi z vozninami za tovorni promet ugotavlja, da sta bili družbi Tirrenia in Tirrenia/CIN pooblaščeni, da zagotavljata mešane storitve na zadevnih poteh. Poleg tega je leta 2011 pet gospodarskih subjektov (vključno z družbo Saremar) zagotavljalo storitve tovornega prometa na poti Olbia–Civitavecchia, trije pa na poti Vado Ligure–Porto Torres. |
| --- | --- |

(207)

Komisija v zvezi z vozninami za tovorni promet ugotavlja, da sta bili družbi Tirrenia in Tirrenia/CIN pooblaščeni, da zagotavljata mešane storitve na zadevnih poteh. Poleg tega je leta 2011 pet gospodarskih subjektov (vključno z družbo Saremar) zagotavljalo storitve tovornega prometa na poti Olbia–Civitavecchia, trije pa na poti Vado Ligure–Porto Torres.

| (208) | RAS ni zagotovila pojasnila, zakaj voznine za tovorni promet, ki so jih na zadevnih poteh zaračunavali družba Tirrenia in drugi gospodarski subjekti, niso zadostovale za izpolnitev potreb Sardinije po storitvah prevoza, niti Komisiji ni predložila primerljivih informacij o vozninah za prevoz tovora, ki so jih na zadevnih poteh zaračunavali družba Saremar in njeni konkurenti. Poleg tega povišanje cen, ki so jih na zadevnih poteh zaračunavali zasebni gospodarski subjekti v skladu s sankcijami organa NCA, velja le za leto 2011 in je omejeno na voznine za prevoz potnikov. Zato Komisija meni, da italijanski organi niso dokazali obstoja dejanske potrebe po javni storitvi v zvezi z uvedbo obveznosti javnih storitev za družbo Saremar, kar zadeva tovorni promet. |
| --- | --- |

(208)

RAS ni zagotovila pojasnila, zakaj voznine za tovorni promet, ki so jih na zadevnih poteh zaračunavali družba Tirrenia in drugi gospodarski subjekti, niso zadostovale za izpolnitev potreb Sardinije po storitvah prevoza, niti Komisiji ni predložila primerljivih informacij o vozninah za prevoz tovora, ki so jih na zadevnih poteh zaračunavali družba Saremar in njeni konkurenti. Poleg tega povišanje cen, ki so jih na zadevnih poteh zaračunavali zasebni gospodarski subjekti v skladu s sankcijami organa NCA, velja le za leto 2011 in je omejeno na voznine za prevoz potnikov. Zato Komisija meni, da italijanski organi niso dokazali obstoja dejanske potrebe po javni storitvi v zvezi z uvedbo obveznosti javnih storitev za družbo Saremar, kar zadeva tovorni promet.

| (209) | Komisija še ugotavlja, da družba Tirrenia/CIN na zadevnih poteh uporablja plovila primerljive kakovosti in zmogljivosti, kot jih imajo plovila družbe Saremar. RAS in družba Saremar med preiskavo nista trdili, da plovila družbe Tirrenia ne izpolnjujejo predhodno določenih standardov kakovosti. |
| --- | --- |

(209)

Komisija še ugotavlja, da družba Tirrenia/CIN na zadevnih poteh uporablja plovila primerljive kakovosti in zmogljivosti, kot jih imajo plovila družbe Saremar. RAS in družba Saremar med preiskavo nista trdili, da plovila družbe Tirrenia ne izpolnjujejo predhodno določenih standardov kakovosti.

| (210) | Komisija glede na navedeno ugotavlja, da RAS ni jasno dokazala potrebe po uvedbi obveznosti javnih storitev v zvezi z uporabo cenovno ugodnih voznin na obeh zadevnih poteh in obsegom, v katerem bi bile te obveznosti potrebne. |
| --- | --- |

(210)

Komisija glede na navedeno ugotavlja, da RAS ni jasno dokazala potrebe po uvedbi obveznosti javnih storitev v zvezi z uporabo cenovno ugodnih voznin na obeh zadevnih poteh in obsegom, v katerem bi bile te obveznosti potrebne.

| (211) | Poleg tega, da bi se izpolnil prvi pogoj iz zadeve Altmark, je treba ponudnika storitve pooblastiti za izvajanje jasno določenih obveznosti javnih storitev. |
| --- | --- |

(211)

Poleg tega, da bi se izpolnil prvi pogoj iz zadeve Altmark, je treba ponudnika storitve pooblastiti za izvajanje jasno določenih obveznosti javnih storitev.

| (212) | Kar zadeva opredelitev dejavnosti v javnem interesu v aktih o pooblastitvi v tem primeru, Komisija ugotavlja:






  (a) | s sklepom 20/57 je bilo družbi Saremar naloženo, naj preveri gospodarsko uspešnost zagotavljanja mešanih potniških in tovornih storitev na dveh od treh predlaganih povezav s celino. Konkretnih poti, ki naj bi obratovale, ni izbrala RAS, temveč ju je lahko po lastni presoji določil gospodarski subjekt. Čeprav RAS trdi, da je bila uvedba obveznosti javnih storitev v tem primeru upravičena, saj so konkurenčni gospodarski subjekti povišali voznine, družbi Saremar ni bila naložena nobena posebna obveznost zaračunavanja nižjih voznin na poteh, ki ju bo upravljala; |
| --- | --- | --- |

(212)

Kar zadeva opredelitev dejavnosti v javnem interesu v aktih o pooblastitvi v tem primeru, Komisija ugotavlja:

(a)

s sklepom 20/57 je bilo družbi Saremar naloženo, naj preveri gospodarsko uspešnost zagotavljanja mešanih potniških in tovornih storitev na dveh od treh predlaganih povezav s celino. Konkretnih poti, ki naj bi obratovale, ni izbrala RAS, temveč ju je lahko po lastni presoji določil gospodarski subjekt. Čeprav RAS trdi, da je bila uvedba obveznosti javnih storitev v tem primeru upravičena, saj so konkurenčni gospodarski subjekti povišali voznine, družbi Saremar ni bila naložena nobena posebna obveznost zaračunavanja nižjih voznin na poteh, ki ju bo upravljala;

| (b) | kar zadeva pot Golfo Aranci–Civitavecchia, so bile s sklepom 25/69 za obdobje od 15. junija 2011 do 15. septembra 2011 odobrene posebne voznine. Standardna voznina za zimsko sezono (od 16. januarja 2012 do 15. junija 2012) je bila določena s sklepom 48/65. S sklepom 12/28 v zvezi z upravljanjem poti v poletni sezoni 2012 je RAS samo uresničila predlog družbe Saremar o uporabi različnih voznin v nizki sezoni, ob koncih tedna in v visoki sezoni, ter predlog te družbe o treh alternativnih možnostih, kar zadeva voznino v visoki sezoni, vendar pri tem ni določila konkretnih voznin, ki jih je predlagal gospodarski subjekt. Prav tako se RAS ni odločila za eno od treh alternativnih voznin, ki jih je predlagala družba Saremar za visoko sezono. Namesto tega je RAS družbi Saremar naročila, naj uvede voznino, ki najbolje uravnovesi javni interes in cilj ekonomske uspešnosti; |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva pot Golfo Aranci–Civitavecchia, so bile s sklepom 25/69 za obdobje od 15. junija 2011 do 15. septembra 2011 odobrene posebne voznine. Standardna voznina za zimsko sezono (od 16. januarja 2012 do 15. junija 2012) je bila določena s sklepom 48/65. S sklepom 12/28 v zvezi z upravljanjem poti v poletni sezoni 2012 je RAS samo uresničila predlog družbe Saremar o uporabi različnih voznin v nizki sezoni, ob koncih tedna in v visoki sezoni, ter predlog te družbe o treh alternativnih možnostih, kar zadeva voznino v visoki sezoni, vendar pri tem ni določila konkretnih voznin, ki jih je predlagal gospodarski subjekt. Prav tako se RAS ni odločila za eno od treh alternativnih voznin, ki jih je predlagala družba Saremar za visoko sezono. Namesto tega je RAS družbi Saremar naročila, naj uvede voznino, ki najbolje uravnovesi javni interes in cilj ekonomske uspešnosti;

| (c) | voznine na poti Genova (Vado Ligure)–Porto Torres leta 2011 so bile določene s sklepom 27/4. Kar zadeva obratovanje te poti v poletni sezoni 2012, je RAS s sklepom 22/14 sprejela predlog družbe Saremar o uporabi različnih voznin v nizki, srednji in visoki sezoni. Za rezidente Sardinije naj bi veljal 15-odstotni popust. Navedeni sklep na določa konkretne ravni voznin, ki naj bi jih zaračunavala družba Saremar. |
| --- | --- |

(c)

voznine na poti Genova (Vado Ligure)–Porto Torres leta 2011 so bile določene s sklepom 27/4. Kar zadeva obratovanje te poti v poletni sezoni 2012, je RAS s sklepom 22/14 sprejela predlog družbe Saremar o uporabi različnih voznin v nizki, srednji in visoki sezoni. Za rezidente Sardinije naj bi veljal 15-odstotni popust. Navedeni sklep na določa konkretne ravni voznin, ki naj bi jih zaračunavala družba Saremar.

| (213) | Komisija zato ugotavlja, da tudi če nekateri akti o pooblastitvi v določeni meri urejajo višino zaračunanih voznin, je jasno, da se te določbe nanašajo le na majhen delež dejavnosti družbe Saremar. Za poletno sezono 2011 so bile na obeh poteh dejansko predhodno odobrene veljavne voznine. Kar zadeva obratovanje obeh poti v poletni sezoni 2012, akti o pooblastitvi ne določajo konkretnih voznin, ki jih mora zaračunati gospodarski subjekt. Proti koncu postopka preiskave je RAS Komisiji predložila dejanske voznine, ki jih je predlagala družba Saremar in so bile implicitno odobrene s sklepoma 25/69 in 27/4. |
| --- | --- |

(213)

Komisija zato ugotavlja, da tudi če nekateri akti o pooblastitvi v določeni meri urejajo višino zaračunanih voznin, je jasno, da se te določbe nanašajo le na majhen delež dejavnosti družbe Saremar. Za poletno sezono 2011 so bile na obeh poteh dejansko predhodno odobrene veljavne voznine. Kar zadeva obratovanje obeh poti v poletni sezoni 2012, akti o pooblastitvi ne določajo konkretnih voznin, ki jih mora zaračunati gospodarski subjekt. Proti koncu postopka preiskave je RAS Komisiji predložila dejanske voznine, ki jih je predlagala družba Saremar in so bile implicitno odobrene s sklepoma 25/69 in 27/4.

| (214) | Komisija ugotavlja, da je bila kljub temu družbi Saremar prepuščena precejšnja diskrecijska pravica, da prilagodi voznine. Družba Saremar je ohranila možnost prilagoditve voznin, da bi zagotovila ekonomsko uspešnost dejavnosti in zadovoljstvo strank, kar je treba predhodno priglasiti RAS. Komisija ugotavlja, da so storitve splošnega gospodarskega pomena v osnovi storitve, ki zadevajo nedelovanje trga, saj jim trg samodejno ne zagotavlja standarda, ki ga zahteva javni organ. Komisija sicer meni, da se lahko v nekaterih primerih ponudnikom javnih storitev omogoči določena prožnost, ko se domnevna obveznost javnih storitev nanaša konkretno na potrebo po zagotovitvi cenovno ugodnih voznin, vendar morajo javni organi opredeliti najvišje voznine, ki jih lahko zaračuna gospodarski subjekt, ali to prožnost povezati z objektivnimi merili, ki omogočajo, da se z razumno stopnjo verjetnosti določi višina voznine, ki velja za cenovno ugodno, ali s predhodnim postopkom avtorizacije s strani organa, ki izdaja pooblastitve. |
| --- | --- |

(214)

Komisija ugotavlja, da je bila kljub temu družbi Saremar prepuščena precejšnja diskrecijska pravica, da prilagodi voznine. Družba Saremar je ohranila možnost prilagoditve voznin, da bi zagotovila ekonomsko uspešnost dejavnosti in zadovoljstvo strank, kar je treba predhodno priglasiti RAS. Komisija ugotavlja, da so storitve splošnega gospodarskega pomena v osnovi storitve, ki zadevajo nedelovanje trga, saj jim trg samodejno ne zagotavlja standarda, ki ga zahteva javni organ. Komisija sicer meni, da se lahko v nekaterih primerih ponudnikom javnih storitev omogoči določena prožnost, ko se domnevna obveznost javnih storitev nanaša konkretno na potrebo po zagotovitvi cenovno ugodnih voznin, vendar morajo javni organi opredeliti najvišje voznine, ki jih lahko zaračuna gospodarski subjekt, ali to prožnost povezati z objektivnimi merili, ki omogočajo, da se z razumno stopnjo verjetnosti določi višina voznine, ki velja za cenovno ugodno, ali s predhodnim postopkom avtorizacije s strani organa, ki izdaja pooblastitve.

| (215) | Vendar v sedanjem primeru določbe v zvezi z veljavnimi vozninami v aktih o pooblastitvi niso dovolj konkretne, da bi se štele za jasno določene obveznosti javnih storitev (razen sklepov 25/69 in 27/4). Manevrski prostor družbe Saremar ni bil povezan z objektivnimi merili ali vsaj z merili, ki so se uporabljala na objektiven način. Zahteva po uporabi poti v skladu z ekonomskim ravnovesjem ni bila jasno izpolnjena in zadovoljstvo strank se ni merilo (po podatkih Komisije). Prav tako je morala družba Saremar obvestiti RAS o spremembah višine voznin, vendar nič ne kaže na to, da je bilo soglasje RAS pogoj za uporabo spremenjene voznine. |
| --- | --- |

(215)

Vendar v sedanjem primeru določbe v zvezi z veljavnimi vozninami v aktih o pooblastitvi niso dovolj konkretne, da bi se štele za jasno določene obveznosti javnih storitev (razen sklepov 25/69 in 27/4). Manevrski prostor družbe Saremar ni bil povezan z objektivnimi merili ali vsaj z merili, ki so se uporabljala na objektiven način. Zahteva po uporabi poti v skladu z ekonomskim ravnovesjem ni bila jasno izpolnjena in zadovoljstvo strank se ni merilo (po podatkih Komisije). Prav tako je morala družba Saremar obvestiti RAS o spremembah višine voznin, vendar nič ne kaže na to, da je bilo soglasje RAS pogoj za uporabo spremenjene voznine.

| (216) | Družba Saremar je med civilnimi postopki pred sodiščem v Genovi trdila, da bi morala družba za izravnavo izgub na obeh poteh povišati voznine. Vendar v sodnem spisu ni dokazov, da bi družba v okviru prizadevanj za doseganje cilja gospodarske uspešnosti kadar koli predlagala povišanje voznin, ki bi ga RAS zavrnila. Nasprotno, dokumenti v sodnem spisu dokazujejo, da je družba Saremar, vsaj za upravljanje poti Porto Torres–Vado Ligure, povišala voznine, da bi zagotovila, da bi družba dosegla pokritost stroškov. Zato se bolj zdi, da je družba lahko prosto določala svoje voznine. |
| --- | --- |

(216)

Družba Saremar je med civilnimi postopki pred sodiščem v Genovi trdila, da bi morala družba za izravnavo izgub na obeh poteh povišati voznine. Vendar v sodnem spisu ni dokazov, da bi družba v okviru prizadevanj za doseganje cilja gospodarske uspešnosti kadar koli predlagala povišanje voznin, ki bi ga RAS zavrnila. Nasprotno, dokumenti v sodnem spisu dokazujejo, da je družba Saremar, vsaj za upravljanje poti Porto Torres–Vado Ligure, povišala voznine, da bi zagotovila, da bi družba dosegla pokritost stroškov. Zato se bolj zdi, da je družba lahko prosto določala svoje voznine.

| (217) | Iz proučitve aktov o pooblastitvi je razvidno, da družbi Saremar ni bila naložena nobena obveznost glede voznin za upravljanje poti Olbia–Civitavecchia v obdobju od 1. do 30. maja 2012. Višina voznine, odobrena s sklepom 48/65, je veljala do konca aprila 2012, medtem ko je višina voznine, odobrena s sklepom 12/28, veljala od junija 2012. Ker se upravljanje poti ni prekinilo, se cene družbe Saremar vsaj maja 2012 niso urejale. |
| --- | --- |

(217)

Iz proučitve aktov o pooblastitvi je razvidno, da družbi Saremar ni bila naložena nobena obveznost glede voznin za upravljanje poti Olbia–Civitavecchia v obdobju od 1. do 30. maja 2012. Višina voznine, odobrena s sklepom 48/65, je veljala do konca aprila 2012, medtem ko je višina voznine, odobrena s sklepom 12/28, veljala od junija 2012. Ker se upravljanje poti ni prekinilo, se cene družbe Saremar vsaj maja 2012 niso urejale.

| (218) | Komisija glede na navedeno meni, da družba Saremar ni bila pooblaščena za jasne obveznosti, kar zadeva višino voznine, z izjemo storitve, ki jo je opravljala leta 2011, v skladu s sklepoma 25/69 in 27/4. |
| --- | --- |

(218)

Komisija glede na navedeno meni, da družba Saremar ni bila pooblaščena za jasne obveznosti, kar zadeva višino voznine, z izjemo storitve, ki jo je opravljala leta 2011, v skladu s sklepoma 25/69 in 27/4.

| (219) | Zato Komisija meni, da italijanski organi niso dokazali, da nadomestilo izpolnjuje prvi pogoj iz zadeve Altmark. |
| --- | --- |

(219)

Zato Komisija meni, da italijanski organi niso dokazali, da nadomestilo izpolnjuje prvi pogoj iz zadeve Altmark.

Pogoj 3 iz zadeve Altmark

Pogoj 3 iz zadeve Altmark

| (220) | V skladu s tretjim pogojem iz zadeve Altmark nadomestilo, prejeto za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, ne sme presegati zneska, ki je nujen za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, nastalih zaradi izpolnjevanja navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati realizirane prihodke in razumen dobiček za njihovo izpolnjevanje. |
| --- | --- |

(220)

V skladu s tretjim pogojem iz zadeve Altmark nadomestilo, prejeto za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, ne sme presegati zneska, ki je nujen za kritje vseh stroškov ali dela stroškov, nastalih zaradi izpolnjevanja navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati realizirane prihodke in razumen dobiček za njihovo izpolnjevanje.

| (221) | Kakor je Komisija že ugotovila, da RAS ni dokazala obstoja dejanske potrebe po javni storitvi na obeh zadevnih poteh v ustreznem obdobju, Komisija tudi meni, da družba Saremar ni bila upravičena do nadomestila v okviru sodne prakse v zadevi Altmark za stroške, nastale pri upravljanju obeh poti. |
| --- | --- |

(221)

Kakor je Komisija že ugotovila, da RAS ni dokazala obstoja dejanske potrebe po javni storitvi na obeh zadevnih poteh v ustreznem obdobju, Komisija tudi meni, da družba Saremar ni bila upravičena do nadomestila v okviru sodne prakse v zadevi Altmark za stroške, nastale pri upravljanju obeh poti.

| (222) | Vendar je RAS trdila, da je nadomestilo nižje od izgube, ki jo je imela družba Saremar pri opravljanju storitev na zadevnih poteh leta 2011 in 2012, ter da ne more koristiti nobeni drugi dejavnosti družbe Saremar, saj je bilo za zadevni poti izračunano glede na njuna ločena računa. Zato se mora šteti, da je v skladu s tretjim pogojem iz zadeve Altmark. Vendar Komisija ugotavlja, da brez jasne opredelitve obveznosti, naloženih družbi Saremar v celotnem obdobju pooblastitve, ni mogoče izračunati stroškov, ki izhajajo iz teh obveznosti. |
| --- | --- |

(222)

Vendar je RAS trdila, da je nadomestilo nižje od izgube, ki jo je imela družba Saremar pri opravljanju storitev na zadevnih poteh leta 2011 in 2012, ter da ne more koristiti nobeni drugi dejavnosti družbe Saremar, saj je bilo za zadevni poti izračunano glede na njuna ločena računa. Zato se mora šteti, da je v skladu s tretjim pogojem iz zadeve Altmark. Vendar Komisija ugotavlja, da brez jasne opredelitve obveznosti, naloženih družbi Saremar v celotnem obdobju pooblastitve, ni mogoče izračunati stroškov, ki izhajajo iz teh obveznosti.

| (223) | Zato Komisija lahko ugotovi le, da tretji pogoj iz zadeve Altmark prav tako ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(223)

Zato Komisija lahko ugotovi le, da tretji pogoj iz zadeve Altmark prav tako ni izpolnjen.

| (224) | Glede na to, da prvi trije pogoji iz zadeve Altmark niso bili izpolnjeni, Komisija ugotavlja, da družbi Saremar nadomestilo, ki ji je bilo odobreno z deželnim zakonom 15/2012, zagotavlja gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(224)

Glede na to, da prvi trije pogoji iz zadeve Altmark niso bili izpolnjeni, Komisija ugotavlja, da družbi Saremar nadomestilo, ki ji je bilo odobreno z deželnim zakonom 15/2012, zagotavlja gospodarsko prednost.

Zaključek

Zaključek

| (225) | Nadomestilo, odobreno družbi Saremar na podlagi deželnega zakona 15/2012, zagotavlja upravičencu gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(225)

Nadomestilo, odobreno družbi Saremar na podlagi deželnega zakona 15/2012, zagotavlja upravičencu gospodarsko prednost.

Promocijske dejavnosti

Promocijske dejavnosti

| (226) | V zvezi s promocijskimi dejavnostmi Komisija najprej ugotavlja, da se logotipi in oglaševanje na plovilih družbe Saremar niso nanašali na znižanje cen storitve pomorskega prevoza, temveč so bili namenjeni promoviranju Sardinije kot turistične destinacije. Zato se pojavi vprašanje, ali je družba Saremar prejela plačilo za navedene promocijske dejavnosti, ki je bilo višje od tržne cene. |
| --- | --- |

(226)

V zvezi s promocijskimi dejavnostmi Komisija najprej ugotavlja, da se logotipi in oglaševanje na plovilih družbe Saremar niso nanašali na znižanje cen storitve pomorskega prevoza, temveč so bili namenjeni promoviranju Sardinije kot turistične destinacije. Zato se pojavi vprašanje, ali je družba Saremar prejela plačilo za navedene promocijske dejavnosti, ki je bilo višje od tržne cene.

| (227) | RAS trdi, da je bila cena promocijskih dejavnosti, ki jih je izvajala družba Saremar, določena po tržnih stopnjah. Komisija naj bi predvidoma upoštevala dejstvo, da je družba Saremar navedene dejavnosti izvajala tako leta 2011 kot tudi leta 2012. Kot je bilo že navedeno, je bila Komisiji avgusta 2013 predložena študija strokovnjaka, ki ga je imenovala RAS. V študiji je bilo ugotovljeno, da je tržna vrednost promocijskih dejavnosti družbe Saremar v letih 2011 in 2012 znašala od 2 458 168 EUR do 2 609 631 EUR. Zato je bila cena 2 479 000 EUR, ki jo je določila RAS, utemeljena. |
| --- | --- |

(227)

RAS trdi, da je bila cena promocijskih dejavnosti, ki jih je izvajala družba Saremar, določena po tržnih stopnjah. Komisija naj bi predvidoma upoštevala dejstvo, da je družba Saremar navedene dejavnosti izvajala tako leta 2011 kot tudi leta 2012. Kot je bilo že navedeno, je bila Komisiji avgusta 2013 predložena študija strokovnjaka, ki ga je imenovala RAS. V študiji je bilo ugotovljeno, da je tržna vrednost promocijskih dejavnosti družbe Saremar v letih 2011 in 2012 znašala od 2 458 168 EUR do 2 609 631 EUR. Zato je bila cena 2 479 000 EUR, ki jo je določila RAS, utemeljena.

| (228) | V sedanjem primeru ni bilo odprtega in brezpogojnega ponudbenega postopka niti ni bilo pripravljeno predhodno ovrednotenje neodvisnega strokovnjaka za odobritev storitev, da bi se zagotovilo, da bi cena ustrezno odražala tržno vrednost storitev. Ker se za zadevne dejavnosti ni izvedel razpisni postopek, se ne more šteti, da je cena, ki jo je plačala RAS, v skladu s tržnimi pogoji, s čimer bi se izločila možnost, da je za družbo Saremar pomenila prednost. Zgolj dejstvo, da je bil znesek prvotno dodeljen kot nadomestilo za izvajanje promocijskih dejavnosti le v letu 2011 in da naj družba Saremar leta 2012 ne bi izvajala oglaševanja, kaže na to, da cena ni temeljila na zanesljivem predhodnem ovrednotenju stroškov. |
| --- | --- |

(228)

V sedanjem primeru ni bilo odprtega in brezpogojnega ponudbenega postopka niti ni bilo pripravljeno predhodno ovrednotenje neodvisnega strokovnjaka za odobritev storitev, da bi se zagotovilo, da bi cena ustrezno odražala tržno vrednost storitev. Ker se za zadevne dejavnosti ni izvedel razpisni postopek, se ne more šteti, da je cena, ki jo je plačala RAS, v skladu s tržnimi pogoji, s čimer bi se izločila možnost, da je za družbo Saremar pomenila prednost. Zgolj dejstvo, da je bil znesek prvotno dodeljen kot nadomestilo za izvajanje promocijskih dejavnosti le v letu 2011 in da naj družba Saremar leta 2012 ne bi izvajala oglaševanja, kaže na to, da cena ni temeljila na zanesljivem predhodnem ovrednotenju stroškov.

| (229) | Vseeno pa ne gre izključiti, da se lahko v takih primerih uporabijo druge metode vrednotenja, dokler se zagotavlja, da cena, ki jo kupec dejansko plača na podlagi teh metod, čim bolj odraža tržno ceno storitve (46). |
| --- | --- |

(229)

Vseeno pa ne gre izključiti, da se lahko v takih primerih uporabijo druge metode vrednotenja, dokler se zagotavlja, da cena, ki jo kupec dejansko plača na podlagi teh metod, čim bolj odraža tržno ceno storitve (46).

46

| (230) | RAS je dejansko pripravila poročilo o vrednotenju, v skladu s katerim so bile cene storitev določene po tržni vrednosti. Strokovnjak je tržno vrednost storitev, ki jo je družba Saremar predložila RAS, izpeljal na podlagi referenčne vrednosti, pri čemer so se povprečni stroški oglaševanja na kvadratni meter ocenili na podlagi parametrov, kot so trajanje (upoštevali so se določeni popusti za nadaljevanje oglaševalske kampanje leta 2012), vrsta oglaševanja (notranje ali zunanje) in lokacija (glavna mesta, pomemben pritok prebivalstva, področja mobilnosti). |
| --- | --- |

(230)

RAS je dejansko pripravila poročilo o vrednotenju, v skladu s katerim so bile cene storitev določene po tržni vrednosti. Strokovnjak je tržno vrednost storitev, ki jo je družba Saremar predložila RAS, izpeljal na podlagi referenčne vrednosti, pri čemer so se povprečni stroški oglaševanja na kvadratni meter ocenili na podlagi parametrov, kot so trajanje (upoštevali so se določeni popusti za nadaljevanje oglaševalske kampanje leta 2012), vrsta oglaševanja (notranje ali zunanje) in lokacija (glavna mesta, pomemben pritok prebivalstva, področja mobilnosti).

| (231) | Ker se je vrednotenje izvedlo na podlagi splošno sprejetih standardov vrednotenja, ki jih v tem primeru sestavlja analiza transakcij, ki vključujejo podobne storitve, Komisija meni, da vrednotenje ustrezno odraža tržno vrednost zadevnih storitev. |
| --- | --- |

(231)

Ker se je vrednotenje izvedlo na podlagi splošno sprejetih standardov vrednotenja, ki jih v tem primeru sestavlja analiza transakcij, ki vključujejo podobne storitve, Komisija meni, da vrednotenje ustrezno odraža tržno vrednost zadevnih storitev.

| (232) | Komisija meni, da se ne more zanesti na poročilo strokovnjaka, ki ga je naročilo sodišče v Genovi v okviru civilnih postopkov, in ugotavlja, da je bila določitev cen promocijskih dejavnosti presežna: v navedenem poročilu ni upoštevana ni nobena referenčna vrednost in ni navedena nobena tržna vrednost za primerljive oglaševalske dejavnosti. Poleg tega ni dokazov, da ima zadevni strokovnjak ustrezne izkušnje z opravljanjem podobnih nalog. |
| --- | --- |

(232)

Komisija meni, da se ne more zanesti na poročilo strokovnjaka, ki ga je naročilo sodišče v Genovi v okviru civilnih postopkov, in ugotavlja, da je bila določitev cen promocijskih dejavnosti presežna: v navedenem poročilu ni upoštevana ni nobena referenčna vrednost in ni navedena nobena tržna vrednost za primerljive oglaševalske dejavnosti. Poleg tega ni dokazov, da ima zadevni strokovnjak ustrezne izkušnje z opravljanjem podobnih nalog.

| (233) | Komisija na podlagi tega ne more zaključiti, da cena, ki jo je RAS plačala za promocijske dejavnosti, vsebuje državno pomoč. |
| --- | --- |

(233)

Komisija na podlagi tega ne more zaključiti, da cena, ki jo je RAS plačala za promocijske dejavnosti, vsebuje državno pomoč.

Posojilo v višini 3 milijonov EUR in priporočilna pisma

Posojilo v višini 3 milijonov EUR in priporočilna pisma

| (234) | Komisija je v uvodni izjavi 164 ugotovila, da ni bilo nobenega prenosa državnih sredstev. Zlasti družba Saremar pred potekom roka prvega priporočilnega pisma ni črpala prvotno načrtovane kreditne linije v višini 3 milijonov EUR in RAS ni izdala drugega priporočilnega pisma, odobrenega s sklepom 52/119. |
| --- | --- |

(234)

Komisija je v uvodni izjavi 164 ugotovila, da ni bilo nobenega prenosa državnih sredstev. Zlasti družba Saremar pred potekom roka prvega priporočilnega pisma ni črpala prvotno načrtovane kreditne linije v višini 3 milijonov EUR in RAS ni izdala drugega priporočilnega pisma, odobrenega s sklepom 52/119.

Dokapitalizacija

Dokapitalizacija

| (235) | RAS je trdila, da (i) ukrep ni vključeval prenosa novih javnih sredstev, saj je določal le prenos finančnih sredstev, ki jih je družba Saremar že imela na voljo, (ii) ukrep je bil utemeljen zaradi predvidene dobičkonosnosti na podlagi predhodno pripravljenega poslovnega načrta in (iii) ukrep je bil namenjen čim večjemu povečanju izkupička prodaje in se je sprejel na podlagi finančnega stanja nekdanje matične družbe Tirrenia. RAS je trdila, da ukrep nikakor ni bil povezan z upravljanjem obeh poti do celine s strani družbe Saremar, temveč je bil povezan z zagotavljanjem storitev splošnega gospodarskega pomena v okviru prvotnega sporazuma z Italijo, kot je bil podaljšan. |
| --- | --- |

(235)

RAS je trdila, da (i) ukrep ni vključeval prenosa novih javnih sredstev, saj je določal le prenos finančnih sredstev, ki jih je družba Saremar že imela na voljo, (ii) ukrep je bil utemeljen zaradi predvidene dobičkonosnosti na podlagi predhodno pripravljenega poslovnega načrta in (iii) ukrep je bil namenjen čim večjemu povečanju izkupička prodaje in se je sprejel na podlagi finančnega stanja nekdanje matične družbe Tirrenia. RAS je trdila, da ukrep nikakor ni bil povezan z upravljanjem obeh poti do celine s strani družbe Saremar, temveč je bil povezan z zagotavljanjem storitev splošnega gospodarskega pomena v okviru prvotnega sporazuma z Italijo, kot je bil podaljšan.

| (236) | Da se oceni, ali je dokapitalizacija vključevala prednost za družbo Saremar, mora Komisija oceniti, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu vplačal kapitalske prispevke podobne velikosti (47), zlasti ob upoštevanju razpoložljivih informacij in predvidljivih razvojev dogodkov na datum izvedbe navedenih vložkov (48). Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu bi bilo treba uporabiti predhodno, tj. določiti bi bilo treba, ali bi zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu v času naložbe prevladal nad vplačilom takšnega kapitalskega vložka. Tržni vlagatelj bi moral ustrezno upoštevati tveganja, povezana z naložbami, da bi od bolj tveganih naložb pričakoval višjo donosnost. Če bi bila naložba na primer zaradi posebnih regulatornih zahtev, kot npr. za najnižji znesek kapitala ali likvidnosti, nedonosna, bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu prekinil izvajanje naložb. |
| --- | --- |

(236)

Da se oceni, ali je dokapitalizacija vključevala prednost za družbo Saremar, mora Komisija oceniti, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu vplačal kapitalske prispevke podobne velikosti (47), zlasti ob upoštevanju razpoložljivih informacij in predvidljivih razvojev dogodkov na datum izvedbe navedenih vložkov (48). Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu bi bilo treba uporabiti predhodno, tj. določiti bi bilo treba, ali bi zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu v času naložbe prevladal nad vplačilom takšnega kapitalskega vložka. Tržni vlagatelj bi moral ustrezno upoštevati tveganja, povezana z naložbami, da bi od bolj tveganih naložb pričakoval višjo donosnost. Če bi bila naložba na primer zaradi posebnih regulatornih zahtev, kot npr. za najnižji znesek kapitala ali likvidnosti, nedonosna, bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu prekinil izvajanje naložb.

47

48

| (237) | O dokapitalizaciji družbe Saremar je bil končni sklep sprejet 15. junija 2012, ko se je skupščina delničarjev odločila povečati kapital te družbe, in sicer z 1 209 010,64 EUR na 6 099 961 EUR, pri čemer je bilo od tega zneska 824 309,69 EUR plačanih 11. julija 2012. |
| --- | --- |

(237)

O dokapitalizaciji družbe Saremar je bil končni sklep sprejet 15. junija 2012, ko se je skupščina delničarjev odločila povečati kapital te družbe, in sicer z 1 209 010,64 EUR na 6 099 961 EUR, pri čemer je bilo od tega zneska 824 309,69 EUR plačanih 11. julija 2012.

| (238) | Ker je bila družba dozdevno v negotovem finančnem položaju, je bilo predhodno stališče Komisije v sklepu iz leta 2012, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu zahteval izvedbo načrta za obnovitev gospodarske uspešnosti družbe, tako da bi družba svojim delničarjem lahko zagotovila ustrezni donos. To stališče so med preiskavo podpirale zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(238)

Ker je bila družba dozdevno v negotovem finančnem položaju, je bilo predhodno stališče Komisije v sklepu iz leta 2012, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu zahteval izvedbo načrta za obnovitev gospodarske uspešnosti družbe, tako da bi družba svojim delničarjem lahko zagotovila ustrezni donos. To stališče so med preiskavo podpirale zainteresirane strani.

| (239) | RAS je Komisiji predložila poslovni načrt družbe Saremar za obdobje 2011–2022, odobren julija 2010. Poslovni načrt je ključnega pomena v tem smislu, saj bo zasebni vlagatelj vložil sveži kapital v družbo, katere kapital se je zmanjšal pod zakonito mejo, le, če pričakuje ustrezno raven donosnosti. Komisija meni, da poslovni načrt družbe Saremar za obdobje 2011–2022 ne temelji na realnih domnevah, ker (i) ni navedel kapitalizacije družbe s strani javnega delničarja, temveč kapitalski vložek, ki ga pari passu izvedeta prihodnji zasebni delničar in RAS po končani delni privatizaciji, prvotno predvideni za november 2010; kapitalski vložek, določen v poslovnem načrtu za leto 2010, naj bi zagotovil eno tretjino potrebnih finančnih sredstev za pridobitev dveh plovil, pri čemer bi se preostalih 70 % pridobilo z odplačilom posojila v višini 11,5 EUR družbe Tirrenia družbi Saremar (glej uvodno izjavo 89) in iz različnih finančnih institucij; (ii) zajema 12 let trajanja nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu, ki se podpiše s kupcem družbe in ki naj bi se prvotno podpisala leta 2010. Ta načrt zato zadeva le ukrepe, ki se izvedejo po delni privatizaciji družbe. Skratka, poslovni načrt, ki ga je predložila RAS, je bil pripravljen dve leti pred sprejetjem zavezujočega sklepa o dokapitalizaciji družbe Saremar. Medtem so se tržne razmere pomembno spremenile: družba Tirrenia je avgusta 2010 postala del izrednega upravnega postopka in jo je sodišče razglasilo za plačilno nesposobno; nekdanjo matično družbo je nato pridobila družba CIN, ki je 18. julija 2012 podpisala nov sporazum o določitvi obveznosti javnih storitev za poti med Sardinijo in celinsko Italijo; privatizacija družbe Saremar je bila prestavljena. Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj posodobil svoj poslovni načrt tako, da bi upošteval nove tržne razmere, preden bi se odločil vložiti zadevne vsote. |
| --- | --- |

(239)

RAS je Komisiji predložila poslovni načrt družbe Saremar za obdobje 2011–2022, odobren julija 2010. Poslovni načrt je ključnega pomena v tem smislu, saj bo zasebni vlagatelj vložil sveži kapital v družbo, katere kapital se je zmanjšal pod zakonito mejo, le, če pričakuje ustrezno raven donosnosti. Komisija meni, da poslovni načrt družbe Saremar za obdobje 2011–2022 ne temelji na realnih domnevah, ker (i) ni navedel kapitalizacije družbe s strani javnega delničarja, temveč kapitalski vložek, ki ga pari passu izvedeta prihodnji zasebni delničar in RAS po končani delni privatizaciji, prvotno predvideni za november 2010; kapitalski vložek, določen v poslovnem načrtu za leto 2010, naj bi zagotovil eno tretjino potrebnih finančnih sredstev za pridobitev dveh plovil, pri čemer bi se preostalih 70 % pridobilo z odplačilom posojila v višini 11,5 EUR družbe Tirrenia družbi Saremar (glej uvodno izjavo 89) in iz različnih finančnih institucij; (ii) zajema 12 let trajanja nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu, ki se podpiše s kupcem družbe in ki naj bi se prvotno podpisala leta 2010. Ta načrt zato zadeva le ukrepe, ki se izvedejo po delni privatizaciji družbe. Skratka, poslovni načrt, ki ga je predložila RAS, je bil pripravljen dve leti pred sprejetjem zavezujočega sklepa o dokapitalizaciji družbe Saremar. Medtem so se tržne razmere pomembno spremenile: družba Tirrenia je avgusta 2010 postala del izrednega upravnega postopka in jo je sodišče razglasilo za plačilno nesposobno; nekdanjo matično družbo je nato pridobila družba CIN, ki je 18. julija 2012 podpisala nov sporazum o določitvi obveznosti javnih storitev za poti med Sardinijo in celinsko Italijo; privatizacija družbe Saremar je bila prestavljena. Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj posodobil svoj poslovni načrt tako, da bi upošteval nove tržne razmere, preden bi se odločil vložiti zadevne vsote.

pari passu

| (240) | RAS in tudi družba Saremar sta potrdili, da je bil kapitalski vložek sprejet, da bi izpolnil regulatorne zahteve, s čimer je bilo družbi omogočeno nadaljnje poslovanje. Sodni spis ne vsebuje dokumenta, na podlagi katerega bi bilo razvidno, da je RAS upoštevala možnosti za donosnost družbe v spremenjenih tržnih razmerah, ko je sklenila vložiti kapital v družbo Saremar junija 2012. |
| --- | --- |

(240)

RAS in tudi družba Saremar sta potrdili, da je bil kapitalski vložek sprejet, da bi izpolnil regulatorne zahteve, s čimer je bilo družbi omogočeno nadaljnje poslovanje. Sodni spis ne vsebuje dokumenta, na podlagi katerega bi bilo razvidno, da je RAS upoštevala možnosti za donosnost družbe v spremenjenih tržnih razmerah, ko je sklenila vložiti kapital v družbo Saremar junija 2012.

| (241) | Komisija meni, da skladnost z regulatornimi kapitalskimi zahtevami ne bi bila ustrezen razlog za zasebnega tržnega vlagatelja, da v družbo vloži še dodaten kapital. Kot je bilo določeno v sporočilu Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS [zdaj člena 107 in 108 PDEU] (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o NVTG) (49), so vlagatelji pogosto zakonsko zavezani k prispevanju dodaten kapital družbam, katerih kapitalska osnova se je zaradi večkratnih izgub zmanjšala pod predhodno določeno raven. V odgovor na trditve držav članic, da teh kapitalskih vložkov ni mogoče obravnavati kot pomoč, saj so zgolj izpolnjevali pravno obveznost, sporočilo o NVTG navaja, da bi zasebni vlagatelji ob soočenju s takimi razmerami premislili o vseh drugih možnostih, vključno z likvidacijo in zmanjšanjem (50), ter izbrali tisto, ki s finančnega vidika prinaša največ prednosti. |
| --- | --- |

(241)

Komisija meni, da skladnost z regulatornimi kapitalskimi zahtevami ne bi bila ustrezen razlog za zasebnega tržnega vlagatelja, da v družbo vloži še dodaten kapital. Kot je bilo določeno v sporočilu Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS [zdaj člena 107 in 108 PDEU] (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o NVTG) (49), so vlagatelji pogosto zakonsko zavezani k prispevanju dodaten kapital družbam, katerih kapitalska osnova se je zaradi večkratnih izgub zmanjšala pod predhodno določeno raven. V odgovor na trditve držav članic, da teh kapitalskih vložkov ni mogoče obravnavati kot pomoč, saj so zgolj izpolnjevali pravno obveznost, sporočilo o NVTG navaja, da bi zasebni vlagatelji ob soočenju s takimi razmerami premislili o vseh drugih možnostih, vključno z likvidacijo in zmanjšanjem (50), ter izbrali tisto, ki s finančnega vidika prinaša največ prednosti.

49

50

| (242) | Komisija lahko za namen ocene skladnosti z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu upošteva le informacije, ki so bile na voljo v času sprejetja sklepa o izvedbi naložbe, vključno z razvojem dogodkov, ki so bili takrat razumno predvidljivi. Zaradi informacij, ki so bile na voljo ob ustreznem času, sklep o dokapitalizaciji družbe dozdevno ne temelji na gospodarskih vrednotenjih, primerljivih s tistimi, ki bi jih v ustreznih okoliščinah v podobnih razmerah izvedel razumen zasebni vlagatelj, preden bi izvedel naložbo, in sicer da bi določil svojo prihodnjo donosnost. Komisija dejansko ugotavlja, da je bilo v času dokapitalizacije sklenjeno, da je bila družba soočena z akutnimi finančnimi težavami. Poleg tega, kot je navedla RAS sama, na tej stopnji ni bilo določeno, ali bo upravljanje poti na manjše otoke in Korziko še naprej subvencionirala država. V tistem času prav tako ni bilo določeno nadomestilo za kritje morebitnega operativnega primanjkljaja za upravljanje poti do celine (ki je bilo odobreno šele novembra 2012). |
| --- | --- |

(242)

Komisija lahko za namen ocene skladnosti z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu upošteva le informacije, ki so bile na voljo v času sprejetja sklepa o izvedbi naložbe, vključno z razvojem dogodkov, ki so bili takrat razumno predvidljivi. Zaradi informacij, ki so bile na voljo ob ustreznem času, sklep o dokapitalizaciji družbe dozdevno ne temelji na gospodarskih vrednotenjih, primerljivih s tistimi, ki bi jih v ustreznih okoliščinah v podobnih razmerah izvedel razumen zasebni vlagatelj, preden bi izvedel naložbo, in sicer da bi določil svojo prihodnjo donosnost. Komisija dejansko ugotavlja, da je bilo v času dokapitalizacije sklenjeno, da je bila družba soočena z akutnimi finančnimi težavami. Poleg tega, kot je navedla RAS sama, na tej stopnji ni bilo določeno, ali bo upravljanje poti na manjše otoke in Korziko še naprej subvencionirala država. V tistem času prav tako ni bilo določeno nadomestilo za kritje morebitnega operativnega primanjkljaja za upravljanje poti do celine (ki je bilo odobreno šele novembra 2012).

| (243) | Komisija meni, da trditev RAS, po kateri je več tržnih vlagateljev prav tako vložilo kapital v svoje družbe, ki so tekmice družbe Saremar, s čimer so podprle njihove dejavnosti, ki ustvarjajo izgube, ni pomembna, kar zadeva obveznost ocenjevanja vsakega sklepa o vlaganju posebej. Tem zasebnim vlagateljem so bile v času njihovih naložb morda na voljo popolne napovedi donosnosti. Poleg tega so bile take družbe morda v boljšem finančnem položaju pred dokapitalizacijo, zaradi česar je bilo verjetneje, da bi se lahko ponovno dosegla donosnost. |
| --- | --- |

(243)

Komisija meni, da trditev RAS, po kateri je več tržnih vlagateljev prav tako vložilo kapital v svoje družbe, ki so tekmice družbe Saremar, s čimer so podprle njihove dejavnosti, ki ustvarjajo izgube, ni pomembna, kar zadeva obveznost ocenjevanja vsakega sklepa o vlaganju posebej. Tem zasebnim vlagateljem so bile v času njihovih naložb morda na voljo popolne napovedi donosnosti. Poleg tega so bile take družbe morda v boljšem finančnem položaju pred dokapitalizacijo, zaradi česar je bilo verjetneje, da bi se lahko ponovno dosegla donosnost.

| (244) | Komisija mora prav tako zavrniti trditev RAS, da dokapitalizacija družbe nikakor ni bila povezana z upravljanjem poti do celinske Italije s strani družbe Saremar. Kot je poudarila RAS, je bil cilj ukrepa omogočiti družbi nemoteno delovanje tako, da bi kapital, ki se je zmanjšal za več kot eno tretjino, vrnila na raven zakonito odobrenih standardov. Zato je dokapitalizacija družbe Saremar nujno koristila vsem dejavnostim, ki jih nudi to podjetje. |
| --- | --- |

(244)

Komisija mora prav tako zavrniti trditev RAS, da dokapitalizacija družbe nikakor ni bila povezana z upravljanjem poti do celinske Italije s strani družbe Saremar. Kot je poudarila RAS, je bil cilj ukrepa omogočiti družbi nemoteno delovanje tako, da bi kapital, ki se je zmanjšal za več kot eno tretjino, vrnila na raven zakonito odobrenih standardov. Zato je dokapitalizacija družbe Saremar nujno koristila vsem dejavnostim, ki jih nudi to podjetje.

| (245) | Komisija zato ugotavlja, da sklep o dokapitalizaciji družbe ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, zato za družbo Saremar pomeni prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imela. |
| --- | --- |

(245)

Komisija zato ugotavlja, da sklep o dokapitalizaciji družbe ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, zato za družbo Saremar pomeni prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imela.

Vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence

Vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence

| (246) | Finančni ukrep pomeni državno pomoč, če vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco. Komisiji v okviru njene pravne presoje ni treba dokazati dejanskega učinka pomoči na trgovino med državami članicami in dejanskega izkrivljanja konkurence, temveč mora dokazati samo, ali pomoči lahko negativno vplivajo na trgovino in izkrivljajo konkurenco (51). Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj Unije, je treba konkurenco označiti kot izkrivljeno zaradi pomoči. |
| --- | --- |

(246)

Finančni ukrep pomeni državno pomoč, če vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco. Komisiji v okviru njene pravne presoje ni treba dokazati dejanskega učinka pomoči na trgovino med državami članicami in dejanskega izkrivljanja konkurence, temveč mora dokazati samo, ali pomoči lahko negativno vplivajo na trgovino in izkrivljajo konkurenco (51). Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj Unije, je treba konkurenco označiti kot izkrivljeno zaradi pomoči.

51

| (247) | V sedanjem primeru upravičenec deluje v konkurenci z drugimi podjetji, ki opravljajo storitve pomorskega prometa v Uniji, zlasti od začetka veljavnosti uredbe o pomorski kabotaži, ki je liberalizirala trg pomorske kabotaže. Zato ukrep, ki se proučuje, lahko vpliva na trgovino Unije in izkrivlja konkurenco na notranjem trgu. Dejstvo, da je delež družbe Saremar na tem trgu ostal mejen, ne vpliva na to ugotovitev. |
| --- | --- |

(247)

V sedanjem primeru upravičenec deluje v konkurenci z drugimi podjetji, ki opravljajo storitve pomorskega prometa v Uniji, zlasti od začetka veljavnosti uredbe o pomorski kabotaži, ki je liberalizirala trg pomorske kabotaže. Zato ukrep, ki se proučuje, lahko vpliva na trgovino Unije in izkrivlja konkurenco na notranjem trgu. Dejstvo, da je delež družbe Saremar na tem trgu ostal mejen, ne vpliva na to ugotovitev.

7.2   ZAKONITOST POMOČI

ZAKONITOST POMOČI

| (248) | Vsi ukrepi, ki so predmet tega sklepa, so se začeli izvajati pred uradno odobritvijo Komisije. Zato italijanski organi niso upoštevali obveznosti mirovanja v skladu s členom 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(248)

Vsi ukrepi, ki so predmet tega sklepa, so se začeli izvajati pred uradno odobritvijo Komisije. Zato italijanski organi niso upoštevali obveznosti mirovanja v skladu s členom 108(3) PDEU.

7.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (249) | Če zgoraj opredeljeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, se njihova združljivost lahko oceni ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena in člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(249)

Če zgoraj opredeljeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, se njihova združljivost lahko oceni ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena in člena 106(2) PDEU.

| (250) | V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo zagotoviti možne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za združljivost izpolnjeni (52). RAS meni, da nobeden od ukrepov, ki se ocenjujejo, ne pomeni državne pomoči, in zagotavlja le možne razloge za združljivost, kar zadeva nadomestilo za upravljanje obeh poti do celine in subvencijo za promocijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(250)

V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo zagotoviti možne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za združljivost izpolnjeni (52). RAS meni, da nobeden od ukrepov, ki se ocenjujejo, ne pomeni državne pomoči, in zagotavlja le možne razloge za združljivost, kar zadeva nadomestilo za upravljanje obeh poti do celine in subvencijo za promocijske dejavnosti.

52

7.3.1   NADOMESTILO ZA UPRAVLJANJE OBEH POTI MED SARDINIJO IN CELINSKO ITALIJO

| (251) | 31. januarja 2012 je začel veljati novi sveženj SSGP. Od tega datuma naprej je treba združljivost pomoči v obliki nadomestila za javne storitve proučiti ob upoštevanju sklepa SSGP iz leta 2011 in merila okvira SSGP iz leta 2011. |
| --- | --- |

(251)

31. januarja 2012 je začel veljati novi sveženj SSGP. Od tega datuma naprej je treba združljivost pomoči v obliki nadomestila za javne storitve proučiti ob upoštevanju sklepa SSGP iz leta 2011 in merila okvira SSGP iz leta 2011.

| (252) | Kot je veljalo že za odločbo SSGP iz leta 2005, se sklep SSGP iz leta 2011 uporablja le za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega podjetjem v povezavi s storitvami splošnega gospodarskega pomena, ki je v skladu z uredbo o pomorski kabotaži. Komisija je v sklepu iz leta 2012 zavzela predhodno stališče, da italijanske oblasti s tem, ko so za opravljanje storitev neposredno pooblastile družbo Saremar, niso upoštevale člena 4(1) uredbe o pomorski kabotaži o nediskriminatornem obravnavanju lastnikov plovil. |
| --- | --- |

(252)

Kot je veljalo že za odločbo SSGP iz leta 2005, se sklep SSGP iz leta 2011 uporablja le za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega podjetjem v povezavi s storitvami splošnega gospodarskega pomena, ki je v skladu z uredbo o pomorski kabotaži. Komisija je v sklepu iz leta 2012 zavzela predhodno stališče, da italijanske oblasti s tem, ko so za opravljanje storitev neposredno pooblastile družbo Saremar, niso upoštevale člena 4(1) uredbe o pomorski kabotaži o nediskriminatornem obravnavanju lastnikov plovil.

| (253) | RAS je med formalnim postopkom preiskave trdila, da je bila družba Saremar notranji gospodarski subjekt dežele. Po navedbah RAS je na podlagi sodne prakse (53) mogoče sklepati, da je uporaba načela nediskriminacije izključena, če je nadzor nad gospodarskim subjektom s strani javnega organa podoben tistemu, ki ga organ izvaja nad lastnimi oddelki, in gospodarski subjekt izvaja bistveni del svojih dejavnosti z nadzornim organom. |
| --- | --- |

(253)

RAS je med formalnim postopkom preiskave trdila, da je bila družba Saremar notranji gospodarski subjekt dežele. Po navedbah RAS je na podlagi sodne prakse (53) mogoče sklepati, da je uporaba načela nediskriminacije izključena, če je nadzor nad gospodarskim subjektom s strani javnega organa podoben tistemu, ki ga organ izvaja nad lastnimi oddelki, in gospodarski subjekt izvaja bistveni del svojih dejavnosti z nadzornim organom.

53

| (254) | Zdi se, da družba Saremar dejansko deluje v imenu RAS kot instrument za izvajanje politik RAS na področju pomorskega prometa in deželnega razvoja. Vendar ni jasno, ali lahko ta okoliščina upraviči neposredno in izključno dodelitev nadomestila družbi Saremar. Komisiji se v nobenem primeru ni treba odločiti o tem vprašanju za ta primer, saj ukrep pomoči ni v skladu s sklepom SSGP iz leta 2011. |
| --- | --- |

(254)

Zdi se, da družba Saremar dejansko deluje v imenu RAS kot instrument za izvajanje politik RAS na področju pomorskega prometa in deželnega razvoja. Vendar ni jasno, ali lahko ta okoliščina upraviči neposredno in izključno dodelitev nadomestila družbi Saremar. Komisiji se v nobenem primeru ni treba odločiti o tem vprašanju za ta primer, saj ukrep pomoči ni v skladu s sklepom SSGP iz leta 2011.

Uporaba sklepa SSGP iz leta 2011

Uporaba sklepa SSGP iz leta 2011

| (255) | Sklep SSGP iz leta 2011 velja le za pomoč v obliki nadomestila za javne storitve v povezavi z dejanskimi storitvami splošnega gospodarskega pomena. Komisija na podlagi razlogov, opisanih v uvodnih izjavah od 180 do 218, ugotavlja, da RAS v zahtevanih pravnih standardih ni dokazala obstoja realne potrebe po javnih storitvah, ki upravičuje uvedbo obveznosti javnih storitev na zadevnih poteh, niti te obveznosti niso bile ustrezno natančno določene. Zato se subvencija, dodeljena družbi Saremar za upravljanje obeh poti, ne more šteti za združljivo pomoč v skladu s sklepom SSGP iz leta 2011. |
| --- | --- |

(255)

Sklep SSGP iz leta 2011 velja le za pomoč v obliki nadomestila za javne storitve v povezavi z dejanskimi storitvami splošnega gospodarskega pomena. Komisija na podlagi razlogov, opisanih v uvodnih izjavah od 180 do 218, ugotavlja, da RAS v zahtevanih pravnih standardih ni dokazala obstoja realne potrebe po javnih storitvah, ki upravičuje uvedbo obveznosti javnih storitev na zadevnih poteh, niti te obveznosti niso bile ustrezno natančno določene. Zato se subvencija, dodeljena družbi Saremar za upravljanje obeh poti, ne more šteti za združljivo pomoč v skladu s sklepom SSGP iz leta 2011.

| (256) | Da bi se izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena štelo za združljivo in izvzeto iz zahteve po priglasitvi na podlagi sklepa SSGP iz leta 2011, mora biti nujno predmet pooblastitve v okviru enega akta o pooblastitvi ali več takih aktov, ki določajo:






  (a) | vsebino in trajanje obveznosti javnih storitev; |
| --- | --- | --- |

(256)

Da bi se izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena štelo za združljivo in izvzeto iz zahteve po priglasitvi na podlagi sklepa SSGP iz leta 2011, mora biti nujno predmet pooblastitve v okviru enega akta o pooblastitvi ali več takih aktov, ki določajo:

(a)

vsebino in trajanje obveznosti javnih storitev;

| (b) | zadevno podjetje in, če je primerno, ozemlje, |
| --- | --- |

(b)

zadevno podjetje in, če je primerno, ozemlje,

| (c) | vrsto vseh izjemnih ali posebnih pravic, odobrenih podjetju; |
| --- | --- |

(c)

vrsto vseh izjemnih ali posebnih pravic, odobrenih podjetju;

| (d) | opis mehanizma nadomestila ter parametrov za izračun, spremljanje in pregled nadomestila; |
| --- | --- |

(d)

opis mehanizma nadomestila ter parametrov za izračun, spremljanje in pregled nadomestila;

| (e) | ureditve za preprečevanje kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo; |
| --- | --- |

(e)

ureditve za preprečevanje kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo;

| (f) | sklic na sklep SSGP iz leta 2011. |
| --- | --- |

(f)

sklic na sklep SSGP iz leta 2011.

| (257) | Jasno je, da v tem primeru akti o pooblastitvi ne izpolnjujejo zahtev iz zgornjih točk (d), (e) in (f). Zato zadevne pomoči ni mogoče šteti za združljivo na podlagi sklepa SSGP iz leta 2011. |
| --- | --- |

(257)

Jasno je, da v tem primeru akti o pooblastitvi ne izpolnjujejo zahtev iz zgornjih točk (d), (e) in (f). Zato zadevne pomoči ni mogoče šteti za združljivo na podlagi sklepa SSGP iz leta 2011.

| (258) | Po navedbah RAS so bili glavni elementi ukrepa opredeljeni pred začetkom veljavnosti novega svežnja storitev splošnega gospodarskega pomena, pri čemer bi se odločba SSGP iz leta 2005 in ne sklep SSGP iz leta 2011 lahko uporabila za namen ocene združljivosti. Vendar je bilo v tem primeru nadomestilo dodeljeno šele avgusta 2012, in sicer na podlagi Deželnega zakona 15 z dne 7. avgusta 2012, zato ni bilo dodeljeno pred začetkom veljavnosti sklepa SSGP iz leta 2011. Trditev RAS torej ni pravilna. |
| --- | --- |

(258)

Po navedbah RAS so bili glavni elementi ukrepa opredeljeni pred začetkom veljavnosti novega svežnja storitev splošnega gospodarskega pomena, pri čemer bi se odločba SSGP iz leta 2005 in ne sklep SSGP iz leta 2011 lahko uporabila za namen ocene združljivosti. Vendar je bilo v tem primeru nadomestilo dodeljeno šele avgusta 2012, in sicer na podlagi Deželnega zakona 15 z dne 7. avgusta 2012, zato ni bilo dodeljeno pred začetkom veljavnosti sklepa SSGP iz leta 2011. Trditev RAS torej ni pravilna.

| (259) | Pomoči družbi Saremar ni mogoče šteti za združljivo in izvzeto iz zahteve po priglasitvi na podlagi sklepa SSGP iz leta 2011. |
| --- | --- |

(259)

Pomoči družbi Saremar ni mogoče šteti za združljivo in izvzeto iz zahteve po priglasitvi na podlagi sklepa SSGP iz leta 2011.

| (260) | Glede na odsotnost določb o nadomestilu za upravljanje obeh poti in ureditev za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo zadevnega nadomestila prav tako nikakor ni mogoče šteti za združljivega in izvzetega iz zahteve po priglasitvi na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005. |
| --- | --- |

(260)

Glede na odsotnost določb o nadomestilu za upravljanje obeh poti in ureditev za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo izterjavo zadevnega nadomestila prav tako nikakor ni mogoče šteti za združljivega in izvzetega iz zahteve po priglasitvi na podlagi odločbe SSGP iz leta 2005.

Družba Saremar je podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje

Družba Saremar je podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje

| (261) | Iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, Komisija meni, da je družbo Saremar v času, ko ji je bilo dodeljeno zadevno nadomestilo, mogoče šteti med podjetja v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(261)

Iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, Komisija meni, da je družbo Saremar v času, ko ji je bilo dodeljeno zadevno nadomestilo, mogoče šteti med podjetja v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (262) | V skladu s točko 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje se družba obravnava kot podjetje v težavah, če se iz težav ne more izkopati z lastnimi sredstvi ali potrebnih finančnih sredstev ne more pridobiti od delničarjev ali na trgu, in če bo brez posega javnih organov skoraj zagotovo prenehala poslovati. Zlasti se družba v skladu s točko 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje šteje za podjetje v težavah:






  (a) | v primeru družbe z omejeno odgovornostjo, kadar izginila več kot polovica njenega registriranega kapitala, pri čemer je bila več kot ena četrtina tega kapitala izgubljena v zadnjih 12 mesecih; |
| --- | --- | --- |

(262)

V skladu s točko 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje se družba obravnava kot podjetje v težavah, če se iz težav ne more izkopati z lastnimi sredstvi ali potrebnih finančnih sredstev ne more pridobiti od delničarjev ali na trgu, in če bo brez posega javnih organov skoraj zagotovo prenehala poslovati. Zlasti se družba v skladu s točko 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje šteje za podjetje v težavah:

(a)

v primeru družbe z omejeno odgovornostjo, kadar izginila več kot polovica njenega registriranega kapitala, pri čemer je bila več kot ena četrtina tega kapitala izgubljena v zadnjih 12 mesecih;

| (b) | v primeru družbe, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe, v kateri je več kot polovica prikazanega kapitala v računovodski bilanci izginila in v kateri je bila v zadnjih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala; |
| --- | --- |

(b)

v primeru družbe, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe, v kateri je več kot polovica prikazanega kapitala v računovodski bilanci izginila in v kateri je bila v zadnjih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala;

| (c) | ne glede na vrsto zadevnega podjetja, kadar izpolnjuje merila po nacionalni zakonodaji, da je predmet skupnih postopkov v primeru insolventnosti. |
| --- | --- |

(c)

ne glede na vrsto zadevnega podjetja, kadar izpolnjuje merila po nacionalni zakonodaji, da je predmet skupnih postopkov v primeru insolventnosti.

| (263) | Točka 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje navaja, da tudi ko ni prisotna nobena od okoliščin iz točke 10, se družba še vedno lahko šteje za podjetje v težavah, in našteje nekatere običajne znake takšnih razmer, in sicer: naraščajoče izgub, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ter zmanjševanje ali izguba vrednosti premoženja. |
| --- | --- |

(263)

Točka 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje navaja, da tudi ko ni prisotna nobena od okoliščin iz točke 10, se družba še vedno lahko šteje za podjetje v težavah, in našteje nekatere običajne znake takšnih razmer, in sicer: naraščajoče izgub, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ter zmanjševanje ali izguba vrednosti premoženja.

| (264) | Družba Saremar je imela leta 2010 izgubo v višini 5 253 530 EUR. Kljub dejstvu, da je družba leta 2011 imela dobiček v višini 2 523 439 EUR, to ni bilo dovolj za pokritje izgub, nastalih leta 2010. Izgube iz leta 2010 so bile dejansko dvakrat višje od presežka v letu 2011. Izguba iz leta 2010 se je prenesla na leto 2012 in je bila pokrita z zmanjšanjem kapitala družbe v višini od 6 099 961 EUR do 1 209 010,64 EUR. Družba Saremar je leta 2011 torej izgubila več kot 80 % svojega kapitala in jo je treba šteti kot podjetje v težavah v skladu s točko 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(264)

Družba Saremar je imela leta 2010 izgubo v višini 5 253 530 EUR. Kljub dejstvu, da je družba leta 2011 imela dobiček v višini 2 523 439 EUR, to ni bilo dovolj za pokritje izgub, nastalih leta 2010. Izgube iz leta 2010 so bile dejansko dvakrat višje od presežka v letu 2011. Izguba iz leta 2010 se je prenesla na leto 2012 in je bila pokrita z zmanjšanjem kapitala družbe v višini od 6 099 961 EUR do 1 209 010,64 EUR. Družba Saremar je leta 2011 torej izgubila več kot 80 % svojega kapitala in jo je treba šteti kot podjetje v težavah v skladu s točko 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (265) | V skladu z bilanco stanja družbe Saremar iz leta 2012 (54) je v navedenem letu družba še vedno beležila izgubo v višini 1,7 milijona EUR. Kot je navedeno v uvodni izjavi 157, Komisija ugotavlja, da je tudi družba Saremar sama menila, da je bil njen finančni položaj leta 2012 kritičen. |
| --- | --- |

(265)

V skladu z bilanco stanja družbe Saremar iz leta 2012 (54) je v navedenem letu družba še vedno beležila izgubo v višini 1,7 milijona EUR. Kot je navedeno v uvodni izjavi 157, Komisija ugotavlja, da je tudi družba Saremar sama menila, da je bil njen finančni položaj leta 2012 kritičen.

54

| (266) | Tako stanje se je odražalo v sklepu 41/23, ki ga je 15. oktobra 2012 sprejela RAS. Sklep je navajal obvestilo z dne 4. oktobra 2012, ki ga je predložil predsednik družbe Saremar, da je RAS med drugim obvestil o tem, da če se določbe iz Deželnega zakona 15 z dne 7. avgusta 2012 o dodelitvi subvencije v višini 10 milijonov EUR družbi ne začnejo izvajati takoj, bo zaradi zadolženosti družbe vprašljivo nadaljevanje njene dejavnosti, kar bo pomembno vplivalo tako na javno storitev kot na predvideno privatizacijo družbe (55). |
| --- | --- |

(266)

Tako stanje se je odražalo v sklepu 41/23, ki ga je 15. oktobra 2012 sprejela RAS. Sklep je navajal obvestilo z dne 4. oktobra 2012, ki ga je predložil predsednik družbe Saremar, da je RAS med drugim obvestil o tem, da če se določbe iz Deželnega zakona 15 z dne 7. avgusta 2012 o dodelitvi subvencije v višini 10 milijonov EUR družbi ne začnejo izvajati takoj, bo zaradi zadolženosti družbe vprašljivo nadaljevanje njene dejavnosti, kar bo pomembno vplivalo tako na javno storitev kot na predvideno privatizacijo družbe (55).

55

| (267) | Glede na stalne izgube, likvidnostne težave in analizo, ki jo je opravila družba Saremar sama, Komisija ugotavlja, da je družbo treba šteti za podjetje v težavah tudi na podlagi člena 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(267)

Glede na stalne izgube, likvidnostne težave in analizo, ki jo je opravila družba Saremar sama, Komisija ugotavlja, da je družbo treba šteti za podjetje v težavah tudi na podlagi člena 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (268) | Leta 2012 so se finančne težave družbe Saremar omilile, in sicer z dodelitvijo nadomestila novembra/decembra 2012, ki se trenutno ocenjuje. Če družba Saremar teh zneskov ne bi prejela, bi leta 2012 zabeležila izgubo v višini 13 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(268)

Leta 2012 so se finančne težave družbe Saremar omilile, in sicer z dodelitvijo nadomestila novembra/decembra 2012, ki se trenutno ocenjuje. Če družba Saremar teh zneskov ne bi prejela, bi leta 2012 zabeležila izgubo v višini 13 milijonov EUR.

| (269) | V skladu s točko 9 okvira SSGP iz leta 2011 je treba nadomestilo SSGP, dodeljeno podjetjem v težavah, oceniti na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Ker pogoji iz sklepa SSGP iz leta 2011 niso izpolnjeni, je treba nadomestilo, ki ga je družba Saremar kot podjetje v težavah prejela za upravljanje zadevnih dveh poti, oceniti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje, da se ugotovi, ali se lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(269)

V skladu s točko 9 okvira SSGP iz leta 2011 je treba nadomestilo SSGP, dodeljeno podjetjem v težavah, oceniti na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Ker pogoji iz sklepa SSGP iz leta 2011 niso izpolnjeni, je treba nadomestilo, ki ga je družba Saremar kot podjetje v težavah prejela za upravljanje zadevnih dveh poti, oceniti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje, da se ugotovi, ali se lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU.

| (270) | Družba v zadnjih desetih letih ni prejela nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Zato Komisija ugotavlja, da je družba v skladu z načelom „enkratne pomoči“ iz točke 72 in naslednjih smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(270)

Družba v zadnjih desetih letih ni prejela nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Zato Komisija ugotavlja, da je družba v skladu z načelom „enkratne pomoči“ iz točke 72 in naslednjih smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (271) | Vendar je treba upoštevati vse pogoje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, da se državna pomoč podjetju v težavah šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(271)

Vendar je treba upoštevati vse pogoje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, da se državna pomoč podjetju v težavah šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU.

| (272) | V skladu s točko 13 smernic za reševaje in prestrukturiranje podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama. Po prenosu iz matične družbe Tirrenia je družba Saremar v celoti v lasti RAS in zato ni del skupine. |
| --- | --- |

(272)

V skladu s točko 13 smernic za reševaje in prestrukturiranje podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama. Po prenosu iz matične družbe Tirrenia je družba Saremar v celoti v lasti RAS in zato ni del skupine.

| (273) | Da bi ukrep veljal za združljivega v skladu s točkami od 34 do 37 smernic za reševanje in prestrukturiranje, je treba v načrtu za prestrukturiranje podrobno analizirati razloge, ki so privedli do težav, in predstaviti načine za ponovno vzpostavitev dolgoročne gospodarske uspešnosti in zdravega stanja podjetja v razumnem časovnem okviru. To je treba izvesti na podlagi realnih domnev glede prihodnjih pogojev upravljanja s scenariji, ki odražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja, ter značilnih prednosti in pomanjkljivosti podjetja. Načrt, ki ga je treba predložiti Komisiji, mora vsebovati vse pomembne podrobnosti in zlasti vključevati tržno raziskavo. |
| --- | --- |

(273)

Da bi ukrep veljal za združljivega v skladu s točkami od 34 do 37 smernic za reševanje in prestrukturiranje, je treba v načrtu za prestrukturiranje podrobno analizirati razloge, ki so privedli do težav, in predstaviti načine za ponovno vzpostavitev dolgoročne gospodarske uspešnosti in zdravega stanja podjetja v razumnem časovnem okviru. To je treba izvesti na podlagi realnih domnev glede prihodnjih pogojev upravljanja s scenariji, ki odražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja, ter značilnih prednosti in pomanjkljivosti podjetja. Načrt, ki ga je treba predložiti Komisiji, mora vsebovati vse pomembne podrobnosti in zlasti vključevati tržno raziskavo.

| (274) | Komisiji ni bil predložen noben tak načrt. RAS je sicer res predložila poslovni načrt družbe Saremar za obdobje 2011–2022, vendar ta načrt ni v skladu z zahtevami smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(274)

Komisiji ni bil predložen noben tak načrt. RAS je sicer res predložila poslovni načrt družbe Saremar za obdobje 2011–2022, vendar ta načrt ni v skladu z zahtevami smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (275) | V tem primeru je bil poslovni načrt družbe Saremar odobren julija 2010, preden je RAS dodelila nadomestilo, in ni temeljilo na zamisli, da bi bil tak ukrep sprejet v korist družbe Saremar. Načrt je temeljil na domnevi, da bo družba delno privatizirana (RAS je prvotno nameravala odprodati 49 % svojega deleža v družbi) do novembra 2010, in je zajemal dvanajstletno trajanje nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu, ki naj bi se s kupcem podpisala konec leta 2010. Načrt ne vsebuje natančne predstavitve okoliščin, zaradi katerih se je družba znašla v težavah, niti ne opisuje sredstev za obnovitev njene dolgoročne gospodarske uspešnosti in sploh ne navaja upravljanja povezav med Sardinijo in celino s strani družbe Saremar. |
| --- | --- |

(275)

V tem primeru je bil poslovni načrt družbe Saremar odobren julija 2010, preden je RAS dodelila nadomestilo, in ni temeljilo na zamisli, da bi bil tak ukrep sprejet v korist družbe Saremar. Načrt je temeljil na domnevi, da bo družba delno privatizirana (RAS je prvotno nameravala odprodati 49 % svojega deleža v družbi) do novembra 2010, in je zajemal dvanajstletno trajanje nove pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu, ki naj bi se s kupcem podpisala konec leta 2010. Načrt ne vsebuje natančne predstavitve okoliščin, zaradi katerih se je družba znašla v težavah, niti ne opisuje sredstev za obnovitev njene dolgoročne gospodarske uspešnosti in sploh ne navaja upravljanja povezav med Sardinijo in celino s strani družbe Saremar.

| (276) | Na podlagi tega Komisija meni, da pogoj za ukrep ni bilo izvajanje poslovnega načrta za izpolnitev zahtev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, ki zadostuje za izključitev njegove združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(276)

Na podlagi tega Komisija meni, da pogoj za ukrep ni bilo izvajanje poslovnega načrta za izpolnitev zahtev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, ki zadostuje za izključitev njegove združljivosti z notranjim trgom.

| (277) | Treba je tudi sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se negativni učinki pomoči na trgovinske pogoje čim bolj ublažijo. Pomoč ne sme neupravičeno izkrivljati konkurence. To običajno pomeni omejitev prisotnosti, ki jo družba lahko uživa na svojih trgih, ob koncu obdobja prestrukturiranja. Nadomestni ukrepi bi morali biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti z velikostjo in sorazmernim pomenom družbe na njenem trgu ali trgih. Stopnjo nadomestnih ukrepov je treba določiti za vsak primer posebej in ob upoštevanju cilja ponovne vzpostavitve dolgoročne gospodarske uspešnosti družbe. Poleg tega bo Komisija v skladu s točko 7 smernic za reševanje in prestrukturiranje zahtevala nadomestne ukrepe, ki čim bolj zmanjšajo učinke na tekmece. RAS ni predlagala nobenega nadomestnega ukrepa v zameno za morebitno izkrivljanje konkurence zaradi dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

(277)

Treba je tudi sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se negativni učinki pomoči na trgovinske pogoje čim bolj ublažijo. Pomoč ne sme neupravičeno izkrivljati konkurence. To običajno pomeni omejitev prisotnosti, ki jo družba lahko uživa na svojih trgih, ob koncu obdobja prestrukturiranja. Nadomestni ukrepi bi morali biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti z velikostjo in sorazmernim pomenom družbe na njenem trgu ali trgih. Stopnjo nadomestnih ukrepov je treba določiti za vsak primer posebej in ob upoštevanju cilja ponovne vzpostavitve dolgoročne gospodarske uspešnosti družbe. Poleg tega bo Komisija v skladu s točko 7 smernic za reševanje in prestrukturiranje zahtevala nadomestne ukrepe, ki čim bolj zmanjšajo učinke na tekmece. RAS ni predlagala nobenega nadomestnega ukrepa v zameno za morebitno izkrivljanje konkurence zaradi dodelitve pomoči.

| (278) | Pomoč mora biti strogo omejena na najmanjšo potrebno za prestrukturiranje. Pričakuje se, da bo upravičenec znatno prispeval k načrtu prestrukturiranja iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvena za preživetje družbe, ali iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, in ne sme vključevati nobenih prihodnjih dobičkov, kot je denarni tok, ker je to znak, da trgi verjamejo v ponovno vzpostavitev sposobnosti za preživetje družbe. |
| --- | --- |

(278)

Pomoč mora biti strogo omejena na najmanjšo potrebno za prestrukturiranje. Pričakuje se, da bo upravičenec znatno prispeval k načrtu prestrukturiranja iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvena za preživetje družbe, ali iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, in ne sme vključevati nobenih prihodnjih dobičkov, kot je denarni tok, ker je to znak, da trgi verjamejo v ponovno vzpostavitev sposobnosti za preživetje družbe.

| (279) | V tem primeru ni bil predviden noben lasten prispevek. |
| --- | --- |

(279)

V tem primeru ni bil predviden noben lasten prispevek.

| (280) | Komisija ugotavlja, da subvencija, dodeljena družbi Saremar za pokritje primanjkljaja, nastalega pri upravljanju obeh poti do celinske Italije leta 2011 in 2012, pomeni nezdružljivo pomoč družbi Saremar kot podjetju v težavah. |
| --- | --- |

(280)

Komisija ugotavlja, da subvencija, dodeljena družbi Saremar za pokritje primanjkljaja, nastalega pri upravljanju obeh poti do celinske Italije leta 2011 in 2012, pomeni nezdružljivo pomoč družbi Saremar kot podjetju v težavah.

| (281) | Zaradi dokončanja je Komisija preverila tudi, ali bi bila zadevna pomoč združljiva z okvirom SSGP iz leta 2011, če družba Saremar ne bi bila podjetje v težavah v trenutku, ko je bila ta pomoč dodeljena. |
| --- | --- |

(281)

Zaradi dokončanja je Komisija preverila tudi, ali bi bila zadevna pomoč združljiva z okvirom SSGP iz leta 2011, če družba Saremar ne bi bila podjetje v težavah v trenutku, ko je bila ta pomoč dodeljena.

Resnična storitev splošnega gospodarskega pomena, kot je navedena v členu 106 Pogodbe

Resnična storitev splošnega gospodarskega pomena, kot je navedena v členu 106 Pogodbe

| (282) | Kot je navedeno v točki 56 okvira SSGP iz leta 2011, imajo države članice visoko stopnjo diskrecije v zvezi z naravo storitev, ki bi se lahko uvrstile med storitve splošnega gospodarskega pomena. Naloga Komisije je zagotoviti, da se stopnja diskrecije uporabi brez očitne napake, kar zadeva opredelitev SSGP. |
| --- | --- |

(282)

Kot je navedeno v točki 56 okvira SSGP iz leta 2011, imajo države članice visoko stopnjo diskrecije v zvezi z naravo storitev, ki bi se lahko uvrstile med storitve splošnega gospodarskega pomena. Naloga Komisije je zagotoviti, da se stopnja diskrecije uporabi brez očitne napake, kar zadeva opredelitev SSGP.

| (283) | Na podlagi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 188 do 210, Komisija meni, da se v tem primeru ta pogoj ni upošteval. |
| --- | --- |

(283)

Na podlagi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 188 do 210, Komisija meni, da se v tem primeru ta pogoj ni upošteval.

Potreba po aktu o pooblastitvi, ki določa obveznosti javnih storitev in načine izračuna nadomestila

Potreba po aktu o pooblastitvi, ki določa obveznosti javnih storitev in načine izračuna nadomestila

| (284) | V skladu z oddelkom 2.3 okvira SSGP iz leta 2011 pojem storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106 PDEU pomeni, da je bilo zadevno podjetje pooblaščeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena z uradnim aktom ali več uradnimi akti. |
| --- | --- |

(284)

V skladu z oddelkom 2.3 okvira SSGP iz leta 2011 pojem storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106 PDEU pomeni, da je bilo zadevno podjetje pooblaščeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena z uradnim aktom ali več uradnimi akti.

| (285) | V teh aktih mora biti navedeno zlasti naslednje:






  (a) | konkretna narava obveznosti javnih storitev in njeno trajanje; |
| --- | --- | --- |

(285)

V teh aktih mora biti navedeno zlasti naslednje:

(a)

konkretna narava obveznosti javnih storitev in njeno trajanje;

| (b) | zadevno podjetje in ozemlje; |
| --- | --- |

(b)

zadevno podjetje in ozemlje;

| (c) | narava izključnih pravic, dodeljenih družbi Saremar; |
| --- | --- |

(c)

narava izključnih pravic, dodeljenih družbi Saremar;

| (d) | opis mehanizma nadomestila in meril za izračun, nadzor in pregled nadomestila; |
| --- | --- |

(d)

opis mehanizma nadomestila in meril za izračun, nadzor in pregled nadomestila;

| (e) | dogovori za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo vračilo. |
| --- | --- |

(e)

dogovori za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo vračilo.

| (286) | Komisija ugotavlja, da v tem primeru akti o pooblastitvi ne navajajo nobenega nadomestila družbi Saremar za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, zato niso v skladu z zahtevami iz zgornjih točk (d) in (e). |
| --- | --- |

(286)

Komisija ugotavlja, da v tem primeru akti o pooblastitvi ne navajajo nobenega nadomestila družbi Saremar za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, zato niso v skladu z zahtevami iz zgornjih točk (d) in (e).

Trajanje obdobja pooblastitve

Trajanje obdobja pooblastitve

| (287) | Kot je navedeno v oddelku 2.4 okvira SSGP iz leta 2011, mora biti „trajanje obdobja pooblastitve [...] utemeljeno z navedbo objektivnih meril, kot je potreba po amortizaciji neprenosljivih stalnih sredstev. Trajanje obdobja pooblastitve načeloma ne sme biti daljše od obdobja, potrebnega za amortizacijo najpomembnejših sredstev, ki so potrebna za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena.“ |
| --- | --- |

(287)

Kot je navedeno v oddelku 2.4 okvira SSGP iz leta 2011, mora biti „trajanje obdobja pooblastitve [...] utemeljeno z navedbo objektivnih meril, kot je potreba po amortizaciji neprenosljivih stalnih sredstev. Trajanje obdobja pooblastitve načeloma ne sme biti daljše od obdobja, potrebnega za amortizacijo najpomembnejših sredstev, ki so potrebna za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena.“

| (288) | Ker je v tem primeru obdobje izvajanja storitev omejeno na leti 2011 in 2012, je ta pogoj izpolnjen. |
| --- | --- |

(288)

Ker je v tem primeru obdobje izvajanja storitev omejeno na leti 2011 in 2012, je ta pogoj izpolnjen.

Znesek nadomestila

Znesek nadomestila

| (289) | Točka 21 okvira SSGP iz leta 2011 navaja, da „[...] znesek nadomestila ne sme presegati zneska, ki je nujen za kritje neto stroškov izpolnjevanja obveznosti javne storitve, vključno z zmernim dobičkom“. Ukrep pomoči se lahko šteje za nujnega, če sta njegova znesek in oblika takšna, da je nujen za doseganje cilja javnega interesa. Določen mora biti v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje. Zato je v tem primeru treba količinsko opredeliti dodatne stroške obveznosti javnih storitev, naložene družbi Saremar z akti o pooblastitvi, in primerjati te dodatne stroške s prednostmi, ki ji jih je dodelila RAS. |
| --- | --- |

(289)

Točka 21 okvira SSGP iz leta 2011 navaja, da „[...] znesek nadomestila ne sme presegati zneska, ki je nujen za kritje neto stroškov izpolnjevanja obveznosti javne storitve, vključno z zmernim dobičkom“. Ukrep pomoči se lahko šteje za nujnega, če sta njegova znesek in oblika takšna, da je nujen za doseganje cilja javnega interesa. Določen mora biti v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje. Zato je v tem primeru treba količinsko opredeliti dodatne stroške obveznosti javnih storitev, naložene družbi Saremar z akti o pooblastitvi, in primerjati te dodatne stroške s prednostmi, ki ji jih je dodelila RAS.

| (290) | Nadomestilo za javno storitev, dodeljeno družbi Saremar, znaša 10 milijonov EUR. RAS je trdila, da so v ustreznem obdobju dodatni stroški, nastali pri zagotavljanju storitev, ustrezali finančni podpori, dodeljeni družbi Saremar, ne da bi se upošteval razumen dobiček. Preiskava je pokazala, da je imela družba Saremar leta 2011 na zadevnih poteh izgubo v višini 214 000 EUR, leta 2012 pa v višini 13 440 220 EUR. |
| --- | --- |

(290)

Nadomestilo za javno storitev, dodeljeno družbi Saremar, znaša 10 milijonov EUR. RAS je trdila, da so v ustreznem obdobju dodatni stroški, nastali pri zagotavljanju storitev, ustrezali finančni podpori, dodeljeni družbi Saremar, ne da bi se upošteval razumen dobiček. Preiskava je pokazala, da je imela družba Saremar leta 2011 na zadevnih poteh izgubo v višini 214 000 EUR, leta 2012 pa v višini 13 440 220 EUR.

| (291) | Na podlagi teh rezultatov se zdi, da nadomestilo, ki ga je dodelila RAS, ne presega primanjkljaja, nastalega pri izvajanju storitev. Vendar, kot je bilo že ugotovljeno v zvezi s tretjim pogojem iz zadeve Altmark ter iz že navedenih razlogov, Komisija meni, da družba Saremar ni bila upravičena do prejetja nadomestila za stroške, nastale pri upravljanju obeh poti, in nadomestilo ni jasno izražalo opredeljenih obveznosti javnih storitev. |
| --- | --- |

(291)

Na podlagi teh rezultatov se zdi, da nadomestilo, ki ga je dodelila RAS, ne presega primanjkljaja, nastalega pri izvajanju storitev. Vendar, kot je bilo že ugotovljeno v zvezi s tretjim pogojem iz zadeve Altmark ter iz že navedenih razlogov, Komisija meni, da družba Saremar ni bila upravičena do prejetja nadomestila za stroške, nastale pri upravljanju obeh poti, in nadomestilo ni jasno izražalo opredeljenih obveznosti javnih storitev.

| (292) | Ker je bila pomoč dodeljena po začetku veljavnosti novega okvira SSGP, je treba njeno združljivost prav tako oceniti na podlagi naslednjih pogojev:






  (a) | odstavek 14: ustrezno upoštevati potrebe javnih storitev, ko se izvajalcu daje pooblastilo za določeno storitev splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- | --- |

(292)

Ker je bila pomoč dodeljena po začetku veljavnosti novega okvira SSGP, je treba njeno združljivost prav tako oceniti na podlagi naslednjih pogojev:

(a)

odstavek 14: ustrezno upoštevati potrebe javnih storitev, ko se izvajalcu daje pooblastilo za določeno storitev splošnega gospodarskega pomena;

| (b) | odstavek 19: skladnost s pravili Unije o postopku oddaje javnega naročila, ko se daje pooblastilo za storitev splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 19: skladnost s pravili Unije o postopku oddaje javnega naročila, ko se daje pooblastilo za storitev splošnega gospodarskega pomena;

| (c) | odstavek 20: nediskriminatorna obravnava; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 20: nediskriminatorna obravnava;

| (d) | odstavek 24 (in naslednji odstavki): izračun neto stroškov na podlagi metodologije NAC (Net Avoided Cost); |
| --- | --- |

(d)

odstavek 24 (in naslednji odstavki): izračun neto stroškov na podlagi metodologije NAC (Net Avoided Cost);

| (e) | odstavek 39 (in naslednji odstavki): spodbude za učinkovitost; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 39 (in naslednji odstavki): spodbude za učinkovitost;

| (f) | odstavek 60: preglednost. |
| --- | --- |

(f)

odstavek 60: preglednost.

| (293) | RAS ni izvedla javnega posvetovanja niti ni objavila zahtevanih informacij v zvezi z obveznostmi javnih storitev ter vnaprej plačanim nadomestilom za njihovo izpolnjevanje. Kot je bilo že navedeno, se sprva dejansko ni zagotovilo nobeno nadomestilo, saj so se storitve štele za gospodarsko uspešne s komercialnega vidika. |
| --- | --- |

(293)

RAS ni izvedla javnega posvetovanja niti ni objavila zahtevanih informacij v zvezi z obveznostmi javnih storitev ter vnaprej plačanim nadomestilom za njihovo izpolnjevanje. Kot je bilo že navedeno, se sprva dejansko ni zagotovilo nobeno nadomestilo, saj so se storitve štele za gospodarsko uspešne s komercialnega vidika.

| (294) | V skladu z odstavkom 21 okvira SSGP iz leta 2012 „[z]nesek nadomestila ne sme presegati zneska, ki je nujen za kritje neto stroškov izpolnjevanja obveznosti javne storitve, vključno z zmernim dobičkom“. V skladu z odstavkom 24 okvira SSGP iz leta 2012 je treba neto stroške, potrebne za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, izračunati na podlagi primerjave stanja izvajalca, če izvaja obveznosti javnih storitev ali ne. V tem primeru se tak izračun ni opravil. |
| --- | --- |

(294)

V skladu z odstavkom 21 okvira SSGP iz leta 2012 „[z]nesek nadomestila ne sme presegati zneska, ki je nujen za kritje neto stroškov izpolnjevanja obveznosti javne storitve, vključno z zmernim dobičkom“. V skladu z odstavkom 24 okvira SSGP iz leta 2012 je treba neto stroške, potrebne za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, izračunati na podlagi primerjave stanja izvajalca, če izvaja obveznosti javnih storitev ali ne. V tem primeru se tak izračun ni opravil.

| (295) | Poleg tega v aktih o pooblastitvi mehanizem za spodbujanje učinkovitosti ni bil določen. Prav tako RAS ni utemeljila neizvedljivosti ali neprimernosti uvedbe takih spodbud. Obveznosti glede preglednosti pa tudi niso bile izpolnjene. |
| --- | --- |

(295)

Poleg tega v aktih o pooblastitvi mehanizem za spodbujanje učinkovitosti ni bil določen. Prav tako RAS ni utemeljila neizvedljivosti ali neprimernosti uvedbe takih spodbud. Obveznosti glede preglednosti pa tudi niso bile izpolnjene.

| (296) | Komisija zato sklene, da nadomestilo, dodeljeno družbi Saremar za izvajanje storitev, ni združljivo z notranjim trgom na podlagi okvira SSGP iz leta 2011. |
| --- | --- |

(296)

Komisija zato sklene, da nadomestilo, dodeljeno družbi Saremar za izvajanje storitev, ni združljivo z notranjim trgom na podlagi okvira SSGP iz leta 2011.

7.3.2   DOKAPITALIZACIJA

| (297) | Med preiskavo je RAS predložila dve glavni trditvi v zvezi z dokapitalizacijo: prvič, ukrep je bil izveden le delno, in drugič, zadeval je financiranje, do katerega je bila družba Saremar zakonito upravičena. Kot je bilo že navedeno, RAS ni trdila, da bi ukrep pomenil pomoč za prestrukturiranje v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Kot je bilo pojasnjeno, RAS dejansko ni imela pripomb glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(297)

Med preiskavo je RAS predložila dve glavni trditvi v zvezi z dokapitalizacijo: prvič, ukrep je bil izveden le delno, in drugič, zadeval je financiranje, do katerega je bila družba Saremar zakonito upravičena. Kot je bilo že navedeno, RAS ni trdila, da bi ukrep pomenil pomoč za prestrukturiranje v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje. Kot je bilo pojasnjeno, RAS dejansko ni imela pripomb glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom.

| (298) | Kljub temu Komisija meni, da je družba Saremar podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje in je zato upravičena do prejetja pomoči za prestrukturiranje. Dokapitalizacijo sestavlja pomoč za prestrukturiranje, ki mora biti ocenjena na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje, da se določi, ali je lahko združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(298)

Kljub temu Komisija meni, da je družba Saremar podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje in je zato upravičena do prejetja pomoči za prestrukturiranje. Dokapitalizacijo sestavlja pomoč za prestrukturiranje, ki mora biti ocenjena na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje, da se določi, ali je lahko združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) PDEU.

| (299) | Ker merila o združljivosti iz smernic za reševanje in prestrukturiranje niso izpolnjena (glej zlasti razloge v uvodni izjavah od 272 do 279), Komisija sklepa, da nadomestilo, plačano družbi Saremar, pomeni pomoč za prestrukturiranje za podjetje v težavah. Ukrepa zato ni mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(299)

Ker merila o združljivosti iz smernic za reševanje in prestrukturiranje niso izpolnjena (glej zlasti razloge v uvodni izjavah od 272 do 279), Komisija sklepa, da nadomestilo, plačano družbi Saremar, pomeni pomoč za prestrukturiranje za podjetje v težavah. Ukrepa zato ni mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom.

7.3.3   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (300) | Naslednji ukrepi, ki jih je izvedla RAS v korist družbe Saremar, pomenijo državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom:






  (a) | nadomestilo v višini 10 milijonov EUR za upravljanje dveh dodatnih poti, ki povezujeta Sardinijo s celino, ki je bilo dodeljeno na podlagi Deželnega zakona 15 z dne 7. avgusta 2012 in je bilo družbi Saremar izplačano v dveh obrokih, in sicer 6. novembra 2012 in 3. decembra 2012; |
| --- | --- | --- |

(300)

Naslednji ukrepi, ki jih je izvedla RAS v korist družbe Saremar, pomenijo državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom:

(a)

nadomestilo v višini 10 milijonov EUR za upravljanje dveh dodatnih poti, ki povezujeta Sardinijo s celino, ki je bilo dodeljeno na podlagi Deželnega zakona 15 z dne 7. avgusta 2012 in je bilo družbi Saremar izplačano v dveh obrokih, in sicer 6. novembra 2012 in 3. decembra 2012;

| (b) | dokapitalizacija v višini 6 099 961 EUR, za katero se je sprejel sklep 15. junija 2012 (od katere je bilo 824 309,69 EUR plačanih 11. julija 2012). |
| --- | --- |

(b)

dokapitalizacija v višini 6 099 961 EUR, za katero se je sprejel sklep 15. junija 2012 (od katere je bilo 824 309,69 EUR plačanih 11. julija 2012).

| (301) | Plačilo promocijskih dejavnosti in priporočilna pisma ne vključujejo državne pomoči družbi Saremar. |
| --- | --- |

(301)

Plačilo promocijskih dejavnosti in priporočilna pisma ne vključujejo državne pomoči družbi Saremar.

7.4   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (302) | Zadevni ukrepi pomoči so nezdružljivi z notranjim trgom. Italija je nezakonito izvedla zadevne pomoči, s čimer je kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(302)

Zadevni ukrepi pomoči so nezdružljivi z notranjim trgom. Italija je nezakonito izvedla zadevne pomoči, s čimer je kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (303) | V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (56), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (57). V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (58). |
| --- | --- |

(303)

V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (56), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (57). V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (58).

56

57

58

| (304) | V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (59) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“. |
| --- | --- |

(304)

V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (59) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

59

| (305) | Torej ker se ukrepi, opredeljeni v uvodni izjavi 300, štejejo za nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, je treba že dodeljen znesek pomoči teh ukrepov, tj. 10 824 309,69 EUR, vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere, ki so obstajale na trgu pred dodelitvijo pomoči. |
| --- | --- |

(305)

Torej ker se ukrepi, opredeljeni v uvodni izjavi 300, štejejo za nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, je treba že dodeljen znesek pomoči teh ukrepov, tj. 10 824 309,69 EUR, vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere, ki so obstajale na trgu pred dodelitvijo pomoči.

| (306) | Ta sklep ne zadeva drugih vprašanj iz sklepov iz leta 2011 in 2012 ali posega vanje ali na katere so Komisijo opozorile zainteresirane strani med preiskavo, ki se je začela na podlagi navedenih sklepov, – |
| --- | --- |

(306)

Ta sklep ne zadeva drugih vprašanj iz sklepov iz leta 2011 in 2012 ali posega vanje ali na katere so Komisijo opozorile zainteresirane strani med preiskavo, ki se je začela na podlagi navedenih sklepov, –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Ukrepi državne pomoči, dodeljene družbi Saremar v obliki nadomestila za javno storitev na podlagi Deželnega zakona 15 z dne 7. avgusta 2012 in v obliki kapitalskega vložka, določenega na skupščini delničarjev družbe Saremar 15. junija 2012, niso združljivi z notranjim trgom. Navedeno pomoč je nezakonito izvajala Italija v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

2.   Plačilo promocijskih dejavnosti in priporočilna pisma ne vključujejo državne pomoči družbi Saremar.

Člen 2

1.   Italija od upravičenca izterja nezdružljivo pomoč iz člena 1(1).

2.   K zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo prejemniku, do datuma njenega dejanskega vračila.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (60) in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (61), ki spreminja Uredbo (ES) št. 794/2004.

Člen 3

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Italija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po datumu priglasitve tega sklepa.

Člen 4

1.   Italija v dveh mesecih od datuma priglasitve tega sklepa predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenec vrniti; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenec vrniti;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Italija obvešča Komisijo o napredku v zvezi z nacionalnimi ukrepi, sprejetimi za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč, dodeljena na podlagi sheme iz člena 1, ni v celoti vrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestnih merah za vračilo pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 22. januarja 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  
  UL C 28, 1.2.2012, str. 18, in UL C 84, 22.3.2013, str. 58.

1

(2)  
  UL C 28, 1.2.2012, str. 18.

2

(3)  Nekdanjo skupino Tirrenia so leta 2004 ustanovile družbe Tirrenia di Navigazione S.p.A, Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. in Caremar – Campania Regionale Marittima S.p.A.

3

(4)  
  UL C 84, 22.3.2013, str. 58.

4

(5)  Družba Fintecna je v celoti v lasti italijanskega ministrstva za gospodarstvo in finance, specializirana pa je za upravljanje lastniških deležev in postopkov privatizacije ter obravnavanje projektov za racionalizacijo in prestrukturiranje družb, ki se soočajo z industrijskimi, finančnimi ali organizacijskimi težavami.

5

(6)  Na podlagi zakona iz leta 2009 se je podružnica, ki je upravljala povezave z otoki Pontino Archipelago, ločila od družbe Caremar in se je premestila v deželo Lacij.

6

(7)  Člen 19(b)(10) zakona iz leta 2009.

7

(8)  Zadeva I743 – Cene prevoza s trajektom na Sardinijo/s Sardinije, o domnevni kršitvi člena 101 PDEU s strani zasebnih konkurentov (Onorato Participazioni S.r.l., Moby S.p.a., Marinsvest S.r.l., Investitori Associati SGR S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., SNAV S.p.a., Lotta Maritime S.A., Forship S.p.a, Clessidra SGR S.p.a. in L19 S.p.a.) na nekaterih linijah, ki povezujejo Sardinijo in celino.

8

(9)  Dnevna povezava od 1. aprila 2012.

9

(10)  3 dni na teden od 1. junija 2012 do 19. junija 2012 in od 4. septembra 2012 do 15. septembra 2012.

10

(11)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, str. 359, na voljo na: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

11

(12)  Družba SNAV je upravljala pot Olbia–Civitavecchia do maja 2011, ko jo je nadomestila družba GNV.

12

(13)  Glej opombo 8.

13

(14)  Sklep organa NCA št. 24033 z dne 31. oktobra 2012, SP136 – Saremar–Sardegna Regionale Marittima/Routes Civitavecchia–Golfo degli Aranci e Vado Ligure–Porto Torres.

14

(15)  Družbo CIN so novembra 2010 ustanovile družbe Grimaldi, Marinvest in Moby, da bi sodelovale v razpisu za pridobitev družbe Tirrenia. Na začetku leta 2011 je družba Marinvest (ki je nadzorovala SNAV) pridobila nadzor nad družbo GNV in prav tako je družba Moby marca 2011 prenesla svoj delež v družbi CIN na svojega večinskega delničarja, družbo Onorato Participazioni. Tako sta bila marca 2011 glavna delničarja družbe CIN družba Onorato Participazioni (ki je nadzorovala družbo Moby) in družba Marinvest (ki je nadzorovala družbi GNV in SNAV).

15

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

16

(17)  S Sklepom št. 23650 z dne 21. junija 2012, C11613, je organ NCA družbi CIN pogojno odobril pridobitev podružnice Tirrenia v skupni lasti družb Moby (40 %), L19 (30 %), Gruppo Investimenti Portuali S.p.A. (20 %) in Shipping Investment S.r.l. (10 %). Organ NCA je uvedel nekatere pogoje, med drugim v zvezi z neuporabo sporazumov o prevozih pod skupno oznako med družbama Moby in CIN v obdobju 2012–2016 in uporabo voznin na poteh Civitavecchia–Olbia, Genova–Porto Torres in Genova–Olbia za ohranitev povprečnega prihodka na enoto, ki ga je pridobila družba Moby poleti 2009 (razen povišanja, ki se neposredno pripiše povišanju stroškov goriva). Družba CIN/Tirrenia bo nadomestila družbo Moby na poti Genova–Porto Torres. Na poti Civitavecchia–Olbia bosta družbi Moby in CIN v poletnih sezonah leta 2013 in 2014 na druge upravljalce prenesli 10 % zmogljivosti.

17

(18)  Družba SNAV je tradicionalno upravljala pot do maja 2011.

18

(19)  Sklep organa NCA št. 24418 z dne 18. junija 2013, C11613B.

19

(20)  Projekt Bonus Sardo–Vacanza je bil odobren, da bi spodbujal in podpiral turizem na Sardiniji. V okviru projekta so se poleti leta 2011 stroški prevoza s trajektom (omejeni na 90 EUR, veljavni za skupine najmanj dveh potnikov) neposredno povrnili potnikom, ki so potovali na Sardinijo ali z nje, pri čemer so morali biti najmanj tri dni nastanjeni na Sardiniji.

20

(21)  Po uporabi zakonske rezerve in zaslužkov iz prejšnjih finančnih let.

21

(22)  Zadeva C-280/00 – Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, Recueil 2003, I-7747.

22

(23)  Odločba Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67).

23

(24)  Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

24

(25)  
  UL C 8, 11.1.2012, str. 15.

25

(26)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

26

(27)  Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3).

27

(28)  Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).

28

(29)  Poročilo navaja Relazione al bilancio 2011.

29

(30)  Glej mutatis mutandis združene zadeve C-214/12 P, C-215/12 P, C-223/12 P, Land Burgenland proti Komisiji, sodba z dne 24. oktobra 2013, še neobjavljena v ZOdl., točka 56.

30

mutatis mutandis

(31)  Združene zadeve C-214/12 P, C-215/12 P in C-223/12 P, citirano, točka 57.

31

(32)  Kot je potrdil organ NCA, se lahko sardinijski pristanišči Olbia in Golfo Aranci z vidika povpraševanja štejeta za nadomestljivi. Enako velja za ligurski pristanišči Genove in Vado Ligure.

32

(33)  Glej odstavka 47 in 48 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL C 8, 11.1.2012, str. 4).

33

(34)  Sklep 27/4.

34

(*1)  Zajeto z zavezanostjo k poklicni molčečnosti.

*1

(35)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, str. 360, na voljo na: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

35

(36)  Zadeva T-289/03, BUPA in drugi proti Komisiji, ZOdl. 2008, II-81, točka 96. Glej tudi Sklepne predloge generalnega pravobranilca – Tizzano v zadevi C-53/00, Ferring, Recueil, I-9069 in Sklepne predloge generalnega pravobranilca – Jacobs v zadevi C-126/01, GEMO, Recueil 2003, I-13769.

36

(37)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena.

37

(38)  Sporočilo Komisije C(2004) 43 – Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet (UL C 13, 17.1.2004, str. 3).

38

(39)  Sodba sodišča v zadevi C-205/99, Analir in drugi, Recueil, 2001 str. I-1271.

39

(40)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi in popravku Sporočila o razlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža), COM(2003) 595 final, 22. december 2003.

40

(41)  Sklep organa NCA o združitvi Tirrenia/CIN, razpredelnica 3.

41

(42)  Sklep organa NCA o združitvi Tirrenia/CIN, odstavek 45.

42

(43)  Sklep organa NCA o združitvi Tirrenia/CIN, odstavek 46.

43

(44)  Največ 40 odhodov v obe smeri med letom.

44

(45)  Največ 40 odhodov v obe smeri od junija do septembra, božični in velikonočni prazniki.

45

(46)  Zadeva C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG proti BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, ZOdl 2010, str. I-13083, točka 39.

46

(47)  Zadeva C-261/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-4437, točka 8; združene zadeve od C-278/92 do C-280/92, Španija proti Komisiji, citirano zgoraj, točka 21; zadeva C-42/93, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4175, točka 13.

47

(48)  Glej točki 3.1 in 3.2 sporočila o zavarovanju izvoznih kreditov, obvestilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS [zdaj člena 107 in 108 PDEU] za deleže organov oblasti, bilten EK 9-1984 in Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS o javnih podjetjih v predelovalni industriji (UL C 307, 13.11.1993, str. 3).

48

uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS [zdaj člena 107 in 108 PDEU] za deleže organov oblasti

(49)  Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS o javnih podjetjih v predelovalni industriji (UL C 307, 13.11.1993, str. 3).

49

(50)  Glej odstavek 36 Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS.

50

(51)  Glej na primer sodbo Sodišča v zadevi C-372/97, Italija proti Komisiji, Recueil 2004, str. I-3679, točka 44.

51

(52)  C-364/90, Italija proti Komisiji, Recueil 1993, str. I-2097, točka 20.

52

(53)  Zadeva C-410/04, Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) proti Comune di Bari in AMTAB Servizio S.p.A.

53

(54)  http://www.sardiniapost.it/wp-content/uploads/2013/10/Bilancio-Saremar-2012.61-78.pdf.

54

(55)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012, str. 359, na voljo na: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

55

(56)  Zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, točka 13.

56

(57)  Združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, točka 75.

57

(58)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, točki 64 in 65.

58

(59)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

59

(60)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

60

(61)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

61

---

PRILOGA

Informacije o prejetih višinah pomoči in zneskih, ki jih je še treba vrniti oziroma so že bili vrnjeni

| Identiteta upravičenca | Skupni znesek pomoči, prejete na podlagi sheme (1) | Skupni znesek pomoči, ki se vrne (1)

  (Glavnica) | Skupni znesek, ki je že povrnjen (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | obresti na terjatev |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Identiteta upravičenca

Skupni znesek pomoči, prejete na podlagi sheme (1)

Skupni znesek pomoči, ki se vrne (1)

(Glavnica)

Skupni znesek, ki je že povrnjen (1)

Glavnica

obresti na terjatev

---

(1)  V milijonih nacionalne valute.

---

| 22.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 49/64

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/262

z dne 14. februarja 2018

o predlagani državljanski pobudi z naslovom „We are a welcoming Europe, let us help!“

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 895)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Predlagana državljanska pobuda z naslovom „We are a welcoming Europe, let us help!“ se nanaša na naslednje: „Države članice s težavo obvladujejo begunsko krizo. Ker nam ni vseeno, želimo pomagati ljudem v stiski. Milijoni državljanov so ponudili svojo pomoč. Zdaj želimo biti slišani. Povrnimo Evropi gostoljubnost! Evropsko komisijo pozivamo, naj ukrepa“. |
| --- | --- |

(1)

Predlagana državljanska pobuda z naslovom „We are a welcoming Europe, let us help!“ se nanaša na naslednje: „Države članice s težavo obvladujejo begunsko krizo. Ker nam ni vseeno, želimo pomagati ljudem v stiski. Milijoni državljanov so ponudili svojo pomoč. Zdaj želimo biti slišani. Povrnimo Evropi gostoljubnost! Evropsko komisijo pozivamo, naj ukrepa“.

| (2) | Zastavljeni cilji predlagane državljanske pobude so: „1. Evropski državljani želijo pomagati beguncem ter jim zagotoviti varen dom in novo življenje. Želimo, da Komisija zagotovi neposredno podporo lokalnim skupinam, ki pomagajo beguncem, imetnikom vizuma države sprejema. 2. Nihče ne bi smel biti kazensko preganjan ali kaznovan zaradi nudenja humanitarne pomoči ali pribežališča. Želimo, da Komisija zaustavi tiste države, ki kaznujejo prostovoljce. 3. Vsak ima pravico do pravnega varstva. Želimo, da Komisija zagotovi učinkovitejše načine in predpise za zaščito žrtev izkoriščanja in kriminala v Evropi ter žrtev kršitev človekovih pravic na naših mejah.“ |
| --- | --- |

(2)

Zastavljeni cilji predlagane državljanske pobude so: „1. Evropski državljani želijo pomagati beguncem ter jim zagotoviti varen dom in novo življenje. Želimo, da Komisija zagotovi neposredno podporo lokalnim skupinam, ki pomagajo beguncem, imetnikom vizuma države sprejema. 2. Nihče ne bi smel biti kazensko preganjan ali kaznovan zaradi nudenja humanitarne pomoči ali pribežališča. Želimo, da Komisija zaustavi tiste države, ki kaznujejo prostovoljce. 3. Vsak ima pravico do pravnega varstva. Želimo, da Komisija zagotovi učinkovitejše načine in predpise za zaščito žrtev izkoriščanja in kriminala v Evropi ter žrtev kršitev človekovih pravic na naših mejah.“

| (3) | Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) krepi državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije; med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude. |
| --- | --- |

(3)

Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) krepi državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije; med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude.

| (4) | Zato bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in prispevali k večji dostopnisti Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in prispevali k večji dostopnisti Unije.

| (5) | Za izvajanje Pogodb se lahko sprejmejo pravni akti Unije:






  — | v zvezi s kontrolo oseb pri prehodu zunanjih meja na podlagi člena 77(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- | --- |

(5)

Za izvajanje Pogodb se lahko sprejmejo pravni akti Unije:

—

v zvezi s kontrolo oseb pri prehodu zunanjih meja na podlagi člena 77(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | v zvezi s skupnim evropskim azilnim sistemom na podlagi člena 78(2) PDEU, |
| --- | --- |

—

v zvezi s skupnim evropskim azilnim sistemom na podlagi člena 78(2) PDEU,

| — | za ukrepe za skupno politiko priseljevanja, s katero se v vseh fazah zagotovi učinkovito upravljanje migracijskih tokov, pravična obravnava državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, ter preprečevanje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi ter okrepljene ukrepe za boj proti temu, na podlagi člena 79(2) PDEU, |
| --- | --- |

—

za ukrepe za skupno politiko priseljevanja, s katero se v vseh fazah zagotovi učinkovito upravljanje migracijskih tokov, pravična obravnava državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, ter preprečevanje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi ter okrepljene ukrepe za boj proti temu, na podlagi člena 79(2) PDEU,

| — | za določitev minimalnih pravil o pravicah žrtev kaznivih dejanj, kolikor je to potrebno za lažje vzajemno priznavanje sodb in sodnih odločb ter policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah s čezmejno razsežnostjo na podlagi člena 82(2)(c) PDEU, |
| --- | --- |

—

za določitev minimalnih pravil o pravicah žrtev kaznivih dejanj, kolikor je to potrebno za lažje vzajemno priznavanje sodb in sodnih odločb ter policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah s čezmejno razsežnostjo na podlagi člena 82(2)(c) PDEU,

| — | za določitev minimalnih pravil glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na določenih področjih na podlagi člena 83(1) in (2) PDEU. |
| --- | --- |

—

za določitev minimalnih pravil glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na določenih področjih na podlagi člena 83(1) in (2) PDEU.

| (6) | Glede drugega dela predlagane državljanske pobude so pristojnosti Unije v skladu s členom 83 PDEU omejene, saj ta člen Uniji sicer daje pristojnost, da sprejme minimalna pravila v zvezi z opredelitvijo kaznivih dejanj, vendar ne omogoča, da bi se državam članicam prepovedalo kaznovanje drugih vrst ravnanja, kakor se jim zdi primerno, vključno z dejanji, povezanimi z nezakonitim priseljevanjem. |
| --- | --- |

(6)

Glede drugega dela predlagane državljanske pobude so pristojnosti Unije v skladu s členom 83 PDEU omejene, saj ta člen Uniji sicer daje pristojnost, da sprejme minimalna pravila v zvezi z opredelitvijo kaznivih dejanj, vendar ne omogoča, da bi se državam članicam prepovedalo kaznovanje drugih vrst ravnanja, kakor se jim zdi primerno, vključno z dejanji, povezanimi z nezakonitim priseljevanjem.

| (7) | Vendar je treba drugi del predlagane državljanske pobude proučiti tudi glede na člen 79 PDEU. V skladu s to določbo se lahko pravni akti Unije za namen izvajanja Pogodb – za skupno politiko priseljevanja, s katero se v vseh fazah zagotovi učinkovito upravljanje migracijskih tokov in preprečevanje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi ter okrepljene ukrepe za boj proti temu – med drugim sprejmejo na področju nezakonitega priseljevanja in nedovoljenega prebivanja, vključno z odstranitvijo in vračanjem oseb, ki prebivajo brez dovoljenja. |
| --- | --- |

(7)

Vendar je treba drugi del predlagane državljanske pobude proučiti tudi glede na člen 79 PDEU. V skladu s to določbo se lahko pravni akti Unije za namen izvajanja Pogodb – za skupno politiko priseljevanja, s katero se v vseh fazah zagotovi učinkovito upravljanje migracijskih tokov in preprečevanje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi ter okrepljene ukrepe za boj proti temu – med drugim sprejmejo na področju nezakonitega priseljevanja in nedovoljenega prebivanja, vključno z odstranitvijo in vračanjem oseb, ki prebivajo brez dovoljenja.

| (8) | Iz teh razlogov predlagana državljanska pobuda ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(8)

Iz teh razlogov predlagana državljanska pobuda ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb.

| (9) | Poleg tega je bil v skladu s členom 3(2) Uredbe ustanovljen državljanski odbor in imenovani sta bili kontaktni osebi, predlagana državljanska pobuda pa ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna in ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 PEU. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je bil v skladu s členom 3(2) Uredbe ustanovljen državljanski odbor in imenovani sta bili kontaktni osebi, predlagana državljanska pobuda pa ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna in ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 PEU.

| (10) | Predlagano državljansko pobudo „We are a welcoming Europe, let us help!“ bi bilo treba zato prijaviti – |
| --- | --- |

(10)

Predlagano državljansko pobudo „We are a welcoming Europe, let us help!“ bi bilo treba zato prijaviti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predlagana državljanska pobuda z naslovom „We are a welcoming Europe, let us help!“ se prijavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 15. februarja 2018.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na organizatorje (člane državljanskega odbora) predlagane državljanske pobude „We are a welcoming Europe, let us help!“, ki jih kot kontaktni osebi zastopata Isabelle CHOPIN in Emma BONINO.

V Bruslju, 14. februarja 2018

Za Komisijo

Frans TIMMERMANS

Podpredsednik

---

(1)  
  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.

1

---

| 22.2.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 49/66

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/263

z dne 20. februarja 2018

o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 889)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2) in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (3), ter zlasti člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (4) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah, kjer so bili potrjeni primeri navedene bolezni pri domačih ali divjih prašičih (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice). V delih I do IV Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različni stopnji tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni. Cilj nadzornih ukrepov iz navedenega izvedbenega sklepa je zmanjšati tveganje za širjenje navedene bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (4) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah, kjer so bili potrjeni primeri navedene bolezni pri domačih ali divjih prašičih (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice). V delih I do IV Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različni stopnji tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni. Cilj nadzornih ukrepov iz navedenega izvedbenega sklepa je zmanjšati tveganje za širjenje navedene bolezni.

| (2) | Afriška prašičja kuga je virusna bolezen pri domačih in divjih prašičih, ki ima lahko resne socialne in gospodarske posledice. Premiki okuženih živali, kontaminirani proizvodi prašičjega izvora in nezakonito odlaganje trupel so najpomembnejši načini širjenja navedene bolezni. Zelo pomembno je preprečiti širjenje afriške prašičje kuge zaradi dejanj ljudi. Zato bi morale države članice za zagotovitev, da se informacije o nadzornih ukrepih za zdravje živali iz Izvedbenega sklepa 2014/709/EU, vključno z omejitvami premikov prašičev in proizvodov prašičjega izvora, učinkovito sporočijo potnikom, vključno s cestnimi potniki, zagotoviti, da prevozniki v potniškem prometu in izvajalci poštnih storitev opozorijo potnike z območij iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu o navedenih nadzornih ukrepih za zdravje živali. Navedena obvestila bi morala biti prilagojena ravni tveganja vnosa bolezni. Poleg tega bi moralo usklajeno delovanje pristojnih organov zadevnih držav članic zagotoviti, da so informacije, sporočene prek posebnih kampanj ozaveščanja javnosti, primerne ciljni publiki. |
| --- | --- |

(2)

Afriška prašičja kuga je virusna bolezen pri domačih in divjih prašičih, ki ima lahko resne socialne in gospodarske posledice. Premiki okuženih živali, kontaminirani proizvodi prašičjega izvora in nezakonito odlaganje trupel so najpomembnejši načini širjenja navedene bolezni. Zelo pomembno je preprečiti širjenje afriške prašičje kuge zaradi dejanj ljudi. Zato bi morale države članice za zagotovitev, da se informacije o nadzornih ukrepih za zdravje živali iz Izvedbenega sklepa 2014/709/EU, vključno z omejitvami premikov prašičev in proizvodov prašičjega izvora, učinkovito sporočijo potnikom, vključno s cestnimi potniki, zagotoviti, da prevozniki v potniškem prometu in izvajalci poštnih storitev opozorijo potnike z območij iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu o navedenih nadzornih ukrepih za zdravje živali. Navedena obvestila bi morala biti prilagojena ravni tveganja vnosa bolezni. Poleg tega bi moralo usklajeno delovanje pristojnih organov zadevnih držav članic zagotoviti, da so informacije, sporočene prek posebnih kampanj ozaveščanja javnosti, primerne ciljni publiki.

| (3) | Tveganje širjenja afriške prašičje kuge pri prostoživečih živali je povezano z naravnim počasnim širjenjem navedene bolezni v populacijah divjih prašičev in tveganji, povezanimi z dejanji ljudi, kot je pokazal nedavni epidemiološki razvoj navedene bolezni v Uniji in kot je v znanstvenem mnenju Panela za zdravje in dobrobit živali, objavljenem 14. julija 2015, in znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v baltskih državah in na Poljskem, objavljenem 23. marca 2017, ter znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v baltskih državah in na Poljskem, objavljenem 7. novembra 2017 (5), dokumentirala Evropska agencija za varnost hrane. Da bi se upoštevale nedavne spremembe pri epidemiološkem razvoju afriške prašičje kuge v Uniji in za proaktivno obvladovanje tveganj, povezanih z boleznijo, bi bilo treba razmejiti dovolj velika območja na Poljskem z višjim tveganjem in jih vključiti na seznama v delu I in delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Tveganje širjenja afriške prašičje kuge pri prostoživečih živali je povezano z naravnim počasnim širjenjem navedene bolezni v populacijah divjih prašičev in tveganji, povezanimi z dejanji ljudi, kot je pokazal nedavni epidemiološki razvoj navedene bolezni v Uniji in kot je v znanstvenem mnenju Panela za zdravje in dobrobit živali, objavljenem 14. julija 2015, in znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v baltskih državah in na Poljskem, objavljenem 23. marca 2017, ter znanstvenem poročilu o epidemioloških analizah afriške prašičje kuge v baltskih državah in na Poljskem, objavljenem 7. novembra 2017 (5), dokumentirala Evropska agencija za varnost hrane. Da bi se upoštevale nedavne spremembe pri epidemiološkem razvoju afriške prašičje kuge v Uniji in za proaktivno obvladovanje tveganj, povezanih z boleznijo, bi bilo treba razmejiti dovolj velika območja na Poljskem z višjim tveganjem in jih vključiti na seznama v delu I in delu II Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU.

| (4) | Poleg tega bi bilo treba za osredotočitev nadzornih ukrepov za zdravje živali iz Izvedbenega sklepa 2014/709/EU in preprečitev nadaljnjega širjenja afriške prašičje kuge ob hkratnem preprečevanju morebitnih nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in tudi v izogib neupravičenim omejitvam trgovine v tretjih državah, seznam Unije z območji, za katera veljajo nadzorni ukrepi za zdravje živali, iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu posodobiti, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo na Poljskem. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega bi bilo treba za osredotočitev nadzornih ukrepov za zdravje živali iz Izvedbenega sklepa 2014/709/EU in preprečitev nadaljnjega širjenja afriške prašičje kuge ob hkratnem preprečevanju morebitnih nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in tudi v izogib neupravičenim omejitvam trgovine v tretjih državah, seznam Unije z območji, za katera veljajo nadzorni ukrepi za zdravje živali, iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu posodobiti, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo na Poljskem.

| (5) | Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2014/709/EU se spremeni:

| (1) | člen 15a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 15a
  Obveznosti držav članic glede obveščanja

  1.   Zadevne države članice zagotovijo, da so prevozniki v potniškem prometu, vključno z letališkimi in pristaniškimi izvajalci dejavnosti, potovalne agencije (vključno z organizatorji lovskih potovanj) in izvajalci poštnih storitev obvezani opozoriti svoje stranke o nadzornih ukrepih iz tega sklepa, zlasti z ustreznim sporočanjem informacij o glavnih prepovedih iz tega sklepa potnikom z območij iz Priloge k temu sklepu in strankam poštnih storitev.
  V ta namen zadevne države članice pripravijo in izvajajo redne kampanje ozaveščanja javnosti za promocijo in širjenje informacij o nadzornih ukrepih iz tega sklepa.


  2.   Vse države članice zagotovijo, da se na glavnih kopenskih infrastrukturnih poteh, kot so mednarodne povezovalne ceste, in na povezanih cestnih omrežjih, vse potnike vidno in opazno opozori na ustrezne informacije o tveganju prenosa afriške prašičje kuge in na nadzorne ukrepe iz tega sklepa.
  Navedene informacije se zlasti predstavijo tako, da jih potniki z območij in na območja iz Priloge k temu sklepu ali iz tretjih držav s tveganjem širjenja afriške prašičje kuge lahko zlahka razumejo.


  3.   Zadevne države članice uskladijo svoja prizadevanja za zagotovitev, da prevozniki in izvajalci poštnih storitev informacije iz odstavka 1 učinkovito posredujejo natančno identificirani ciljni publiki.“ |
| --- | --- |

(1)

člen 15a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15a

Obveznosti držav članic glede obveščanja

1.   Zadevne države članice zagotovijo, da so prevozniki v potniškem prometu, vključno z letališkimi in pristaniškimi izvajalci dejavnosti, potovalne agencije (vključno z organizatorji lovskih potovanj) in izvajalci poštnih storitev obvezani opozoriti svoje stranke o nadzornih ukrepih iz tega sklepa, zlasti z ustreznim sporočanjem informacij o glavnih prepovedih iz tega sklepa potnikom z območij iz Priloge k temu sklepu in strankam poštnih storitev.

V ta namen zadevne države članice pripravijo in izvajajo redne kampanje ozaveščanja javnosti za promocijo in širjenje informacij o nadzornih ukrepih iz tega sklepa.

2.   Vse države članice zagotovijo, da se na glavnih kopenskih infrastrukturnih poteh, kot so mednarodne povezovalne ceste, in na povezanih cestnih omrežjih, vse potnike vidno in opazno opozori na ustrezne informacije o tveganju prenosa afriške prašičje kuge in na nadzorne ukrepe iz tega sklepa.

Navedene informacije se zlasti predstavijo tako, da jih potniki z območij in na območja iz Priloge k temu sklepu ali iz tretjih držav s tveganjem širjenja afriške prašičje kuge lahko zlahka razumejo.

3.   Zadevne države članice uskladijo svoja prizadevanja za zagotovitev, da prevozniki in izvajalci poštnih storitev informacije iz odstavka 1 učinkovito posredujejo natančno identificirani ciljni publiki.“

| (2) | Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 20. februarja 2018

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  
  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63).

4

(5)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4163 [92 str.]; EFSA Journal 2017;15(3):4732 [73 str.] in EFSA Journal 2017;15(11): 5068 [30 str.].

5

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

DEL I

1.   Češka

Naslednja območja na Češkem:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos.

5.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg; |
| --- |

powiat miejski Elbląg;

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża; |
| --- |

powiat miejski Łomża;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim,

| gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim,

| gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim,

| gmina Somianka w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gmina Somianka w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów,, i Latowicz w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów,, i Latowicz w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim,

| gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim,

| gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim, |
| --- |

gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim,

| gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim; |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim,

| gmina Borki w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Borki w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim,

| gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

DEL II

1.   Češka

Naslednja območja na Češkem:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim,

| gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim; |
| --- |

gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim;

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy,, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy,, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim,

| gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| gmina Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim,

| gmina Chynów w powiecie grójeckim, |
| --- |

gmina Chynów w powiecie grójeckim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim. |
| --- |

gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim.

DEL III

1.   Estonija

Naslednja območja v Estoniji:

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Latvija

Naslednja območja v Latviji:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Litva

Naslednja območja v Litvi:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Poljska

Naslednja območja na Poljskem:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim; |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

DEL IV

Italija

Naslednja območja v Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---