# Jurnalul Oficial L 109/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 109 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6127 aprilie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 109

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6127 aprilie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 16 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea: | 1 |
| | * | Regulamentul nr. 132 al Comisiei Economice a Națiunilor Unite pentru Europa (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea dispozitivelor de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) pentru vehicule grele, tractoare agricole și forestiere și utilaje mobile fără destinație rutieră echipate cu motoare cu aprindere prin compresie [2018/630] | 100 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Regulamentul nr. 16 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea:

1

*

Regulamentul nr. 132 al Comisiei Economice a Națiunilor Unite pentru Europa (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea dispozitivelor de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) pentru vehicule grele, tractoare agricole și forestiere și utilaje mobile fără destinație rutieră echipate cu motoare cu aprindere prin compresie [2018/630]

100

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 27.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 109/1

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament ar trebui verificate în ultima versiune a documentului de situație al CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 16 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea:

| I. | centurilor de siguranță, a sistemelor de reținere, a sistemelor de reținere pentru copii și a sistemelor ISOFIX de reținere pentru copii pentru ocupanții autovehiculelor |
| --- | --- |

I.

centurilor de siguranță, a sistemelor de reținere, a sistemelor de reținere pentru copii și a sistemelor ISOFIX de reținere pentru copii pentru ocupanții autovehiculelor

| II. | vehiculelor echipate cu centuri de siguranță, dispozitive de avertizare privind portul centurii de siguranță, sisteme de reținere, sisteme de reținere pentru copii, sisteme ISOFIX de reținere pentru copii și sisteme i-Size de reținere pentru copii [2018/629] |
| --- | --- |

II.

vehiculelor echipate cu centuri de siguranță, dispozitive de avertizare privind portul centurii de siguranță, sisteme de reținere, sisteme de reținere pentru copii, sisteme ISOFIX de reținere pentru copii și sisteme i-Size de reținere pentru copii [2018/629]

Include toate textele valabile până la:

Suplimentul 2 la seria 07 de amendamente – Data intrării în vigoare: 19 iulie 2018

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marcaje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Omologare |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații |
| --- | --- |

6.

| 7. | Încercări |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cerințe referitoare la instalarea în vehicul |
| --- | --- |

8.

| 9. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sancțiuni în cazul neconformității producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Modificări și extinderea omologării tipului de vehicul sau a tipului de centură de siguranță ori de sistem de reținere |
| --- | --- |

11.

| 12. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

12.

| 13. | Instrucțiuni |
| --- | --- |

13.

| 14. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip |
| --- | --- |

14.

| 15. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

15.

ANEXE

| 1A | Comunicare privind omologarea ori extinderea, refuzul sau retragerea omologării ori încetarea definitivă a producției unui tip de vehicul în ceea ce privește centura de siguranță, în temeiul Regulamentului nr. 16 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Comunicare privind omologarea ori extinderea, refuzul sau retragerea omologării ori încetarea definitivă a producției unui tip de centură de siguranță sau de sistem de reținere pentru ocupanții adulți ai autovehiculelor, în temeiul Regulamentului nr. 16 |
| --- | --- |

1B

| 2 | Dispunerea mărcilor de omologare |
| --- | --- |

2

| 3 | Diagrama unui aparat pentru încercarea durabilității mecanismului retractor |
| --- | --- |

3

| 4 | Diagrama unui aparat pentru încercarea blocării retractoarelor cu blocare în caz de urgență |
| --- | --- |

4

| 5 | Diagrama unui aparat pentru încercarea rezistenței la praf |
| --- | --- |

5

| 6 | Descrierea căruciorului, a scaunului, a ancorajelor și a dispozitivului de oprire |
| --- | --- |

6

| 7 | Descrierea manechinului |
| --- | --- |

7

| 8 | Descrierea curbei de decelerație sau de accelerație a căruciorului în funcție de timp |
| --- | --- |

8

| 9 | Instrucțiuni |
| --- | --- |

9

| 10 | Încercarea cataramei duble |
| --- | --- |

10

| 11 | Încercarea la abraziune și microalunecare |
| --- | --- |

11

| 12 | Încercarea la coroziune |
| --- | --- |

12

| 13 | Ordinea încercărilor |
| --- | --- |

13

| 14 | Controlul conformității producției |
| --- | --- |

14

| 15 | Procedura de determinare a punctului „H” și a unghiului real al trunchiului pentru pozițiile de ședere în autovehicule |
| --- | --- |

15

| 16 | Instalarea centurilor de siguranță cu indicarea tipurilor de centuri și a tipurilor de retractoare |
| --- | --- |

16

| 17 | Cerințe privind instalarea centurilor de siguranță și a sistemelor de reținere pentru ocupanții adulți ai scaunelor orientate în față din autovehicule și privind instalarea sistemelor ISOFIX și a sistemelor i-Size de reținere pentru copii |
| --- | --- |

17

| 18 | Încercări pentru dispozitivul de avertizare privind portul centurii de siguranță |
| --- | --- |

18

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică:

| 1.1. | vehiculelor din categoriile M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 și T (1), cu privire la instalarea centurilor de siguranță și a sistemelor de reținere destinate a fi utilizate separat, de exemplu ca accesorii individuale, de persoane adulte care ocupă scaunele orientate în față, în spate sau lateral; |
| --- | --- |

1.1.

vehiculelor din categoriile M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 și T (1), cu privire la instalarea centurilor de siguranță și a sistemelor de reținere destinate a fi utilizate separat, de exemplu ca accesorii individuale, de persoane adulte care ocupă scaunele orientate în față, în spate sau lateral;

2

4

5

6

7

1

| 1.2. | centurilor de siguranță și sistemelor de reținere destinate a fi utilizate separat, de exemplu ca accesorii individuale, de persoane adulte care ocupă scaunele orientate în față, în spate sau lateral, proiectate pentru a fi instalate în vehicule din categoriile M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 și T (1); |
| --- | --- |

1.2.

centurilor de siguranță și sistemelor de reținere destinate a fi utilizate separat, de exemplu ca accesorii individuale, de persoane adulte care ocupă scaunele orientate în față, în spate sau lateral, proiectate pentru a fi instalate în vehicule din categoriile M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 și T (1);

2

4

5

6

7

1

| 1.3. | vehiculelor din categoriile M1 și N1 (1) cu privire la instalarea sistemelor de reținere pentru copii, a sistemelor ISOFIX de reținere pentru copii și a sistemelor i-Size de reținere pentru copii; |
| --- | --- |

1.3.

vehiculelor din categoriile M1 și N1 (1) cu privire la instalarea sistemelor de reținere pentru copii, a sistemelor ISOFIX de reținere pentru copii și a sistemelor i-Size de reținere pentru copii;

1

1

1

| 1.4. | tuturor scaunelor din vehiculele de categoriile M și N echipate cu centură de siguranță cu privire la dispozitivul de avertizare privind portul centurii de siguranță. |
| --- | --- |

1.4.

tuturor scaunelor din vehiculele de categoriile M și N echipate cu centură de siguranță cu privire la dispozitivul de avertizare privind portul centurii de siguranță.

| 1.5. | La cererea producătorului, se aplică, de asemenea, instalării sistemelor de reținere pentru copii și a sistemelor ISOFIX de reținere pentru copii destinate instalării în vehicule din categoriile M2 și M3 (1). |
| --- | --- |

1.5.

La cererea producătorului, se aplică, de asemenea, instalării sistemelor de reținere pentru copii și a sistemelor ISOFIX de reținere pentru copii destinate instalării în vehicule din categoriile M2 și M3 (1).

2

3

1

| 1.6. | La cererea producătorului, se aplică, de asemenea, centurilor de siguranță destinate instalării pe scaunele orientate lateral din vehiculele de categoria M3 (clasa II, III și B (1)). |
| --- | --- |

1.6.

La cererea producătorului, se aplică, de asemenea, centurilor de siguranță destinate instalării pe scaunele orientate lateral din vehiculele de categoria M3 (clasa II, III și B (1)).

3

1

| 1.7. | La cererea producătorului, se aplică, de asemenea, instalării sistemelor i-Size de reținere pentru copii, în cazul în care pozițiile de ședere i-Size sunt definite de producătorul vehiculului. |
| --- | --- |

1.7.

La cererea producătorului, se aplică, de asemenea, instalării sistemelor i-Size de reținere pentru copii, în cazul în care pozițiile de ședere i-Size sunt definite de producătorul vehiculului.

2.   DEFINIȚII

2.1.   Centură de siguranță (centura scaunului, centura)

Un ansamblu format din curele cu o cataramă de siguranță, dispozitive de reglare și dispozitive de prindere, care poate fi ancorat în interiorul unui autovehicul și care este proiectat să diminueze riscul de vătămare a pasagerului în caz de coliziune sau de frânare bruscă a vehiculului, limitând mobilitatea corpului pasagerului. Un astfel de ansamblu este în general denumit „centură”, termen care cuprinde de asemenea orice dispozitiv de absorbție a energiei sau de retractare a centurii.

Acest ansamblu poate fi încercat și aprobat ca centură de siguranță sau ca sistem de reținere.

2.1.1.   Centură abdominală

O centură cu prindere în două puncte care trece peste partea din față a regiunii pelviene a pasagerului.

2.1.2.   Centură diagonală

O centură care trece în diagonală peste partea din față a pieptului, de la șold către umărul opus.

2.1.3.   Centură în trei puncte

O centură care în esență reprezintă o combinație între centura abdominală și centura diagonală.

2.1.4.   Centură de tip S

Un alt tip de centură decât centura în trei puncte sau centura abdominală.

2.1.5.   Centură de tip ham

O centură de tip S cuprinzând o centură abdominală și bretele; o astfel de centură poate fi furnizată suplimentar împreună cu o curea petrecută printre picioare.

2.2.   Tipul centurii

Centurile de diferite „tipuri” sunt centuri care diferă substanțial una de cealaltă; diferențele se pot referi în special la:

| 2.2.1. | componentele rigide (cataramă, dispozitive de prindere, retractor etc.); |
| --- | --- |

2.2.1.

componentele rigide (cataramă, dispozitive de prindere, retractor etc.);

| 2.2.2. | materialul, țesătura, dimensiunile și culoarea curelelor sau |
| --- | --- |

2.2.2.

materialul, țesătura, dimensiunile și culoarea curelelor sau

| 2.2.3. | geometria centurii. |
| --- | --- |

2.2.3.

geometria centurii.

2.3.   Curea

O componentă flexibilă proiectată să susțină corpul și să transmită presiunile la ancorajele centurii.

2.4.   Catarama

Un dispozitiv cu decuplare rapidă care permite reținerea în scaun a pasagerului cu ajutorul centurii. Catarama poate să includă dispozitivul de reglare, cu excepția unei catarame pentru centura de tip ham.

2.5.   Dispozitiv de reglare a centurii

Un dispozitiv care permite reglarea centurii în conformitate cu cerințele fiecărui pasager și cu poziția scaunului. Dispozitivul de reglare poate face parte din cataramă, dintr-un retractor sau din orice altă parte a centurii de siguranță.

2.6.   Dispozitiv de pretensionare

Un dispozitiv suplimentar sau integrat care strânge cureaua pentru a reduce destinderea centurii în caz de accident.

2.7.   
  „Zonă de referință” înseamnă spațiul dintre două planuri longitudinale verticale, aflate la 400 mm distanță și simetrice față de punctul H, definit prin rotirea aparatului în formă de cap din poziție verticală în poziție orizontală, astfel cum este descris în anexa 1 la Regulamentul nr. 21. Aparatul se poziționează astfel cum este descris în anexa la Regulamentul nr. 21 și se fixează la lungimea maximă de 840 mm.

2.8.   
  „Ansamblul airbagului” înseamnă un dispozitiv instalat pentru a suplimenta centurile de siguranță și sistemele de reținere din autovehicule, adică un sistem care, în cazul unui impact sever care afectează vehiculul, declanșează automat o structură flexibilă destinată să limiteze, prin comprimarea gazului din interior, severitatea contactului dintre una sau mai multe părți ale corpului pasagerului și interiorul habitaclului. O astfel de structură desfășurată nu trebuie considerată a fi o componentă rigidă.

2.9.   
  „Airbag pentru pasager” înseamnă un ansamblu de airbaguri destinat protejării ocupanților altor scaune decât cel al conducătorului auto, în cazul unei coliziuni frontale.

2.10.   
  „Sistem de reținere pentru copii” înseamnă un dispozitiv de siguranță astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44 sau în Regulamentul nr. 129.

2.11.   
  „Orientat în spate” înseamnă orientat în direcția opusă direcției normale de deplasare a vehiculului.

2.12.   Dispozitive de prindere

Componente ale centurii, incluzând elementele de fixare necesare, care permit prinderea de ancorajele centurii.

2.13.   Dispozitiv de absorbție a energiei

Dispozitiv destinat să disperseze energia, separat sau împreună cu cureaua, și care face parte din centură.

2.14.   Retractor

Dispozitiv care adăpostește parțial sau integral cureaua unei centuri de siguranță.

2.14.1.   Retractor fără blocare (tipul 1)

Un retractor din care centura este extrasă pe toată lungimea de o forță externă mică și care nu oferă un reglaj al lungimii centurii extrase.

2.14.2.   Retractor cu deblocare manuală (tipul 2)

Un retractor care necesită acționarea manuală de către utilizator a unui dispozitiv de deblocare pentru a extrage centura pe lungimea dorită și care se blochează automat când operațiunea menționată încetează.

2.14.3.   Retractor cu blocare automată (tipul 3)

Un retractor care permite extragerea centurii pe lungimea dorită și care, atunci când catarama este prinsă, reglează automat lungimea centurii extrase. Extragerea în continuare a centurii este împiedicată fără intervenția voluntară a pasagerului.

2.14.4.   Retractor cu blocare în caz de urgență (tipul 4)

Un retractor care, în condiții normale de conducere, nu restricționează libertatea de mișcare a pasagerului care poartă centura de siguranță. Un astfel de dispozitiv are elemente de reglare a lungimii care ajustează automat centura în funcție de pasager, precum și un mecanism de blocare activat în caz de urgență de:

| 2.14.4.1. | decelerarea vehiculului (sensibilitate unică); |
| --- | --- |

2.14.4.1.

decelerarea vehiculului (sensibilitate unică);

| 2.14.4.2. | o combinație între frânarea vehiculului, deplasarea centurii sau orice alte mijloace automate (sensibilitate multiplă). |
| --- | --- |

2.14.4.2.

o combinație între frânarea vehiculului, deplasarea centurii sau orice alte mijloace automate (sensibilitate multiplă).

2.14.5.   Retractor cu blocare în caz de urgență cu un prag mai mare de răspuns (tipul 4N)

Un retractor de tipul celui definit la punctul 2.14.4, dar cu proprietăți speciale în ceea ce privește utilizarea sa în vehiculele de categoriile M2, M3, N1, N2 și N3
   (2).

2

3

1

2

3

2

2.14.6.   Dispozitiv de reglare a centurii în înălțime

Un dispozitiv care permite reglarea pe înălțime a buclei superioare a stâlpului centurii (conectat direct la vehicul sau la structura rigidă a scaunului) în funcție de cerințele fiecărui pasager și de poziția scaunului. Un astfel de dispozitiv poate fi considerat componentă a centurii sau componentă a ancorajului centurii.

2.14.7.   „Dispozitiv flexibil de reglare la înălțimea umărului”

Un dispozitiv de reglare la înălțimea umărului utilizatorului, în cazul căruia componenta de reglare nu este atașată direct de construcția vehiculului (de exemplu, de un stâlp) sau de cea a scaunului (de exemplu, de structura rigidă a scaunului), ci pentru care reglarea componentei pentru umăr:

| (a) | se realizează prin trecerea peste un element flexibil și |
| --- | --- |

(a)

se realizează prin trecerea peste un element flexibil și

| (b) | nu interferează cu parcursul centurii abdominale. |
| --- | --- |

(b)

nu interferează cu parcursul centurii abdominale.

2.15.   Ancorajele centurii

Componente din structura vehiculului sau a scaunului ori din oricare alte componente ale vehiculului de care vor fi prinse centurile.

2.16.   Tip de vehicul în ceea ce privește centurile de siguranță și sistemele de reținere

Categorie de autovehicule care nu diferă în aspecte esențiale, cum sunt dimensiunile, liniile și materialele componentelor din structura vehiculului sau a scaunului sau a oricărei alte componente a vehiculului de care sunt prinse centurile de siguranță sau sistemele de reținere.

2.17.   Sistem de reținere

Un sistem destinat unui anumit tip de vehicul sau un tip definit de producătorul vehiculului și aprobat de serviciul tehnic, care constă într-un scaun și o centură fixate de vehicul prin mijloace adecvate și care cuprinde în plus orice elemente prevăzute să diminueze riscul de vătămare a pasagerului în caz de frânare bruscă a vehiculului, prin limitarea mobilității corpului pasagerului.

2.18.   Scaun

O structură care poate sau nu să facă parte din structura vehiculului, completă cu tapițerie, destinată să permită așezarea unei singure persoane adulte. Termenul se referă atât la un scaun separat, cât și la partea dintr-o banchetă destinată să permită așezarea unei singure persoane.

2.18.1.   
  „Scaun față pentru pasageri” înseamnă orice scaun la care „punctul H cel mai avansat” al scaunului respectiv se află în sau în fața planului vertical transversal prin punctul R al conducătorului auto.

2.18.2.   
  „Scaun orientat în față” înseamnă un scaun care poate fi folosit în timp ce vehiculul este în mișcare și care este orientat spre partea frontală a vehiculului, în așa fel încât planul vertical de simetrie al scaunului să formeze un unghi mai mic de + 10° sau – 10° Cu planul vertical de simetrie al vehiculului.

2.18.3.   
  „Scaun orientat în spate” înseamnă un scaun care poate fi folosit în timp ce vehiculul este în mișcare și care este orientat spre partea posterioară a vehiculului, în așa fel încât planul vertical de simetrie al scaunului să formeze un unghi mai mic de + 10° sau – 10° Cu planul vertical de simetrie al vehiculului.

2.18.4.   
  „Scaun orientat lateral” înseamnă un scaun care poate fi folosit în timp ce vehiculul este în mișcare și care este orientat spre partea laterală a vehiculului, în așa fel încât planul vertical de simetrie al scaunului să formeze un unghi de 90° (± 10°) cu planul vertical de simetrie al vehiculului.

2.19.   Grup de scaune

Fie o banchetă ca atare, fie un grup de scaune separate, dar alăturate (adică fixate astfel încât ancorajele frontale ale unuia dintre scaune să se afle pe aceeași linie cu ancorajele frontale sau posterioare ale celorlalte sau între ancorajele celorlalte scaune) și pe care pot să se așeze una sau mai multe persoane adulte.

2.20.   Banchetă

O structură completă cu tapițerie pe care pot să se așeze cel puțin două persoane adulte.

2.21.   Sistem de reglare a scaunului

Dispozitivul complet prin intermediul căruia scaunul sau componentele acestuia poate/pot fi reglat(e) într-o poziție adecvată morfologiei pasagerului așezat; acest tip de dispozitiv poate permite, în special:

| 2.21.1. | deplasarea longitudinală; |
| --- | --- |

2.21.1.

deplasarea longitudinală;

| 2.21.2. | deplasarea verticală; |
| --- | --- |

2.21.2.

deplasarea verticală;

| 2.21.3. | deplasarea unghiulară. |
| --- | --- |

2.21.3.

deplasarea unghiulară.

2.22.   Ancorajul scaunului

Sistemul prin care ansamblul scaunului este prins de structura vehiculului, inclusiv componentele afectate ale structurii vehiculului.

2.23.   Tipul de scaun

O categorie de scaune care nu diferă în aspecte esențiale precum:

| 2.23.1. | forma, dimensiunile și materialele structurii scaunului; |
| --- | --- |

2.23.1.

forma, dimensiunile și materialele structurii scaunului;

| 2.23.2. | tipurile și dimensiunile sistemelor de blocare și de reglare a blocării scaunului; |
| --- | --- |

2.23.2.

tipurile și dimensiunile sistemelor de blocare și de reglare a blocării scaunului;

| 2.23.3. | tipul și dimensiunile ancorajului centurii de scaun, ale ancorajului scaunului și ale componentelor afectate ale structurii vehiculului. |
| --- | --- |

2.23.3.

tipul și dimensiunile ancorajului centurii de scaun, ale ancorajului scaunului și ale componentelor afectate ale structurii vehiculului.

2.24.   Sistem de deplasare a scaunului

Un dispozitiv care permite deplasarea unghiulară sau longitudinală a scaunului sau a unuia dintre componentele acestuia, fără o poziție intermediară fixă (pentru a facilita accesul pasagerilor).

2.25.   Sistem de blocare a scaunului

Un dispozitiv care asigură menținerea scaunului și a componentelor acestuia în orice poziție de utilizare.

2.26.   Buton integrat de deblocare a cataramei

Un buton de deblocare a cataramei care să nu permită deblocarea acesteia folosind o sferă cu diametrul de 40 mm.

2.27.   Buton neintegrat de deblocare a cataramei

Un buton de deblocare a cataramei care să permită deblocarea acesteia folosind o sferă cu diametrul de 40 mm.

2.28.   Limitator de tensiune

Un dispozitiv încorporat în retractor și care reduce automat tensiunea centurii în momentul fixării acesteia. Când centura este eliberată, acest dispozitiv se decuplează automat.

2.29.   
  „ISOFIX” este un sistem destinat fixării pe vehicule a sistemelor de reținere pentru copii, format din două ancoraje rigide în vehicul, două dispozitive de prindere rigide corespunzătoare pe sistemul de reținere și un mijloc de limitare a rotației sistemului de reținere în jurul axei transversale.

2.30.   
  „Sistem ISOFIX de reținere pentru copii” înseamnă un sistem de reținere pentru copii care îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 44 sau ale Regulamentului nr. 129 și care trebuie prins de un sistem de ancorare ISOFIX care îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 14 sau ale Regulamentului nr. 145.

2.31.   
  „Poziție ISOFIX” înseamnă un sistem care permite instalarea:

| (a) | unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii de tip universal, orientat în față, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- |

(a)

unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii de tip universal, orientat în față, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (b) | unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii de tip semi-universal, orientat în față, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- |

(b)

unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii de tip semi-universal, orientat în față, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (c) | unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii de tip semi-universal, orientat în spate, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- |

(c)

unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii de tip semi-universal, orientat în spate, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (d) | unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii de tip semi-universal, orientat lateral, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- |

(d)

unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii de tip semi-universal, orientat lateral, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (e) | unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii pentru vehicule specifice, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44; |
| --- | --- |

(e)

unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii pentru vehicule specifice, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 44;

| (f) | unui sistem i-Size de reținere pentru copii, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 129 sau |
| --- | --- |

(f)

unui sistem i-Size de reținere pentru copii, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 129 sau

| (g) | unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii pentru vehicule specifice, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 129. |
| --- | --- |

(g)

unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii pentru vehicule specifice, astfel cum este definit în Regulamentul nr. 129.

2.32.   
  „Sistem de ancoraje ISOFIX” înseamnă un sistem alcătuit din două ancoraje inferioare ISOFIX, care îndeplinesc cerințele Regulamentului nr. 14 sau ale Regulamentului nr. 145, și care este destinat fixării unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii împreună cu un dispozitiv anti-rotație.

2.33.   
  „Ancoraj inferior ISOFIX” înseamnă o bară orizontală rotundă și rigidă cu diametrul de 6 mm, care reprezintă o extensie a structurii vehiculului sau a scaunului destinată montării și fixării unui sistem ISOFIX de reținere pentru copii cu dispozitive de prindere ISOFIX.

2.34.   
  „Dispozitiv antirotație”:

| (a) | un dispozitiv antirotație pentru un sistem ISOFIX universal de reținere pentru copii constă într-un ancoraj superior ISOFIX; |
| --- | --- |

(a)

un dispozitiv antirotație pentru un sistem ISOFIX universal de reținere pentru copii constă într-un ancoraj superior ISOFIX;

| (b) | un dispozitiv antirotație pentru un sistem ISOFIX semiuniversal de reținere pentru copii constă într-un ancoraj superior, tabloul de bord al vehiculului sau un picior de sprijin vizând limitarea rotației sistemului de reținere în cazul unei coliziuni frontale; |
| --- | --- |

(b)

un dispozitiv antirotație pentru un sistem ISOFIX semiuniversal de reținere pentru copii constă într-un ancoraj superior, tabloul de bord al vehiculului sau un picior de sprijin vizând limitarea rotației sistemului de reținere în cazul unei coliziuni frontale;

| (c) | un dispozitiv antirotație pentru un sistem i-Size de reținere pentru copii constă fie într-un ancoraj superior, fie într-un picior de sprijin vizând limitarea rotației sistemului de reținere în cazul unei coliziuni frontale; |
| --- | --- |

(c)

un dispozitiv antirotație pentru un sistem i-Size de reținere pentru copii constă fie într-un ancoraj superior, fie într-un picior de sprijin vizând limitarea rotației sistemului de reținere în cazul unei coliziuni frontale;

| (d) | pentru sistemele ISOFIX și i-Size, universale și semiuniversale, de reținere pentru copii, scaunul vehiculului ca atare nu constituie un dispozitiv antirotație. |
| --- | --- |

(d)

pentru sistemele ISOFIX și i-Size, universale și semiuniversale, de reținere pentru copii, scaunul vehiculului ca atare nu constituie un dispozitiv antirotație.

2.35.   
  „Ancoraj superior ISOFIX” înseamnă un dispozitiv care îndeplinește cerințele Regulamentului nr. 14 sau ale Regulamentului nr. 145, cum ar fi o bară amplasată într-o zonă definită, proiectată să permită conectarea unui dispozitiv de cuplare la ancorajul superior ISOFIX pentru curea și să transfere forța de reținere a acestuia către structura vehiculului.

2.36.   Un „dispozitiv de ghidare” are rolul de a asista persoana care instalează sistemul ISOFIX de reținere pentru copii prin alinierea corectă între piesele de reținere ale sistemului ISOFIX și ancorajele inferioare ISOFIX, facilitând fixarea.

2.37.   
  „Marcajul ISOFIX” înseamnă o informație furnizată persoanei care dorește să instaleze un sistem ISOFIX de reținere pentru copii cu privire la pozițiile ISOFIX din vehicul și la poziția fiecărui sistem de ancorare ISOFIX corespunzător.

2.38.   
  „Dispozitiv de reținere pentru copii” este un dispozitiv ISOFIX dintre cele definite la punctul 4 din apendicele 2 la anexa 17 la prezentul regulament și, în special, ale cărui dimensiuni sunt prezentate în figurile 1-8 de la punctul 4 menționat anterior. Aceste dispozitive de reținere pentru copii sunt utilizate, în cadrul prezentului regulament, pentru a examina care dintre clasele de învelișuri pentru sisteme ISOFIX de reținere pentru copii menționate în Regulamentul nr. 44 sau în Regulamentul nr. 129 pot fi adaptate la pozițiile ISOFIX ale vehiculului. De asemenea, unul dintre dispozitivele de reținere pentru copii, așa-numitul ISO/F2, descris în figura 2 de la punctul 4 menționat anterior, este utilizat în Regulamentul nr. 14 sau în Regulamentul nr. 145 pentru a verifica amplasarea și posibilitatea de acces la oricare sistem de ancorare ISOFIX.

Sau un dispozitiv, conform unuia dintre cele două sisteme de înălțătoare auto definite în apendicele 5 la anexa 17 la prezentul regulament, în special ale cărui dimensiuni sunt prezentate în figurile 2 și 3 din apendicele 5 la anexa 17. Aceste dispozitive sunt utilizate, în cadrul prezentului regulament, pentru a examina care dintre clasele de învelișuri pentru înălțătoare auto menționate în Regulamentul nr. 129 pot fi adaptate la pozițiile de ședere din vehicul, dacă este cazul.

2.39.   
  „Spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size” înseamnă un spațiu care asigură compatibilitatea dimensională și geometrică dintre piciorul de sprijin al unui sistem i-Size de reținere pentru copii și poziția de ședere i-Size a unui vehicul.

2.40.   
  „Poziție de ședere i-Size” înseamnă o poziție de ședere, dacă aceasta este definită de producătorul vehiculului, proiectată pentru a i se atașa sisteme de reținere i-Size pentru copii, astfel cum sunt definite în Regulamentul nr. 129, și care îndeplinește cerințele definite în prezentul regulament.

2.41.   
  „Dispozitiv de avertizare privind portul centurii de siguranță” înseamnă un sistem destinat să avertizeze conducătorul auto atunci când oricare dintre pasagerii vehiculului nu utilizează centura de siguranță. Sistemul detectează neatașarea centurii de siguranță și oferă conducătorului vehiculului două niveluri de avertizare: un prim nivel de avertizare și un al doilea nivel de avertizare.

2.42.   
  „Avertizare vizuală” înseamnă avertizarea printr-un semnal vizual (luminos, intermitent sau afișarea unui simbol ori a unui mesaj).

2.43.   
  „Avertizare sonoră” înseamnă avertizarea printr-un semnal sonor.

2.44.   
  „Prim nivel de avertizare” înseamnă avertizarea vizuală activată atunci când comutatorul de contact sau întrerupătorul principal este activat, iar centura de siguranță a oricăruia dintre pasageri nu este atașată. Opțional, poate fi adăugat un semnal de avertizare sonoră.

2.45.   
  „Al doilea nivel de avertizare” înseamnă un semnal de avertizare vizuală și sonoră activat atunci când vehiculul este condus în conformitate cu punctele 8.4.2.4.1.1-8.4.2.4.1.3, cu centura de siguranță a oricăruia dintre ocupanții locurilor din față neatașată și cu centura de siguranță a oricăruia dintre ocupanții locurilor din spate fie neatașată, fie pe cale de a fi detașată.

2.46.   
  „Centură de siguranță neatașată” înseamnă, la alegerea producătorului, fie că nu este atașată catarama centurii de siguranță a oricăruia dintre ocupanții vehiculului, fie că lungimea centurii scoasă din retractor este mai mică decât lungimea totală necesară pentru a atașa centura pe un scaun neocupat în poziția de ședere cea mai din spate.

2.47.   
  „Vehicul în stare de funcționare normală” însemnă că vehiculul se deplasează înainte cu o viteză mai mare de 10 km/h.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

3.1.   Tipul de vehicul

3.1.1.   Cererea de omologare a unui tip de vehicul în ceea ce privește instalarea centurilor de siguranță și a sistemelor de reținere trebuie trimisă de producătorul vehiculului sau de reprezentantul său acreditat.

3.1.2.   Cererea trebuie să fie însoțită de următoarele documente, în triplu exemplar, și de informațiile următoare:

| 3.1.2.1. | desene ale structurii generale a vehiculului la scară adecvată, arătând pozițiile centurilor de siguranță și desene detaliate ale centurilor de siguranță și ale punctelor în care acestea sunt prinse; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

desene ale structurii generale a vehiculului la scară adecvată, arătând pozițiile centurilor de siguranță și desene detaliate ale centurilor de siguranță și ale punctelor în care acestea sunt prinse;

| 3.1.2.2. | o specificație privind materialele utilizate care ar putea afecta rezistența centurilor de siguranță. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

o specificație privind materialele utilizate care ar putea afecta rezistența centurilor de siguranță.

| 3.1.2.3. | o descriere tehnică a centurilor de siguranță; |
| --- | --- |

3.1.2.3.

o descriere tehnică a centurilor de siguranță;

| 3.1.2.4. | În cazul centurilor de siguranță prinse de structura scaunului: |
| --- | --- |

3.1.2.4.

În cazul centurilor de siguranță prinse de structura scaunului:

| 3.1.2.5. | descrierea detaliată a tipului de vehicul în ceea ce privește proiectarea scaunelor, a ancorajelor scaunelor și a sistemelor de reglare și blocare a acestora; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

descrierea detaliată a tipului de vehicul în ceea ce privește proiectarea scaunelor, a ancorajelor scaunelor și a sistemelor de reglare și blocare a acestora;

| 3.1.2.6. | desene la scară adecvată și suficient de detaliate ale scaunelor, ale ancorajelor acestora în vehicul și ale sistemelor de reglare și blocare ale acestora. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

desene la scară adecvată și suficient de detaliate ale scaunelor, ale ancorajelor acestora în vehicul și ale sistemelor de reglare și blocare ale acestora.

3.1.3.   La alegerea producătorului, trebuie prezentat serviciului tehnic însărcinat cu încercările de omologare fie un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează să fie omologat, fie componente ale vehiculului considerate esențiale pentru încercarea centurilor de siguranță de către acest serviciu.

3.2.   Tipul de centură de siguranță

3.2.1.   Cererea de omologare a unui tip de centură de siguranță trebuie trimisă de către deținătorul mărcii înregistrate sau de reprezentantul acreditat al acestuia. În cazul sistemelor de reținere, cererea de omologare trebuie trimisă de către deținătorul mărcii înregistrate sau de reprezentantul acestuia ori de către producătorul vehiculului în care urmează a fi instalat sau de reprezentantul acestuia.

3.2.2.   Aceasta trebuie să fie însoțită de:

| 3.2.2.1. | o descriere tehnică a tipului de centură, menționându-se curelele și părțile rigide folosite, însoțite de desene ale componentelor centurii; desenele indică poziția vizată pentru numărul de omologare și pentru simbolul (simbolurile) suplimentar(e) în raport cu cercul mărcii de omologare. Descrierea trebuie să menționeze culoarea modelului trimis spre omologare și să specifice tipul (tipurile) de vehicul pentru care se dorește centura. În cazul retractoarelor, se furnizează instrucțiunile de instalare pentru dispozitivul de detectare, iar pentru dispozitivele sau sistemele de pretensionare, se furnizează o descriere tehnică completă a construcției și funcționării, inclusiv a dispozitivului de detectare, dacă există, care descrie metoda de activare, precum și orice metodă de evitare a activării accidentale. În cazul unui sistem de reținere, descrierea trebuie să cuprindă: desene la scară adecvată ale structurii vehiculului și ale structurii scaunului, ale sistemului de reglare și ale dispozitivelor de prindere, indicând suficient de detaliat poziția ancorajelor scaunelor, a ancorajelor centurilor și a elementelor de consolidare, împreună cu o specificație a materialelor utilizate care sunt susceptibile să afecteze rezistența ancorajelor scaunelor și a centurilor și cu o descriere tehnică a ancorajelor scaunelor și a ancorajelor centurilor. Dacă centura este destinată să fie fixată de structura vehiculului printr-un dispozitiv de reglare a centurii pe înălțime, descrierea tehnică trebuie să specifice dacă acest dispozitiv este considerat componentă a centurii; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

o descriere tehnică a tipului de centură, menționându-se curelele și părțile rigide folosite, însoțite de desene ale componentelor centurii; desenele indică poziția vizată pentru numărul de omologare și pentru simbolul (simbolurile) suplimentar(e) în raport cu cercul mărcii de omologare. Descrierea trebuie să menționeze culoarea modelului trimis spre omologare și să specifice tipul (tipurile) de vehicul pentru care se dorește centura. În cazul retractoarelor, se furnizează instrucțiunile de instalare pentru dispozitivul de detectare, iar pentru dispozitivele sau sistemele de pretensionare, se furnizează o descriere tehnică completă a construcției și funcționării, inclusiv a dispozitivului de detectare, dacă există, care descrie metoda de activare, precum și orice metodă de evitare a activării accidentale. În cazul unui sistem de reținere, descrierea trebuie să cuprindă: desene la scară adecvată ale structurii vehiculului și ale structurii scaunului, ale sistemului de reglare și ale dispozitivelor de prindere, indicând suficient de detaliat poziția ancorajelor scaunelor, a ancorajelor centurilor și a elementelor de consolidare, împreună cu o specificație a materialelor utilizate care sunt susceptibile să afecteze rezistența ancorajelor scaunelor și a centurilor și cu o descriere tehnică a ancorajelor scaunelor și a ancorajelor centurilor. Dacă centura este destinată să fie fixată de structura vehiculului printr-un dispozitiv de reglare a centurii pe înălțime, descrierea tehnică trebuie să specifice dacă acest dispozitiv este considerat componentă a centurii;

| 3.2.2.2. | șase mostre ale tipului de centură, dintre care una este de referință; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

șase mostre ale tipului de centură, dintre care una este de referință;

| 3.2.2.3. | o bucată lungă de zece metri din fiecare tip de curea folosită la tipul de centură. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

o bucată lungă de zece metri din fiecare tip de curea folosită la tipul de centură.

| 3.2.2.4. | Serviciul tehnic însărcinat cu încercările de omologare are dreptul să solicite mostre suplimentare. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Serviciul tehnic însărcinat cu încercările de omologare are dreptul să solicite mostre suplimentare.

3.2.3.   În cazul sistemelor de reținere, trebuie trimise serviciului două mostre care pot include două dintre centurile prevăzute la punctele 3.2.2.2 și 3.2.2.3 de mai sus și, la alegerea producătorului, fie un vehicul reprezentativ pentru vehiculul de urmează a fi omologat, fie partea sau părțile vehiculului considerate esențiale pentru încercări de către serviciul tehnic însărcinat cu încercările de omologare.

4.   MARCAJE

Mostrele unui tip de centură sau ale unui tip de sistem de reținere trimise spre omologare în conformitate cu dispozițiile punctelor 3.2.2.2, 3.2.2.3 și 3.2.2.4 de mai sus trebuie marcate clar, fără posibilitate de ștergere, cu denumirea, inițialele sau marca înregistrată a producătorului.

5.   OMOLOGARE

5.1.   Certificatului de omologare de tip i se atașează un certificat conform modelului specificat la punctele 5.1.1 sau 5.1.2 de mai jos:

| 5.1.1. | anexa 1A pentru cererile menționate la punctul 3.1; |
| --- | --- |

5.1.1.

anexa 1A pentru cererile menționate la punctul 3.1;

| 5.1.2. | anexa 1B pentru cererile menționate la punctul 3.2. |
| --- | --- |

5.1.2.

anexa 1B pentru cererile menționate la punctul 3.2.

5.2.   Tipul de vehicul

5.2.1.   Dacă vehiculul trimis spre omologare conform prezentului regulament respectă condițiile prevăzute la punctul 8 de mai jos și în anexele 15 și 16 din prezentul regulament, se acordă omologarea pentru acel tip de vehicul.

5.2.2.   Se atribuie un număr de omologare fiecărui tip omologat. Primele două cifre ale acestui număr (în prezent 07, care corespunde seriei de amendamente 07) indică seria de amendamente, conținând modificările tehnice majore cele mai recente aduse regulamentului la data emiterii certificatului de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de vehicul, astfel cum este definit la punctul 2.16 de mai sus.

5.2.3.   Orice notificare referitoare la omologarea, extinderea, refuzul ori retragerea omologării sau la încetarea definitivă a producției unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament se comunică părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular conform modelului din anexa 1A la prezentul regulament.

5.2.4.   Pe orice vehicul corespunzător unui tip de vehicul omologat în temeiul prezentului regulament se aplică în mod vizibil, într-un loc ușor accesibil și indicat pe fișa de omologare, o marcă de omologare internațională compusă din următoarele elemente:

| 5.2.4.1. | un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (3); |
| --- | --- |

5.2.4.1.

un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (3);

3

| 5.2.4.2. | numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare în dreapta cercului astfel cum este prevăzut la punctul 5.2.4.1 de mai sus. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare în dreapta cercului astfel cum este prevăzut la punctul 5.2.4.1 de mai sus.

5.2.5.   În cazul în care vehiculul este conform unui tip de vehicul omologat, în temeiul unuia sau al mai multor regulamente anexate la acord, în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 5.2.4.1 nu trebuie repetat; într-o astfel de situație, numerele și simbolurile suplimentare din toate regulamentele în temeiul cărora s-a acordat omologarea în țara care a acordat omologarea conform prezentului regulament trebuie amplasate în coloane verticale la dreapta simbolului prevăzut la punctul 5.2.4.1 de mai sus.

5.2.6.   Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și indelebilă.

5.2.7.   Marca de omologare este amplasată lângă plăcuța cu date a vehiculului montată de producător sau pe aceasta.

5.3.   Tipul de centură de siguranță

5.3.1.   Dacă mostrele unui tip de centură, care sunt trimise în conformitate cu dispozițiile punctului 3.2 de mai sus, respectă condițiile de la punctele 4, 5.3 și 6 din prezentul regulament, omologarea este acordată.

5.3.2.   Se atribuie un număr de omologare fiecărui tip omologat. Primele două cifre ale acestui număr de omologare (în prezent 06, care corespund seriei de amendamente 06) indică seria de amendamente care conține modificările tehnice majore cele mai recente aduse regulamentului la data emiterii certificatului de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de centură sau sistem de reținere.

5.3.3.   Orice notificare referitoare la omologarea, extinderea sau refuzul omologării unui tip de centură ori sistem de reținere în conformitate cu prezentul regulament trebuie comunicată părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular conform modelului din anexa 1B la prezentul regulament.

5.3.4.   Pe orice centură conformă unui tip omologat în temeiul prezentului regulament trebuie prevăzute, într-un loc adecvat, în afară de mărcile prevăzute la punctul 4 de mai sus, următoarele informații specifice:

| 5.3.4.1. | o marcă de omologare internațională ce cuprinde:






  5.3.4.1.1. | un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (4); |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1.

o marcă de omologare internațională ce cuprinde:

5.3.4.1.1.

un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (4);

4

| 5.3.4.1.2. | un număr de omologare; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

un număr de omologare;

| 5.3.4.2. | următorul (următoarele) simbol(uri) suplimentar(e):






  5.3.4.2.1. | litera „A” pentru o centură în trei puncte, litera „B” pentru o centură abdominală și litera „S” pentru centuri speciale; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.

următorul (următoarele) simbol(uri) suplimentar(e):

5.3.4.2.1.

litera „A” pentru o centură în trei puncte, litera „B” pentru o centură abdominală și litera „S” pentru centuri speciale;

| 5.3.4.2.2. | în plus față de simbolurile la care se face trimitere la punctul 5.3.4.2.1 de mai sus trebuie prevăzute următoarele marcaje adiționale:






  5.3.4.2.2.1. | litera „e” pentru o centură cu un dispozitiv de absorbție a energiei; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2.

în plus față de simbolurile la care se face trimitere la punctul 5.3.4.2.1 de mai sus trebuie prevăzute următoarele marcaje adiționale:

5.3.4.2.2.1.

litera „e” pentru o centură cu un dispozitiv de absorbție a energiei;

| 5.3.4.2.2.2. | litera „r” pentru o centură care include un retractor, urmată de simbolul (1, 2, 3, 4 sau 4N) al retractorului utilizat, în conformitate cu punctul 2.14 din prezentul regulament, și litera „m”, în cazul în care retractorul utilizat este un retractor cu blocare în caz de urgență cu sensibilitate multiplă; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2.

litera „r” pentru o centură care include un retractor, urmată de simbolul (1, 2, 3, 4 sau 4N) al retractorului utilizat, în conformitate cu punctul 2.14 din prezentul regulament, și litera „m”, în cazul în care retractorul utilizat este un retractor cu blocare în caz de urgență cu sensibilitate multiplă;

| 5.3.4.2.2.3. | litera „p” în cazul centurilor de siguranță cu dispozitiv de pretensionare; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3.

litera „p” în cazul centurilor de siguranță cu dispozitiv de pretensionare;

| 5.3.4.2.2.4. | litera „t” în cazul unei centuri de siguranță cu un retractor care include un limitator de tensiune; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4.

litera „t” în cazul unei centuri de siguranță cu un retractor care include un limitator de tensiune;

| 5.3.4.2.2.5. | centurile dotate cu un retractor de tip 4N poartă de asemenea un simbol constând într-un dreptunghi cu un vehicul de categoria M1 tăiat, indicând interzicerea utilizării acestui tip de retractor la vehiculele din categoria respectivă; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5.

centurile dotate cu un retractor de tip 4N poartă de asemenea un simbol constând într-un dreptunghi cu un vehicul de categoria M1 tăiat, indicând interzicerea utilizării acestui tip de retractor la vehiculele din categoria respectivă;

1

| 5.3.4.2.2.6. | în cazul în care centura de siguranță este omologată în conformitate cu dispozițiile de la punctele 6.4.1.3.3 și 6.4.1.3.4 din prezentul regulament, aceasta va fi marcată cu cuvântul „AIRBAG” într-un dreptunghi. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6.

în cazul în care centura de siguranță este omologată în conformitate cu dispozițiile de la punctele 6.4.1.3.3 și 6.4.1.3.4 din prezentul regulament, aceasta va fi marcată cu cuvântul „AIRBAG” într-un dreptunghi.

| 5.3.4.2.3. | Simbolul la care se face trimitere la punctul 5.3.4.2.1 de mai sus trebuie precedat de litera „Z” atunci când centura de siguranță face parte dintr-un sistem de reținere. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3.

Simbolul la care se face trimitere la punctul 5.3.4.2.1 de mai sus trebuie precedat de litera „Z” atunci când centura de siguranță face parte dintr-un sistem de reținere.

5.3.5.   Punctul 2 din anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de dispuneri ale mărcii de omologare.

5.3.6.   Informațiile specifice la care se face referire la punctul 5.3.4 de mai sus trebuie să fie clar vizibile și indelebile, putând fi fixate permanent fie prin intermediul unei etichete, fie prin marcaj direct. Eticheta sau marcajul trebuie să fie rezistente la uzură.

5.3.7.   Etichetele la care se face referire la punctul 5.3.6 de mai sus pot fi emise fie de autoritatea care a acordat omologarea, fie, cu autorizare din partea autorității respective, de către producător.

6.   SPECIFICAȚII

6.1.   Specificații generale

6.1.1.   Fiecare mostră trimisă în conformitate cu punctele 3.2.2.2, 3.2.2.3 și 3.2.2.4 de mai sus trebuie să respecte condițiile prevăzute la punctul 6 din prezentul regulament.

6.1.2.   Centura sau sistemul de reținere trebuie proiectat(ă) și construit(ă) astfel încât, atunci când este instalat(ă) corect și folosit(ă) în mod corespunzător de către un ocupant, să fie asigurată buna sa funcționare și să reducă riscul de vătămare corporală în cazul unui accident.

6.1.3.   Curelele centurii nu trebuie să permită nicio configurare periculoasă.

6.1.4.   Folosirea materialelor având proprietățile poliamidei 6 în ceea ce privește reținerea apei este interzisă în toate piesele mecanice a căror funcționare poate fi afectată negativ de un astfel de fenomen.

6.2.   Componente rigide

6.2.1.   Observații generale

6.2.1.1.   Elementele rigide ale centurii de siguranță, cum ar fi cataramele, dispozitivele de reglare, dispozitivele de prindere etc., nu trebuie să prezinte proeminențe ascuțite de natură să provoace uzura sau ruptura curelelor prin frecare.

6.2.1.2.   Toate componentele centurii care pot fi afectate de coroziune trebuie protejate corespunzător în acest sens. După încercarea de rezistență la coroziune la care au fost supuse conform punctului 7.2 de mai jos, nu trebuie să se observe niciun semn de deteriorare care ar putea afecta funcționarea corectă a dispozitivului sau vreun semn de coroziune semnificativă atunci când componentele sunt examinate cu ochiul liber de un observator calificat.

6.2.1.3.   Componentele rigide destinate să absoarbă energia ori să suporte sau să transmită o sarcină nu trebuie să fie fragile.

6.2.1.4.   Elementele și componentele rigide din plastic ale unei centuri de siguranță se amplasează și se instalează astfel încât, în timpul utilizării normale a unui autovehicul, să nu riște să fie blocate sub un scaun reglabil sau într-o portieră a vehiculului respectiv. Dacă vreuna din aceste componente nu întrunește condițiile de mai sus, ea trebuie supusă încercării de impact la rece menționate la punctul 7.5.4 de mai jos. După încercare, în cazul în care apar crăpături vizibile în orice apărătoare sau dispozitiv de reținere din plastic al unei componente rigide, trebuie demontat întregul element din material plastic și trebuie verificat dacă restul centurii continuă să ofere siguranța necesară. Dacă ansamblul oferă în continuare siguranță sau dacă nu apare nicio crăpătură vizibilă, se verifică din nou dacă centura întrunește condițiile de încercare prevăzute la punctele 6.2.2, 6.2.3 și 6.4 de mai jos.

6.2.2.   Catarama

6.2.2.1.   Catarama trebuie proiectată astfel încât să excludă orice posibilitate de utilizare incorectă. Aceasta înseamnă, printre altele, că trebuie să fie imposibil ca o cataramă să rămână în poziție semiînchisă. Procedura de deschidere a cataramei trebuie să fie evidentă. Componentele cataramei care ar putea intra în contact cu corpul pasagerului trebuie să prezinte o secțiune de cel puțin 20 cm2 și o lățime de cel puțin 46 mm, măsurată într-un plan situat la distanța maximă de 2,5 mm de suprafața de contact. În cazul cataramelor pentru centura de tip ham, cea de-a doua condiție se consideră îndeplinită dacă zona de contact a cataramei cu corpul pasagerului este cuprinsă între 20 și 40 cm2.

2

2

6.2.2.2.   Chiar și atunci când nu este sub tensiune, catarama trebuie să rămână închisă indiferent de poziția vehiculului. Nu trebuie să existe posibilitatea de deblocare a cataramei din greșeală, accidental sau la o forță mai mică de 1 daN. Catarama trebuie să fie ușor de utilizat și de apucat; atunci când nu se află sub tensiune sau se află sub tensiunea menționată la punctul 7.8.2 de mai jos, ea trebuie să poată fi deblocată de pasager printr-o singură mișcare a mâinii într-o singură direcție; în plus, în cazul centurilor care se vor utiliza la scaunele față laterale, în afară de centurile tip ham, catarama trebuie să poată fi de asemenea închisă de către pasager printr-o simplă mișcare a mâinii într-o singură direcție. Catarama trebuie să se deblocheze apăsând fie un buton, fie un dispozitiv asemănător. Suprafața pe care se aplică această presiune trebuie să aibă următoarele dimensiuni, atunci când butonul este în poziția reală de deblocare, iar ea este proiectată pe un plan perpendicular pe direcția inițială de mișcare a butonului: pentru butoanele încastrate, o zonă de minimum 4,5 cm2, cu lățimea de minimum 15 mm; pentru butoanele neîncastrate, o zonă de minimum 2,5 cm2, cu lățimea de minimum 10 mm. Zona de degajare a cataramei trebuie să fie colorată în roșu. Nicio altă parte a cataramei nu trebuie să aibă această culoare. Când scaunul este ocupat, este permisă amplasarea unei lumini roșii de avertizare pe cataramă, cu condiția ca aceasta să se stingă în momentul cuplării centurii de siguranță. Luminile care iluminează catarama în alte culori decât roșu nu este necesar să se stingă în momentul cuplării centurii. Nu este permis ca astfel de lumini să ilumineze catarama în așa fel încât să fie afectată perceperea culorii roșii de decuplare a cataramei sau a luminii roșii de avertizare.

2

2

6.2.2.3.   Atunci când este încercată conform punctului 7.5.3 de mai jos, catarama trebuie să funcționeze normal.

6.2.2.4.   Catarama trebuie să poată rezista la acționare repetată și, înainte de încercarea dinamică prevăzută la punctul 7.7 de mai jos, trebuie să fie supusă la 5 000 de cicluri de deschidere și închidere în condiții normale de utilizare. În cazul cataramelor pentru centuri de tip ham, această încercare se poate efectua fără a introduce toate limbile.

6.2.2.5.   Forța necesară pentru a deschide catarama în încercarea prevăzută la punctul 7.8 de mai jos nu trebuie să depășească 6 daN.

6.2.2.6.   Catarama trebuie supusă unor încercări de rezistență conform punctului 7.5.1 și, acolo unde este cazul, punctului 7.5.5 de mai jos. Ea nu trebuie să se rupă, să fie deteriorată grav sau să se desprindă sub tensiunea rezultată din sarcina prescrisă.

6.2.2.7.   În cazul cataramelor care conțin o componentă comună pentru două centuri, încercările de rezistență și deblocare de la punctele 7.7 și 7.8 de mai jos trebuie, de asemenea, efectuate cu partea cataramei aparținând unei centuri fixată în partea corespunzătoare a celeilalte centuri, în cazul în care catarama poate fi astfel asamblată în vederea utilizării.

6.2.3.   Dispozitiv de reglare a centurii

6.2.3.1.   Centura, după ce este cuplată de pasager, trebuie să se ajusteze automat la talia acestuia, ori să fie proiectată în așa fel încât dispozitivul de reglare manuală să fie ușor accesibil pentru pasagerul așezat și să permită utilizarea comodă și facilă. Acest dispozitiv trebuie de asemenea să permită strângerea centurii cu o singură mână în funcție de statura pasagerului și de poziția scaunului vehiculului.

6.2.3.2.   Trebuie încercate două mostre pentru fiecare dispozitiv de reglare a centurii, conform condițiilor de la punctul 7.3 de mai jos. Alunecarea curelei nu trebuie să depășească 25 mm pentru fiecare mostră de dispozitiv de reglare, iar suma deplasărilor tuturor dispozitivelor de reglare nu trebuie să depășească 40 mm.

6.2.3.3.   Toate dispozitivele de reglare se supun unor încercări de rezistență, conform punctului 7.5.1 de mai jos. Dispozitivele nu trebuie să se rupă sau să se desprindă sub tensiunea rezultată din sarcina prescrisă.

6.2.3.4.   La încercarea desfășurată conform punctului 7.5.6 de mai jos, forța necesară pentru acționarea oricărui dispozitiv de reglare manuală nu trebuie să depășească 5 daN.

6.2.4.   Dispozitive de prindere și dispozitive de reglare a centurii pe înălțime

Dispozitivele de prindere se supun unor încercări de rezistență conform punctelor 7.5.1 și 7.5.2 de mai jos. Dispozitivele de reglare pe înălțime propriu-zise se supun unor încercări de rezistență conform punctului 7.5.2 din prezentul regulament, dacă nu au fost încercate pe vehicul în aplicarea Regulamentului nr. 14 (ultima versiune de amendamente) în ceea ce privește ancorajele centurilor de siguranță. Aceste componente nu trebuie să se rupă sau să se desprindă sub tensiunea rezultată din sarcina prescrisă.

6.2.5.   Retractoare

Retractoarele se supun încercărilor și trebuie să respecte condițiile menționate mai jos, inclusiv pentru încercările de rezistență prevăzute la punctele 7.5.1 și 7.5.2 de mai jos. (Aceste condiții exclud retractoarele fără blocare.)

6.2.5.1.   Retractoare cu deblocare manuală

6.2.5.1.1.   Cureaua unei centuri de siguranță dotate cu un retractor cu deblocare manuală nu trebuie să se miște mai mult de 25 mm între pozițiile de blocare ale reactorului.

6.2.5.1.2.   Cureaua unei centuri de siguranță trebuie să poată fi extrasă dintr-un retractor cu deblocare manuală până la 6 mm din lungimea sa maximă atunci când cureaua este supusă unei tensiuni de minimum 1,4 daN și maximum 2,2 daN în direcția normală de tragere.

6.2.5.1.3.   Cureaua trebuie derulată din retractor și lăsată să se retracteze în mod repetat, după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 5 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus încercării de coroziune prevăzute la punctul 7.2, apoi încercării privind rezistența la praf prevăzute la punctul 7.6.3 de mai jos. Acesta trebuie apoi să facă față cu succes unei alte serii de 5 000 de cicluri de derulare și retractare. După încercările de mai sus, retractorul trebuie să funcționeze corect și să continue să respecte condițiile de la punctele 6.2.5.1.1 și 6.2.5.1.2 de mai sus.

6.2.5.2.   Retractoare cu blocare automată

6.2.5.2.1.   Cureaua unei centuri de siguranță dotate cu un retractor cu blocare automată nu trebuie să se deplaseze mai mult de 30 mm între pozițiile de blocare ale retractorului. După o mișcare spre spate a pasagerului, centura trebuie fie să rămână în poziția sa inițială, fie să revină automat în poziția respectivă în momentul mișcării înspre înainte a pasagerului.

6.2.5.2.2.   În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură abdominală, forța de retragere a curelei trebuie să fie de minimum 0,7 daN măsurată pe lungimea liberă dintre manechin și retractor în conformitate cu punctul 7.6.4 de mai jos.

În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură diagonală, forța de retragere a curelei trebuie să fie cuprinsă între 0,1 daN și 0,7 daN când este măsurată în mod similar.

6.2.5.2.3.   Cureaua trebuie derulată din retractor și lăsată să se retracteze în mod repetat, după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 5 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus încercării de coroziune prevăzute la punctul 7.2, apoi încercării privind rezistența de praf prevăzute la punctul 7.6.3 de mai jos. Acesta trebuie apoi să facă față cu succes unei alte serii de 5 000 de cicluri de derulare și retractare. După încercările de mai sus, retractorul trebuie să funcționeze corect și să continue să respecte condițiile de la punctele 6.2.5.2.1 și 6.2.5.2.2 de mai sus.

6.2.5.3.   Retractoare cu blocare în caz de urgență

6.2.5.3.1.   Un retractor cu blocare în caz de urgență trebuie să respecte condițiile de mai jos atunci când este încercat în conformitate cu punctul 7.6.2 de mai jos. În cazul unei sensibilități unice, în conformitate cu punctul 2.14.4.1 din prezentul regulament, sunt valabile doar specificațiile cu privire la decelerarea vehiculului.

6.2.5.3.1.1.   Blocarea trebuie să intervină atunci când decelerarea vehiculului atinge 0,45 g (5) în cazul retractoarelor de tip 4 sau 0,85 g în cazul celor de tip 4N.

5

6.2.5.3.1.2.   Retractorul nu trebuie să se blocheze la accelerări ale curelei, măsurate în direcția de extragere a acesteia, mai mici de 0,8 g pentru tipul 4 și mai mici de 1,0 g pentru tipul 4N.

6.2.5.3.1.3.   Retractorul nu trebuie să se blocheze atunci când dispozitivul său de detectare este înclinat cu 12° sau mai puțin în orice direcție față de poziția de instalare specificată de producător.

6.2.5.3.1.4.   El trebuie să se blocheze atunci când dispozitivul său de detectare este înclinat cu mai mult de 27ƒ în cazul retractoarelor de tip 4 sau cu 40° în cazul celor de tip 4N în orice direcție față de poziția de instalare specificată de producător.

6.2.5.3.1.5.   În cazurile în care funcționarea unui retractor depinde de un semnal exterior sau de o sursă de energie exterioară, retractorul trebuie proiectat astfel încât să se blocheze automat la căderea sau întreruperea semnalului sau a sursei de energie respective. Cu toate acestea, această condiție nu este necesar să fie îndeplinită în cazul unui retractor cu sensibilități multiple, cu condiția ca numai o sensibilitate să depindă de un semnal exterior sau de o sursă de energie exterioară, iar întreruperea semnalului sau a sursei de energie să fie indicată conducătorului auto prin mijloace optice și/sau acustice.

6.2.5.3.2.   Atunci când este încercat în conformitate cu punctul 7.6.2 de mai jos, un retractor cu blocare în caz de urgență și cu sensibilitate multiplă, inclusiv sensibilitatea curelei, trebuie să respecte cerințele specificate și să se blocheze atunci când accelerația curelei măsurată în direcția de extragere este de minimum 3,0 g.

6.2.5.3.3.   În cazul încercărilor menționate la punctele 6.2.5.3.1 și 6.2.5.3.2 de mai sus, cursa curelei înainte de blocarea retractorului nu trebuie să depășească 50 mm, pornind de la lungimea prevăzută la punctul 7.6.2.1. În cazul încercării menționate la punctul 6.2.5.3.1.2 de mai sus, blocarea nu trebuie să se producă în timpul cursei de 50 mm a curelei pornind de la lungimea prevăzută la punctul 7.6.2.1 de mai jos.

6.2.5.3.4.   În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură abdominală, forța de retragere a curelei trebuie să fie de minimum 0,7 daN măsurată pe lungimea liberă dintre manechin și retractor în conformitate cu punctul 7.6.4.

În cazul în care retractorul face parte dintr-o centură diagonală, forța de retragere a curelei trebuie să fie cuprinsă între 0,1 daN și 0,7 daN când este măsurată în mod similar, cu excepția unei centuri dotate cu un limitator de tensiune, caz în care forța minimă de retragere poate fi redusă la 0,05 daN, dar numai atunci când un astfel de limitator este în funcțiune. În cazul în care cureaua trece printr-un ghidaj sau printr-un scripete, forța de retragere trebuie măsurată pe lungimea liberă dintre manechin și ghidaj sau scripete.

Dacă centura comportă un mecanism manual sau automat care împiedică retragerea completă a curelei, acest mecanism nu trebuie să fie în funcțiune la evaluarea forței de retragere.

Dacă centura comportă un limitator de tensiune, forța de retragere a curelei descrisă mai sus trebuie măsurată cu limitatorul în funcțiune, apoi scos din funcțiune, atunci când această evaluare este efectuată înainte sau după încercările de durabilitate conform punctului 6.2.5.3.5 de mai jos.

6.2.5.3.5.   Cureaua trebuie derulată din retractor și lăsată să se retracteze în mod repetat, după metoda descrisă la punctul 7.6.1, până când sunt efectuate 40 000 de cicluri. Retractorul trebuie apoi supus încercării de coroziune prevăzute la punctul 7.2, apoi încercării privind rezistența de praf prevăzute la punctul 7.6.3 de mai jos. În continuare, retractorul trebuie supus cu succes unui set de 5 000 de cicluri ulterioare (ajungându-se astfel la un total de 45 000 de cicluri).

Dacă centura comportă un limitator de tensiune, încercările de mai sus se desfășoară cu condiția ca limitatorul să fie pe rând pus în funcțiune și apoi scos din funcțiune.

După încercările de mai sus, retractorul trebuie să funcționeze corect și să respecte în continuare condițiile de la punctele 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 și 6.2.5.3.4 de mai sus.

6.2.5.4.   După încercarea de durabilitate efectuată în conformitate cu punctul 6.2.5.3.5 și imediat după măsurarea forței de retragere în conformitate cu punctul 6.2.5.3.4 de mai sus, retractoarele trebuie să respecte următoarele două specificații:

| 6.2.5.4.1. | atunci când retractoarele, cu excepția celor cu blocare automată, sunt încercate conform punctului 7.6.4.2 de mai jos, ele trebuie să poată împiedica orice destindere a centurii pe trunchiul pasagerului; |
| --- | --- |

6.2.5.4.1.

atunci când retractoarele, cu excepția celor cu blocare automată, sunt încercate conform punctului 7.6.4.2 de mai jos, ele trebuie să poată împiedica orice destindere a centurii pe trunchiul pasagerului;

| 6.2.5.4.2. | când catarama este deblocată, retractorul singur trebuie să poată retrage cureaua în întregime. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2.

când catarama este deblocată, retractorul singur trebuie să poată retrage cureaua în întregime.

6.2.6.   Dispozitiv de pretensionare

6.2.6.1.   După ce este supus încercării de coroziune în conformitate cu punctul 7.2 de mai jos, dispozitivul de pretensionare (inclusiv senzorul de impact legat la dispozitiv prin intermediul unor conexiuni originale, fără a fi traversate de curent electric) trebuie să funcționeze normal.

6.2.6.2.   Trebuie verificat ca declanșarea accidentală a dispozitivului să nu producă niciun risc de vătămare corporală a pasagerului.

6.2.6.3.   În cazul dispozitivelor de pretensionare pirotehnică:

| 6.2.6.3.1. | După condiționare în conformitate cu punctul 7.9.1 de mai jos, funcționarea dispozitivului de pretensionare nu trebuie să poată fi declanșată de temperatură, iar dispozitivul trebuie să funcționeze normal. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

După condiționare în conformitate cu punctul 7.9.1 de mai jos, funcționarea dispozitivului de pretensionare nu trebuie să poată fi declanșată de temperatură, iar dispozitivul trebuie să funcționeze normal.

| 6.2.6.3.2. | Trebuie luate măsuri pentru a împiedica gazele fierbinți eliminate să aprindă materialele inflamabile aflate în apropiere. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

Trebuie luate măsuri pentru a împiedica gazele fierbinți eliminate să aprindă materialele inflamabile aflate în apropiere.

6.3.   Curele

6.3.1.   Observații generale

6.3.1.1.   Curelele trebuie proiectate astfel încât presiunea asupra corpului pasagerului să fie distribuită cât mai uniform posibil pe lățimea lor și să nu se răsucească, nici măcar sub tensiune. Acestea trebuie să aibă capacitate de absorbție și de disipare a energiei. Ele trebuie să aibă margini finisate care să nu se desfacă la utilizare.

6.3.1.2.   Lățimea curelei sub sarcină de 980 daN + 100 – 0 daN nu trebuie să fie mai mică de 46 mm. Această dimensiune se măsoară conform încercării descrise la punctul 7.4.3 de mai jos, oprind mașina la sarcina menționată mai sus (6).

6

6.3.2.   Rezistența după condiționare la temperatura ambiantă

În cazul a două mostre de curele condiționate în conformitate cu punctul 7.4.1.1, sarcina de rupere a curelei, determinată astfel cum este descris la punctul 7.4.2 de mai jos, trebuie să fie de cel puțin 1 470 daN. Diferența dintre sarcinile de rupere ale celor două mostre nu trebuie să depășească 10 % din sarcina de rupere cea mai mare măsurată.

6.3.3.   Rezistența după condiționarea specială

În cazul a două mostre de curele condiționate în conformitate cu una din dispozițiile punctului 7.4.1 (cu excepția punctului 7.4.1.1) de mai jos, sarcina de rupere a curelei trebuie să fie de cel puțin 75 % din media sarcinilor determinate în încercarea la care se face referire la punctul 6.3.2 și de cel puțin 1 470 daN. Serviciul tehnic însărcinat cu încercările de omologare poate renunța la unul sau mai multe dintre aceste încercări dacă structura materialului folosit sau informațiile deja disponibile fac încercarea sau încercările inutil(e).

6.4.   Centura sau sistemul de reținere

6.4.1.   Încercarea dinamică

6.4.1.1.   Centura sau sistemul de reținere trebuie supus(ă) unei încercări dinamice în conformitate cu punctul 7.7 de mai jos.

6.4.1.2.   Încercarea dinamică trebuie efectuată pe două centuri care nu s-au aflat anterior sub sarcină, cu excepția centurilor care fac parte din sistemele de reținere, caz în care încercarea dinamică trebuie efectuată pe sisteme de reținere create pentru un grup de scaune care nu s-au aflat anterior sub sarcină. Cataramele centurilor care vor fi încercate trebuie să respecte condițiile de la punctul 6.2.2.4 de mai sus. În cazul centurilor de siguranță cu retractoare, retractorul trebuie supus încercării de rezistență la praf prevăzute la punctul 7.6.3; în plus, în cazul centurilor de siguranță sau al sistemelor de reținere dotate cu un dispozitiv de pretensionare conținând mijloace pirotehnice, dispozitivul trebuie supus condiționării specificate la punctul 7.9.1 de mai jos.

6.4.1.2.1.   Centurile trebuie să fie în prealabil supuse încercării de coroziune descrise la punctul 7.2, după care cataramele trebuie supuse unui set de 500 de cicluri suplimentare de deschidere și închidere în condiții normale de utilizare.

6.4.1.2.2.   Centurile de siguranță cu retractoare trebuie în prealabil supuse fie încercărilor descrise la punctul 6.2.5.2, fie celor descrise la punctul 6.2.5.3 de mai sus. Dacă totuși un retractor a fost deja supus încercării de coroziune în conformitate cu dispozițiile punctului 6.4.1.2.1 de mai sus, nu este necesară repetarea încercării.

6.4.1.2.3.   În cazul unei centuri destinate utilizării împreună cu un dispozitiv de reglare a centurii pe înălțime, astfel cum este definit la punctul 2.14.6 de mai sus, încercarea trebuie efectuată cu dispozitivul reglat în cea (cele) mai defavorabilă(e) poziție(poziții) aleasă (alese) de serviciul tehnic responsabil cu încercarea. Cu toate acestea:

| 6.4.1.2.3.1. | dacă dispozitivul de reglare a centurii pe înălțime este format din ancorajul centurii, omologat în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 14, serviciul tehnic responsabil cu încercarea poate aplica, dacă apreciază acest lucru ca fiind necesar, dispozițiile punctului 7.7.1 de mai jos; |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.1.

dacă dispozitivul de reglare a centurii pe înălțime este format din ancorajul centurii, omologat în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 14, serviciul tehnic responsabil cu încercarea poate aplica, dacă apreciază acest lucru ca fiind necesar, dispozițiile punctului 7.7.1 de mai jos;

| 6.4.1.2.3.2. | dacă dispozitivul flexibil de reglare la înălțimea umărului este parte a centurii, el trebuie supus încercării ca sistem de reținere, iar serviciul tehnic responsabil cu încercarea aplică dispozițiile de la punctul 7.7.1 privind încercarea acelei părți a structurii vehiculului pe care este instalat în mod normal sistemul de reținere. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.2.

dacă dispozitivul flexibil de reglare la înălțimea umărului este parte a centurii, el trebuie supus încercării ca sistem de reținere, iar serviciul tehnic responsabil cu încercarea aplică dispozițiile de la punctul 7.7.1 privind încercarea acelei părți a structurii vehiculului pe care este instalat în mod normal sistemul de reținere.

6.4.1.2.4.   În cazul unei centuri de siguranță cu dispozitiv de pretensionare, deplasarea minimă specificată la punctul 6.4.1.3.2 de mai jos poate fi redusă la jumătate. Pentru această încercare, dispozitivul de pretensionare trebuie să fie în funcțiune.

6.4.1.2.5.   În cazul unei centuri de siguranță cu limitator de tensiune, centura trebuie supusă unei încercări de durabilitate cu limitatorul în funcțiune conform punctului 6.2.5.3.5, înainte de o încercare dinamică. Încercarea dinamică trebuie apoi efectuată cu limitatorul de tensiune în funcțiune.

6.4.1.3.   În timpul acestei încercări, trebuie respectate următoarele condiții:

6.4.1.3.1.   nicio componentă a centurii sau a sistemului de reținere care afectează reținerea pasagerului nu trebuie să se rupă și nicio cataramă, niciun sistem de blocare și niciun sistem de deplasare nu trebuie să se declanșeze sau să se deblocheze și

6.4.1.3.2.   deplasarea în față a manechinului trebuie să fie între 80 și 200 mm la nivelul pelvisului în cazul centurilor abdominale. În cazul altor tipuri de centuri, deplasarea în față trebuie să fie între 80 și 200 mm la nivelului pelvisului și între 100 și 300 mm la nivelul pieptului. În cazul unei centuri de tip ham, deplasările minime specificate mai sus pot fi reduse la jumătate. Aceste deplasări sunt cele la care fac referire punctele de măsurare prezentate în figura 6 din anexa 7 la prezentul regulament.

6.4.1.3.3.   În cazul unei centuri de siguranță destinate utilizării la un scaun față lateral protejat de un airbag frontal, deplasarea punctului de referință al pieptului poate fi superioară celei menționate la punctul 6.4.1.3.2 de mai sus dacă viteza sa la această valoare nu depășește 24 km/h.

6.4.1.3.4.   În cazul unei poziții de ședere alta decât scaunul lateral față, care este protejat de un airbag frontal, deplasarea punctului de referință al pieptului poate fi superioară celei menționate la punctul 6.4.1.3.2 dacă viteza sa la această valoare nu depășește 24 km/h în cursul încercărilor efectuate asupra airbagului în condiții similare celor dintr-un vehicul, care să reflecte coordonatele de montare a airbagului și pe cele ale punctelor de fixare din vehicul.

6.4.1.4.   În cazul unui sistem de reținere:

6.4.1.4.1.   mișcarea punctului de referință al pieptului o poate depăși pe cea specificată la punctul 6.4.1.3.2 de mai sus dacă se poate demonstra, fie prin calcule, fie printr-o încercare suplimentară, că nicio parte a corpului sau a capului manechinului utilizat în încercarea dinamică nu vine în contact cu vreo componentă rigidă a părții frontale a vehiculului, exceptând:

| 6.4.1.4.1.1. | în cazul conducătorului auto, contactul dintre piept și dispozitivul de direcție, care este permis dacă acesta din urmă respectă cerințele Regulamentului nr. 12 și cu condiția ca respectivul contact să nu survină la o viteză mai mare de 24 km/h. Pentru a se analiza acest lucru, se consideră că scaunul se află într-una dintre pozițiile menționate la punctul 7.7.1.5 de mai jos; |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.1.

în cazul conducătorului auto, contactul dintre piept și dispozitivul de direcție, care este permis dacă acesta din urmă respectă cerințele Regulamentului nr. 12 și cu condiția ca respectivul contact să nu survină la o viteză mai mare de 24 km/h. Pentru a se analiza acest lucru, se consideră că scaunul se află într-una dintre pozițiile menționate la punctul 7.7.1.5 de mai jos;

| 6.4.1.4.1.2. | în cazul unui alt ocupant la vehiculului, contactul capului sau al pieptului cu orice componentă rigidă a vehiculului situată anterior față de manechin. În plus, nu este permis contactul dintre capul manechinului și genunchii acestuia.
  Pentru a se analiza acest lucru, se consideră că scaunul manechinului de încercare și, dacă este cazul, scaunul din fața manechinului se află într-una dintre pozițiile menționate la punctul 7.7.1.6 de mai jos. Cu excepția structurii desfășurate a ansamblului airbagului definit la punctul 2.8, materialele nerigide cu duritate < 50 Shore A pot fi îndepărtate pentru a se demonstra că componentele rigide acoperite sau căptușite nu intră în contact cu capul sau cu pieptul manechinului în timpul încercării. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.2.

în cazul unui alt ocupant la vehiculului, contactul capului sau al pieptului cu orice componentă rigidă a vehiculului situată anterior față de manechin. În plus, nu este permis contactul dintre capul manechinului și genunchii acestuia.

Pentru a se analiza acest lucru, se consideră că scaunul manechinului de încercare și, dacă este cazul, scaunul din fața manechinului se află într-una dintre pozițiile menționate la punctul 7.7.1.6 de mai jos. Cu excepția structurii desfășurate a ansamblului airbagului definit la punctul 2.8, materialele nerigide cu duritate < 50 Shore A pot fi îndepărtate pentru a se demonstra că componentele rigide acoperite sau căptușite nu intră în contact cu capul sau cu pieptul manechinului în timpul încercării.

6.4.1.4.2.   La vehiculele în care se folosesc astfel de dispozitive, sistemele de deplasare și de blocare care permit ocupanților tuturor scaunelor să părăsească vehiculul trebuie să poată fi în continuare deblocate cu mâna după încercarea dinamică.

6.4.1.5.   Prin derogare, în cazul unui sistem de reținere, deplasările pot fi mai mari decât cele menționate la punctul 6.4.1.3.2, acolo unde ancorajul superior fixat de scaun face obiectul derogării prevăzute la punctul 7.4 din Regulamentul nr. 14.

6.4.2.   Rezistența după condiționarea prin abraziune

6.4.2.1.   În cazul ambelor mostre condiționate în conformitate cu punctul 7.4.1.6 de mai jos, rezistența la rupere trebuie evaluată astfel cum se descrie la punctele 7.4.2 și 7.5 de mai jos. Rezistența trebuie să fie cel puțin egală cu 75 % din media rezistenței la rupere determinate în timpul încercărilor pe curele nesupuse abraziunii și cel puțin egală cu sarcina minimă specificată pentru articolul supus încercării. Diferența dintre rezistența la rupere a celor două mostre nu trebuie să depășească 20 % din rezistența la rupere cea mai mare măsurată. Pentru procedurile de tipul 1 și tipul 2, încercarea de rezistență la rupere trebuie efectuată doar pe mostre de curele (punctul 7.4.2). Pentru procedurile de tipul 3, încercarea de rezistență la rupere trebuie efectuată pe curea împreună cu componenta metalică implicată (punctul 7.5).

6.4.2.2.   Componentele unei centuri care vor fi supuse unei proceduri de abraziune sunt prezentate în următorul tabel, iar tipurile de proceduri la care pot fi supuse sunt indicate prin „x”. Pentru fiecare procedură, trebuie folosită o nouă mostră.

| | Procedura 1 | Procedura 2 | Procedura 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Dispozitiv de prindere | — | — | x |
| Ghidaj sau pulie | — | x | — |
| Bucla cataramei | — | x | x |
| Dispozitiv de reglare | x | — | x |
| Componente cusute pe curea | — | — | x |
| Dispozitiv flexibil de reglare la înălțimea umărului | x | — | — |

Procedura 1

Procedura 2

Procedura 3

Dispozitiv de prindere

—

—

x

Ghidaj sau pulie

—

x

—

Bucla cataramei

—

x

x

Dispozitiv de reglare

x

—

x

Componente cusute pe curea

—

—

x

Dispozitiv flexibil de reglare la înălțimea umărului

x

—

—

7.   ÎNCERCĂRI

7.1.   Utilizarea mostrelor trimise pentru omologarea unui tip de centură sau a unui sistem de reținere (a se vedea anexa 13 din prezentul regulament)

7.1.1.   Sunt necesare două centuri sau sisteme de reținere pentru inspecția cataramei, încercarea cataramei la temperatură joasă, dacă e cazul încercarea la temperatură joasă descrisă la punctul 7.5.4 de mai jos, încercarea de rezistență a cataramei, încercarea de coroziune a cataramei, încercările de funcționare a retractoarelor, încercarea dinamică și încercarea de deschidere a cataramei după încercarea dinamică. Una dintre aceste două mostre trebuie folosită pentru inspecția centurii sau a sistemului de reținere.

7.1.2.   Sunt necesare o centură sau un sistem de reținere pentru inspecția cataramei și pentru încercarea de rezistență a cataramei, a fixării dispozitivelor de prindere, a dispozitivelor de reglare a centurii și, unde este cazul, a retractoarelor.

7.1.3.   Sunt necesare două centuri sau sisteme de reținere pentru inspecția cataramei, încercarea de microalunecare și încercarea de abraziune. Încercarea de funcționare a dispozitivului de reglare a centurii trebuie efectuată pe una dintre aceste două mostre.

7.1.4.   Mostra de curea se utilizează la încercarea rezistenței la rupere a curelei. O parte din această mostră se păstrează pe toată durata de valabilitate a omologării.

7.2.   Încercarea la coroziune

7.2.1.   O centură de siguranță completă se poziționează într-o cameră de încercare așa cum este prevăzut în anexa 12 la prezentul regulament. În cazul unui ansamblu care include și un retractor, centura trebuie derulată pe toată lungimea minus 300 ± 3 mm. Cu excepția unor scurte întreruperi care pot fi necesare, de exemplu, pentru verificarea și completarea soluției de sare, încercarea de expunere se efectuează continuu timp de 50 de ore.

7.2.2.   La finalizarea încercării de expunere, centura se spală cu grijă sau se introduce în apă curgătoare curată la o temperatură nu mai mare de 38 °C pentru a se înlătura orice depuneri de sare, după care este lăsată să se usuce la temperatura ambiantă timp de 24 de ore, înainte de inspecția în conformitate cu punctul 6.2.1.2 de mai sus.

7.3.   Încercarea de microalunecare (a se vedea figura 3 din anexa 11 la prezentul regulament)

7.3.1.   Mostrele care vor fi supuse încercării de microalunecare se păstrează timp de minimum 24 de ore într-un mediu cu temperatura de 20 ± 5 °C și umiditatea relativă de 65 ± 5 %. Încercarea trebuie efectuată la o temperatură între 15 și 30 °C.

7.3.2.   Trebuie să se verifice că secțiunea liberă a dispozitivului de reglare este orientată fie în sus, fie în jos pe standul de încercare, la fel ca în vehicul.

7.3.3.   Se atașează o sarcină de 5 daN la capătul inferior al secțiunii curelei. Celălalt capăt trebuie supus unei mișcări înainte și înapoi, amplitudinea totală fiind de 300 ± 20 mm (a se vedea figura).

7.3.4.   Dacă există un capăt liber care servește drept curea de rezervă, acesta nu trebuie sub nicio formă fixat sau prins de secțiunea aflată sub sarcină.

7.3.5.   Pe standul de încercare, în poziție destinsă, cureaua trebuie să coboare într-o curbă concavă de la dispozitivul de reglare, la fel ca în vehicul. Sarcina de 5 daN aplicată pe standul de încercare trebuie orientată vertical în așa fel încât să împiedice balansarea sarcinii și răsucirea centurii. Dispozitivul de prindere se fixează la sarcina de 5 daN, la fel ca în vehicul.

7.3.6.   Înaintea începerii efective a încercării, se efectuează o serie de 20 de cicluri pentru ca sistemul de autoînchidere să se poziționeze corect.

7.3.7.   Se efectuează 1 000 de cicluri la frecvența de 0,5 cicluri pe secundă, amplitudinea totală fiind de 300 ± 20 mm. Sarcina de 5 daN se aplică numai în timpul corespunzător unei variații de 100 ± 20 mm pentru fiecare semiperioadă.

7.4.   Condiționarea curelelor și încercarea de rezistență la rupere (statică)

7.4.1.   Condiționarea curelelor pentru încercarea de rezistență la rupere

Mostrele tăiate din cureaua menționată la punctul 3.2.2.3 de mai sus se condiționează astfel:

7.4.1.1.   Condiționarea la temperatura și higrometria ambiante

Cureaua trebuie condiționată în conformitate cu ISO 139 (2005), utilizând atmosfera standard sau atmosfera standard alternativă. În cazul în care încercarea nu este efectuată imediat după condiționare, specimenul trebuie așezat într-un recipient închis ermetic până la începerea încercării. Sarcina de rupere se determină în cel mult 5 minute după scoaterea curelei din atmosfera de condiționare sau din recipient.

7.4.1.2.   Condiționarea la lumină

7.4.1.2.1.   Se aplică prevederile recomandării ISO/105-B02 (1994/Amd2:2000). Cureaua se expune la lumină pe durata necesară obținerii, pe etalonul albastru standard nr. 7, a contrastului echivalent cu gradul 4 pe scara de gri.

7.4.1.2.2.   După expunere, cureaua se condiționează conform specificațiilor de la punctul 7.4.1.1. În cazul în care încercarea nu este efectuată imediat după condiționare, specimenul trebuie așezat într-un recipient închis ermetic până la începerea încercării. Sarcina de rupere se determină în cel mult 5 minute de la scoaterea curelei din instalația de condiționare.

7.4.1.3.   Condiționarea la rece

7.4.1.3.1.   Cureaua se condiționează conform specificațiilor de la punctul 7.4.1.1 de mai sus.

7.4.1.3.2.   Cureaua se ține apoi timp de o oră și jumătate pe o suprafață plană într-o cameră cu o temperatură scăzută de – 30 ± 5 °C. Ea este apoi pliată, iar pe pliu se aplică o masă de 2 kg răcită în prealabil la – 30 ± 5 °C. După menținerea curelei sub sarcină timp de 30 de minute în aceeași cameră cu temperatură scăzută, se îndepărtează masa și se măsoară sarcina de rupere în termen de 5 minute de la momentul scoaterii curelei din camera cu temperatură scăzută.

7.4.1.4.   Condiționarea la cald

7.4.1.4.1.   Cureaua se ține timp de trei ore într-un dulap de încălzire, într-o atmosferă cu temperatura de 60 + 5 °C și cu o umiditate relativă de 65 + 5 %.

7.4.1.4.2.   Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult cinci minute de la scoaterea curelei din dulapul de încălzire.

7.4.1.5.   Expunerea la apă

7.4.1.5.1.   Cureaua se ține timp de trei ore scufundată complet în apă distilată având o temperatură de 20 ± 5 °C, la care s-a adăugat o urmă de agent de înmuiere. Se poate folosi orice agent de înmuiere adecvat pentru fibra supusă încercării.

7.4.1.5.2.   Sarcina de rupere trebuie determinată în cel mult 10 minute de la scoaterea curelei din apă.

7.4.1.6.   Condiționarea prin abraziune

7.4.1.6.1.   Condiționarea prin abraziune se efectuează pe fiecare dispozitiv în care cureaua se află în contact cu o componentă rigidă a centurii, cu excepția tuturor dispozitivelor de reglare în cazul cărora încercarea de microalunecare (punctul 7.3) arată că o curea alunecă cu mai puțin din jumătatea valorii prevăzute. În acest caz, nu va fi necesară procedura 1 de condiționare prin abraziune (punctul 7.4.1.6.4.1). Instalarea dispozitivului de condiționare trebuie să reproducă aproximativ poziția relativă a curelei și a zonei de contact.

7.4.1.6.2.   Mostrele se condiționează conform specificațiilor de la punctul 7.4.1.1. Temperatura ambiantă în timpul procedurii de abraziune trebuie să fie între 15 și 30 °C.

7.4.1.6.3.   În tabelul de mai jos sunt prezentate condițiile generale pentru fiecare procedură de abraziune.

| | Sarcină daN | Frecvență Hz | Cicluri număr | Deplasare mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Procedura 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Procedura 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Procedura 3 (*1) | 0-5 | 0,5 | 45 000 | — |

Sarcină daN

Frecvență Hz

Cicluri număr

Deplasare mm

Procedura 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Procedura 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Procedura 3 (*1)

*1

0-5

0,5

45 000

—

Deplasarea indicată în coloana a cincea din acest tabel reprezintă amplitudinea unei mișcări înainte și înapoi aplicate curelei.

7.4.1.6.4.   Proceduri speciale de condiționare

7.4.1.6.4.1.   Procedura 1: pentru cazurile în care cureaua trece printr-un dispozitiv de reglare

Se aplică o sarcină verticală constantă de 2,5 daN pe unul dintre capetele curelei, celalalt capăt fiind atașat la un dispozitiv care supune cureaua unei mișcări înainte și înapoi pe orizontală.

Dispozitivul de reglare trebuie așezat pe cureaua orizontală, astfel încât cureaua să rămână sub tensiune (a se vedea figura 1 din anexa 11 la prezentul regulament).

7.4.1.6.4.2.   Procedura 2: în cazurile în care cureaua își modifică direcția la trecerea printr-o componentă rigidă

În timpul acestei încercări, unghiurile curelelor trebuie menținute așa cum se indică în figura 2 din anexa 11 la prezentul regulament.

Se menține sarcina constantă de 0,5 daN pe toată durata încercării.

În cazurile în care cureaua își schimbă de mai multe ori direcția la trecerea printr-o componentă rigidă, sarcina de 0,5 daN poate fi crescută astfel încât să se asigure deplasarea necesară a curelei de 300 mm prin componenta rigidă respectivă.

7.4.1.6.4.3.   Procedura 3: pentru cazul în care cureaua este fixată de un element rigid prin coasere sau printr-un procedeu similar

Mișcarea totală înainte și înapoi este de 300 ± 20 mm, dar sarcina de 5 daN se aplică doar în timpul unei deplasări de 100 ± 20 mm pentru fiecare semiperioadă (a se vedea figura 3 din anexa 11 la prezentul regulament).

7.4.2.   Încercarea de rezistență la rupere a curelei (încercarea statică)

7.4.2.1.   Încercarea trebuie efectuată de fiecare dată pe două mostre noi de curea suficient de lungi, condiționate în conformitate cu dispozițiile punctului 7.4.1 de mai sus.

7.4.2.2.   Fiecare curea trebuie prinsă între clemele unei mașini de încercare la întindere. Clemele trebuie proiectate astfel încât să se evite ruperea curelei în dreptul lor sau în apropierea lor. Viteza de deplasare trebuie să fie de aproximativ 100 mm/min. Lungimea liberă a mostrei dintre clemele mașinii la începutul încercării trebuie să fie de 200 mm ± 40 mm.

7.4.2.3.   Tensiunea trebuie crescută până când cureaua se rupe, notându-se sarcina de rupere.

7.4.2.4.   În cazul în care cureaua alunecă sau se rupe în dreptul uneia dintre cleme sau la mai puțin de 10 mm de oricare dintre ele, încercarea nu este valabilă și trebuie efectuată o nouă încercare pe un alt specimen.

7.4.3.   Lățimea sub sarcină

7.4.3.1.   Încercarea trebuie efectuată de fiecare dată pe două mostre noi de curea suficient de lungi, condiționate în conformitate cu dispozițiile punctului 7.4.1 de mai sus.

7.4.3.2.   Fiecare curea trebuie prinsă între clemele unei mașini de încercare la întindere. Clemele trebuie să fie proiectate în așa fel încât să se evite ruperea curelei în dreptul lor sau în apropierea lor. Viteza de deplasare trebuie să fie de aproximativ 100 mm/min. Lungimea liberă a mostrei dintre clemele mașinii la începutul încercării trebuie să fie de 200 mm ± 40 mm.

7.4.3.3.   Când sarcina ajunge la 980 daN + 100 – 0 daN, mașina trebuie oprită și măsurătoarea efectuată în cel mult 5 secunde. Încercarea trebuie efectuată separat de încercarea la întindere.

7.5.   Încercarea componentelor centurii care includ elemente rigide

7.5.1.   Catarama și dispozitivul de reglare se conectează la aparatul de încercare la întindere a elementelor centurii la care sunt în mod normal atașate, iar sarcina este crescută până la 980 daN.

În cazul centurilor de tip ham, catarama trebuie conectată la aparatul de încercare prin intermediul curelelor atașate la cataramă și la clema sau la cele două cleme de prindere așezate în mod aproximativ simetric față de centrul geometric al cataramei. În cazul în care catarama sau dispozitivul de reglare face parte din dispozitivul de prindere sau din componenta comună a unei centuri cu prindere în trei puncte, catarama sau dispozitivul de reglare trebuie încercat(ă) cu dispozitivul de prindere, în conformitate cu punctul 7.5.2 de mai jos, exceptând retractoarele cu pulie sau cu ghidaj cu curea la ancorajul superior: în acest caz, sarcina trebuie să fie de 980 daN, iar lungimea curelei rămasă înfășurată pe rolă este lungimea rezultată în urma blocării cât mai aproape de 450 mm de la capătul curelei.

7.5.2.   Dispozitivele de prindere, împreună cu orice dispozitive de reglare a centurii pe înălțime, se supun încercării după metoda indicată la punctul 7.5.1 de mai sus, dar sarcina trebuie să fie de 1 470 daN și, conform dispozițiilor din a două frază de la punctul 7.7.1 de mai jos, ea trebuie aplicată în condițiile cel mai puțin favorabile care pot apărea într-un vehicul în care centura este instalată corect. În cazul retractoarelor, încercarea se efectuează având cureaua complet derulată de pe rolă.

7.5.3.   Două mostre de centură complete se amplasează timp de două ore într-un dulap frigorific la – 10° ± 1 °C. Piesele complementare ale cataramei trebuie cuplate manual, imediat după ce au fost scoase din dulapul frigorific.

7.5.4.   Două mostre de centură complete se amplasează timp de două ore într-un dulap frigorific la – 10° ± 1 °C. Elementele și componentele rigide din plastic în curs de încercare se amplasează apoi pe rând pe o suprafață plană rigidă din oțel (care a fost păstrată împreună cu mostrele în dulapul frigorific), așezată pe suprafața orizontală a unui bloc compact rigid cu o masă de cel puțin 100 kg și, în decurs de 30 de secunde de la scoaterea centurii din dulapul frigorific, o masă de 18 kg din oțel se lasă să cadă pe mostra de încercare sub forța gravitației, de la o înălțime de 300 mm. Suprafața de impact a masei de 18 kg trebuie să aibă forma unei suprafețe convexe cu o duritate de cel puțin 45 HRC, cu o rază transversală de 10 mm și una longitudinală de 150 mm plasată de-a lungul liniei mediane a masei. Pentru una dintre mostre, se efectuează încercarea așezând axa barei curbe aliniată cu cureaua, iar pentru cealaltă, se efectuează încercarea cu bara curbă la un unghi de 90° față de curea.

7.5.5.   Cataramele care au elemente comune cu două centuri de siguranță trebuie supuse unei sarcini în așa fel încât să se simuleze condițiile de utilizare într-un vehicul cu scaune reglate în poziția de mijloc. Fiecare curea trebuie simultan supusă unei sarcini de 1 470 daN. Direcția de aplicare a sarcinii trebuie stabilită conform punctului 7.7.1 de mai jos. Anexa 10 la prezentul regulament prezintă un dispozitiv adecvat pentru încercare.

7.5.6.   La încercarea unui dispozitiv de reglare manuală, cureaua trebuie extrasă constant dintr-un dispozitiv de reglare, ținând cont de condițiile normale de utilizare, la o viteză de aproximativ 100 mm/s, forța maximă fiind măsurată la sarcina cea mai apropiată de 0,1 daN după extragerea primilor 25 mm de curea. Încercarea se efectuează în ambele direcții ale cursei curelei în dispozitiv, cureaua fiind supusă la 10 cicluri înainte de măsurare.

7.6.   Încercări suplimentare pentru centurile de siguranță cu retractoare

7.6.1.   Durabilitatea mecanismului retractorului

7.6.1.1.   Cureaua trebuie derulată și lăsată să se retragă în retractor pentru numărul necesar de cicluri cu o frecvență de cel mult 30 de cicluri pe minut. În cazul retractoarelor cu blocare în caz de urgență, se aplică un șoc mai puternic, având ca efect blocarea retractorului, la fiecare 5 cicluri.

Se aplică același număr de șocuri din cinci poziții diferite, la 90, 80, 75, 70 și 65 % din lungimea totală a curelei rămase înfășurată pe retractor. Cu toate acestea, atunci când această lungime depășește 900 mm, procentajele de mai sus trebuie raportate la ultimii 900 mm din cureaua care poate fi derulată din retractor.

7.6.1.2.   Anexa 3 la prezentul regulament prezintă un aparat adecvat pentru încercările menționate la punctul 7.6.1.1 de mai sus.

7.6.2.   Blocarea retractoarelor cu blocare în caz de urgență

7.6.2.1.   Sistemul de blocare al retractorului trebuie încercat o dată după ce cureaua a fost derulată pe toată lungimea ei, minus 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1.   În cazul unui retractor acționat prin mișcarea curelei, extragerea se face în direcția în care aceasta are loc în mod normal, atunci când retractorul este instalat într-un vehicul.

7.6.2.1.2.   Atunci când retractoarele sunt supuse unor încercări de sensibilitate la frânarea vehiculului, încercările se efectuează cu extragerea menționată mai sus de-a lungul a două axe perpendiculare, care sunt orizontale dacă retractorul este instalat într-un vehicul conform specificațiilor producătorului centurii de siguranță. Dacă poziția nu este specificată, autoritatea responsabilă cu încercarea consultă producătorul centurii de siguranță. Una dintre aceste axe este în direcția aleasă de serviciul tehnic care efectuează încercările de omologare, astfel încât să fie simulate cele mai defavorabile condiții de funcționare a mecanismului de blocare.

7.6.2.2.   Anexa 4 la prezentul regulament descrie un aparat adecvat pentru încercările specificate la punctul 7.6.2.1 de mai sus. Acest aparat trebuie proiectat astfel încât să se asigure că accelerația prescrisă este atinsă înainte ca cureaua să fie derulată din retractor mai mult de 5 mm, iar derularea are loc la o rată medie de creștere a accelerației de cel puțin 55 g/s (7), dar nu mai mare de 150 g/s la încercarea sensibilității la mișcarea curelei, și de cel puțin 25 g/s, dar nu mai mare de 150 g/s la încercarea sensibilității la decelerația vehiculului.

7

7.6.2.3.   Pentru a verifica respectarea cerințelor de la punctele 6.2.5.3.1.3 și 6.2.5.3.1.4, retractorul se montează pe o masă orizontală, iar masa se înclină, cu o viteză care să nu depășească 2° pe secundă, până în momentul blocării. Încercarea se repetă cu înclinări în alte direcții pentru a se asigura faptul că sunt îndeplinite cerințele.

7.6.3.   Rezistența la praf

7.6.3.1.   Retractorul se instalează într-o cameră de încercare astfel cum se descrie în anexa 5 la prezentul regulament. Direcția de montare trebuie să fie similară celei în care este instalat în vehicul. Camera de încercare conține praf astfel cum este specificat la punctul 7.6.3.2 de mai jos. Cureaua se extrage din retractor pe o lungime de 500 mm și se menține astfel extrasă, numai că trebuie supusă unui set de 10 cicluri complete de extragere și derulare în decurs de un minut sau două după fiecare agitare a prafului. În decurs de cinci ore, praful trebuie agitat o dată la 20 de minute timp de cinci secunde folosind aer comprimat uscat și fără ulei la o presiune manometrică de 5,5 · 105 ± 0,5 · 105 Pa trecând printr-un orificiu cu diametrul de 1,5 ± 0,1 mm.

5

5

7.6.3.2.   Praful folosit în încercarea descrisă la punctul 7.6.3.1 de mai sus este format din circa 1 kg de cuarț uscat. Distribuția dimensiunii particulelor este următoarea:

| (a) | trecând printr-o deschidere de 150 μm, diametrul firului 104 μm: 99 până la 100 %; |
| --- | --- |

(a)

trecând printr-o deschidere de 150 μm, diametrul firului 104 μm: 99 până la 100 %;

| (b) | trecând printr-o deschidere de 105 μm, diametrul firului 64 μm: 76 până la 86 %; |
| --- | --- |

(b)

trecând printr-o deschidere de 105 μm, diametrul firului 64 μm: 76 până la 86 %;

| (c) | trecând printr-o deschidere de 75 μm, diametrul firului 52 μm: 60 până la 70 %. |
| --- | --- |

(c)

trecând printr-o deschidere de 75 μm, diametrul firului 52 μm: 60 până la 70 %.

7.6.4.   Forțe de retractare

7.6.4.1.   Forța de retractare se măsoară cu centura de siguranță fixată pe un manechin ca pentru încercarea dinamică prevăzută la punctul 7.7 de mai jos. Tensiunea curelei se măsoară la punctul de contact cu manechinul, însă fără a-l atinge, în timp ce cureaua este retractată cu o viteză aproximativă de 0,6 m/min. În cazul unei centuri de siguranță cu dispozitiv de reducere a tensiunii, forța de retractare și tensiunea în curea trebuie măsurate atât cu dispozitivul de reducere a tensiunii în funcțiune, cât și cu acesta scos din funcțiune.

7.6.4.2.   Înainte de încercarea dinamică prevăzută la punctul 7.7 de mai jos, manechinul așezat, îmbrăcat în cămașă din bumbac, se înclină în față până când cureaua este retrasă din retractor pe o lungime de 350 mm, apoi este lăsat să revină în poziția inițială.

7.7.   Încercarea dinamică a centurii sau a sistemului de reținere

7.7.1.   Centura se instalează pe un cărucior echipat cu scaunul și ancorajele generale definite în figura 1 din anexa 6 la prezentul regulament. Cu toate acestea, dacă centura este destinată unui vehicul specific sau unor tipuri specifice de vehicule, distanțele dintre manechin și ancoraje se determină de către serviciul tehnic responsabil cu încercarea fie în conformitate cu instrucțiunile de fixare furnizate împreună cu centura, fie în conformitate cu informațiile furnizate de producătorul vehiculului. Dacă centura este echipată cu un dispozitiv de reglare a centurii pe înălțime astfel cum este definit la punctul 2.14.6 de mai sus, poziția dispozitivului și mijloacele de fixare trebuie să fie aceleași cu cele prevăzute pe vehicul.

În acest caz, dacă încercarea dinamică s-a efectuat pentru un tip de vehicul, nu este necesar să fie repetată pentru alte tipuri de vehicule dacă fiecare punct de ancoraj este situat la o distanță mai mică de 50 mm față de punctul de ancoraj corespunzător al centurii încercate. În mod alternativ, producătorii pot determina pozițiile ipotetice de ancoraj pentru încercări, astfel încât să includă numărul maxim de puncte de ancoraj reale.

7.7.1.1.   În cazul unei centuri de siguranță sau al unui sistem de reținere care face parte dintr-un ansamblu pentru care este necesară omologarea ca sistem de reținere, centura de siguranță se montează fie așa cum se specifică la punctul 7.7.1, fie pe partea structurii vehiculului pe care se montează în mod normal sistemul de reținere, această parte fiind atașată rigid pe căruciorul de încercare în modul prevăzut la punctele 7.7.1.2-7.7.1.6 de mai jos.

În cazul unei centuri de siguranță sau al unui sistem de reținere cu dispozitive de pretensionare care se bazează pe alte componente decât pe cele încorporate în centura propriu-zisă, centura se montează împreună cu componentele suplimentare necesare ale vehiculului pe căruciorul de încercare, în modul prevăzut la punctele 7.7.1.2-7.7.1.6.

În mod alternativ, dacă dispozitivele respective nu pot fi încercate pe căruciorul de încercare, producătorul poate demonstra printr-o încercare la impact frontal convențională la viteza de 50 km/h, în conformitate cu procedura ISO 3560 (1975), că dispozitivul îndeplinește cerințele regulamentului.

7.7.1.2.   Metoda utilizată pentru a fixa vehiculul în timpul încercării nu trebuie să aibă ca efect punerea în tensiune a ancorajelor scaunelor sau a centurilor de siguranță sau atenuarea deformării normale a structurii. Nu trebuie să fie prezentă nicio componentă frontală a vehiculului care, limitând mișcarea spre înainte a manechinului, cu excepția piciorului, ar reduce sarcina asupra sistemului de reținere în timpul încercării. Componentele structurii eliminate pot fi înlocuite cu piese având o rezistență echivalentă, cu condiția să nu împiedice mișcarea spre înainte a manechinului.

7.7.1.3.   Un dispozitiv de fixare este considerat satisfăcător dacă nu are niciun efect asupra unei zone care se întinde pe toată lățimea structurii și dacă vehiculul sau structura este blocat(ă) sau fixat(ă) în față la o distanță de cel puțin 500 mm de ancorajul sistemului de reținere. La partea din spate, structura trebuie fixată la o distanță suficientă în spatele ancorajelor pentru a se asigura că sunt îndeplinite condițiile de la punctul 7.7.1.2 de mai sus.

7.7.1.4.   Scaunele vehiculului trebuie montate și așezate în poziția de conducere aleasă de serviciul tehnic însărcinat cu încercările de omologare, astfel încât să fie simulate cele mai defavorabile condiții de rezistență compatibile cu instalarea manechinului în vehicul. Pozițiile scaunelor trebuie specificate în raport. Dacă scaunul are un spătar cu înclinare reglabilă, spătarul trebuie fixat conform specificațiilor producătorului sau, în absența oricărei specificații, la un unghi efectiv cât mai aproape de 25° în cazul vehiculelor de categoriile M1 și N1 și cât mai aproape de 15° în cazul vehiculelor de alte categorii.

1

1

7.7.1.5.   Pentru evaluarea cerințelor de la punctele 6.4.1.4.1 și 6.4.1.4.1.1, scaunul trebuie poziționat în poziția sa de condus cea mai avansată adecvată dimensiunilor manechinului.

7.7.1.6.   Pentru evaluarea cerințelor de la punctele 6.4.1.4.1 și 6.4.1.4.1.2, reglajul scaunului trebuie să fie:

| 7.7.1.6.1. | pentru scaunele de pasager din față: scaunul din față trebuie să fie în poziția sa de drum cea mai avansată adecvată dimensiunilor manechinului. Pozițiile scaunelor trebuie specificate în raport; |
| --- | --- |

7.7.1.6.1.

pentru scaunele de pasager din față: scaunul din față trebuie să fie în poziția sa de drum cea mai avansată adecvată dimensiunilor manechinului. Pozițiile scaunelor trebuie specificate în raport;

| 7.7.1.6.2. | pentru scaunele din spate: pentru orice poziție de încercare a scaunelor din spate, poziția de încercare a scaunelor se consideră a fi cea din punctul R al scaunelor. Dacă spătarul este reglabil, unghiul spătarului scaunului trebuie să fie ajustat utilizând manechinul 3-D H, cu unghiul trunchiului acestuia cât mai apropiat de 10°.
  Poziția de ședere din fața poziției de ședere supuse încercării se reglează la mijlocul cursei și la înălțime medie sau în cea mai apropiată poziție de blocare de acestea. Dacă spătarul acestui scaun este reglabil, unghiul spătarului scaunului trebuie să fie ajustat utilizând manechinul 3-D H, cu unghiul trunchiului acestuia cât mai apropiat de 10°.
  Aceasta se poate demonstra cu ajutorul unei schițe în CAD sau al unui desen a situației din interiorul vehiculului. |
| --- | --- |

7.7.1.6.2.

pentru scaunele din spate: pentru orice poziție de încercare a scaunelor din spate, poziția de încercare a scaunelor se consideră a fi cea din punctul R al scaunelor. Dacă spătarul este reglabil, unghiul spătarului scaunului trebuie să fie ajustat utilizând manechinul 3-D H, cu unghiul trunchiului acestuia cât mai apropiat de 10°.

Poziția de ședere din fața poziției de ședere supuse încercării se reglează la mijlocul cursei și la înălțime medie sau în cea mai apropiată poziție de blocare de acestea. Dacă spătarul acestui scaun este reglabil, unghiul spătarului scaunului trebuie să fie ajustat utilizând manechinul 3-D H, cu unghiul trunchiului acestuia cât mai apropiat de 10°.

Aceasta se poate demonstra cu ajutorul unei schițe în CAD sau al unui desen a situației din interiorul vehiculului.

7.7.1.7.   Ca alternativă la punctele 7.7.1.5 și 7.7.1.6, dacă dispozitivele respective nu pot fi încercate pe căruciorul de încercare, producătorul poate demonstra printr-o încercare la impact frontal convențională la viteza de 50 km/h, în conformitate cu procedura ISO 3560:2013, că dispozitivul îndeplinește cerințele prezentului regulament.

7.7.1.8.   Toate scaunele din orice grup de scaune trebuie supuse încercărilor simultan.

7.7.1.9.   Încercările dinamice ale centurilor de tip ham trebuie efectuate fără cureaua petrecută printre picioare (fără ansamblul acestei), dacă există.

7.7.2.   Centura trebuie fixată pe manechinul din anexa 7 la prezentul regulament după cum urmează: se așează o planșă groasă de 25 mm între spatele manechinului și spătarul scaunului. Centura se reglează strâns pe manechin. Planșa se elimină apoi, astfel încât spatele manechinului să fie, pe toată lungimea sa, în contact cu spătarul scaunului. Trebuie să se asigure că modul de cuplare a celor două părți ale cataramei nu antrenează niciun risc de reducere a siguranței blocării.

7.7.3.   Capetele libere ale curelelor trebuie să depășească suficient de mult ca lungime dispozitivele de reglare pentru a permite alunecarea.

7.7.4.   Dispozitive de decelerare sau accelerare

Solicitantul trebuie să utilizeze, la alegere, unul dinte următoarele dispozitive:

7.7.4.1.   Dispozitivul de încercare la decelerare

Căruciorul trebuie propulsat astfel încât, la momentul impactului, viteza liberă să fie de 50 km/h ± 1 km/h, iar manechinul să rămână nemișcat. Distanța de oprire a căruciorului este de 40 cm ± 5 cm. Căruciorul trebuie să rămână orizontal pe parcursul decelerării. Căruciorul trebuie decelerat folosind aparatul descris în anexa 6 la prezentul regulament sau oricare alt dispozitiv care dă rezultate echivalente. Acest aparat trebuie să satisfacă cerințele de performanță specificate mai jos:

Curba de decelerare a căruciorului încărcat cu masă inertă pentru a obține o masă totală de 455 kg ± 20 kg, pentru încercările centurilor de siguranță, și de 910 kg ± 40 kg, pentru încercările sistemelor de reținere, când masa nominală a căruciorului și a structurii vehiculului este de 800 kg, trebuie să se înscrie în zona hașurată a graficului din anexa 8. Dacă este necesar, masa nominală a căruciorului și structura vehiculului atașat pot crește cu incremente de 200 kg, caz în care se adaugă o masă inertă suplimentară de 28 kg pentru fiecare increment. În niciun caz masa totală a căruciorului, masa structurii vehiculului și masele inerte nu trebuie să difere față de valoarea nominală pentru încercările de calibrare cu mai mult de ± 40 kg. În timpul calibrării dispozitivului de oprire, viteza căruciorului este de 50 km/h ± 1 km, iar distanța de oprire este de 40 cm ± 2 cm.

7.7.4.2.   Dispozitivul de încercare la accelerare

Căruciorul este antrenat astfel încât variația vitezei sale ΔV să fie de 51 km/h
  Formula
  km/h. Căruciorul trebuie să rămână orizontal în timpul accelerării. Accelerarea căruciorului se realizează utilizând un aparat care îndeplinește criteriile de performanță specificate mai jos:

Curba de accelerare a căruciorului încărcat cu masă inertă rămâne în interiorul zonei hașurate a graficului din anexa 8 și se situează deasupra segmentului definit prin coordonatele 10 g, 5 ms și 20 g, 10 ms. Momentul de debut al impactului (T0) este definit, conform ISO 17 373 (2005), la un nivel al accelerației de 0,5 g. În niciun caz masa totală a căruciorului, masa structurii vehiculului și masele inerte nu trebuie să difere față de valoarea nominală pentru încercările de calibrare cu mai mult de ± 40 kg. În timpul calibrării dispozitivului de încercare la accelerare, variația totală a vitezei ΔV este de 51 km/h
  Formula
  km/h.

Chiar dacă cerințele de mai sus sunt îndeplinite, conform specificațiilor de la punctul 1 din anexa 6, serviciul tehnic utilizează o masă a căruciorului (echipat cu scaune) mai mare de 380 kg.

7.7.5.   Se măsoară viteza căruciorului imediat înainte de impact (numai pentru cărucioare de decelerare, măsurătoare necesară pentru calculul distanței de oprire), accelerația sau decelerația căruciorului, deplasarea spre înainte a manechinului, precum și viteza toracelui atunci când deplasarea toracelui este de 300 mm.

Variația vitezei se calculează prin integrarea accelerației sau decelerației măsurate a căruciorului.

Distanța pentru a atinge primii 50 km/h
  Formula
  km/h ai variației vitezei căruciorului poate fi calculată prin integrarea dublă a decelerației măsurate a căruciorului.

7.7.6.   După impact, centura sau sistemul de reținere, precum și componentele rigide ale acesteia trebuie examinate vizual, fără a deschide catarama, pentru a determina dacă s-a produs vreo defecțiune sau rupere. În cazul sistemelor de reținere, se verifică de asemenea dacă, în urma încercării, componentele structurii vehiculului care sunt prinse de cărucior au suferit o deformare permanentă vizibilă. Dacă există o astfel de deformare, aceasta trebuie luată în considerare la calculul efectuat în conformitate cu punctul 6.4.1.4.1 de mai sus.

7.7.7.   Cu toate acestea, dacă încercările au fost efectuate la viteze mai mari și/sau curba accelerației a depășit nivelul superior al zonei hașurate și centura de siguranță îndeplinește cerințele, încercarea se consideră satisfăcătoare.

7.8.   Încercarea de deschidere a cataramei

7.8.1.   Pentru această încercare, se utilizează centuri sau sisteme de reținere care au fost deja supuse încercării dinamice, în conformitate cu punctul 7.7 de mai sus.

7.8.2.   Centura trebuie scoasă din căruciorul de încercare fără a deschide catarama. Asupra cataramei se aplică, prin intermediul curelelor legate de aceasta, o sarcină astfel încât toate curelele să fie supuse unei forțe de
  Formula
  daN. (Se înțelege că „n” reprezintă numărul de curele legate de cataramă atunci când aceasta se află în poziție blocată.) În cazul în care catarama este conectată la o componentă rigidă, sarcina trebuie aplicată în același unghi cu cel format de cataramă și capătul rigid în timpul încercării dinamice. Se aplică o sarcină la viteza de 400 ± 20 mm/min asupra centrului geometric al butonului de deblocare a cataramei, de-a lungul unei axe fixe care se desfășoară în paralel cu direcția inițială a mișcării butonului. În timpul aplicării forței necesare pentru deschiderea cataramei, aceasta din urmă trebuie susținută de un suport rigid. Sarcina menționată mai sus nu trebuie să depășească limita indicată la punctul 6.2.2.5 de mai sus. Punctul de contact al aparatului de încercare trebuie să fie de formă sferică, cu o rază de 2,5 mm ± 0,1 mm. Acesta trebuie să aibă o suprafață de metal șlefuită.

7.8.3.   Se măsoară efortul de deschidere și se notează orice defecțiune a cataramei.

7.8.4.   După încercarea de deschidere a cataramei, componentele centurii sau ale dispozitivului de reținere care au fost supuse încercărilor descrise la punctul 7.7 de mai sus trebuie verificate, iar gravitatea deteriorărilor suferite de centură sau de dispozitivul de reținere în timpul încercării dinamice trebuie înregistrată în raportul de încercare.

7.9.   Încercări suplimentare pentru centurile de siguranță dotate cu dispozitive de pretensionare

7.9.1.   Condiționare

Dispozitivul de pretensionare poate fi separat de centura de siguranță care urmează a fi încercată și păstrat timp de 24 de ore la o temperatură de 60° + 5 °C. Temperatura este mărită apoi până la 100° + 5 °C timp de două ore. Ulterior, se păstrează timp de 24 de ore la o temperatură de – 30° + 5 °C. După scoaterea din instalația de condiționare, dispozitivul este lăsat să revină la temperatura ambiantă. Dacă a fost demontat, atunci trebuie fixat din nou la centura de siguranță.

7.10.   Raport de încercare

7.10.1.   În raportul de încercare, se înregistrează rezultatele tuturor încercărilor de la punctul 7 de mai sus, în special:

| (a) | tipul de dispozitiv folosit pentru încercare (dispozitiv de accelerare sau de decelerare); |
| --- | --- |

(a)

tipul de dispozitiv folosit pentru încercare (dispozitiv de accelerare sau de decelerare);

| (b) | variația totală a vitezei; |
| --- | --- |

(b)

variația totală a vitezei;

| (c) | viteza căruciorului imediat înainte de impact, numai în cazul cărucioarelor utilizate pentru metoda cu decelerare; |
| --- | --- |

(c)

viteza căruciorului imediat înainte de impact, numai în cazul cărucioarelor utilizate pentru metoda cu decelerare;

| (d) | curba de accelerație și de decelerație pe durata tuturor variațiilor de viteză ale căruciorului; |
| --- | --- |

(d)

curba de accelerație și de decelerație pe durata tuturor variațiilor de viteză ale căruciorului;

| (e) | deplasarea maximă spre înainte a manechinului; |
| --- | --- |

(e)

deplasarea maximă spre înainte a manechinului;

| (f) | locul ocupat de cataramă (dacă acesta poate fi modificat) în timpul încercării; |
| --- | --- |

(f)

locul ocupat de cataramă (dacă acesta poate fi modificat) în timpul încercării;

| (g) | forța de deschidere a cataramei; |
| --- | --- |

(g)

forța de deschidere a cataramei;

| (h) | orice defect sau rupere; |
| --- | --- |

(h)

orice defect sau rupere;

| (i) | pentru orice alt sistem de reținere decât cel al conducătorului auto, serviciul tehnic trebuie să evalueze, în cadrul raportului de încercare, conturul contactului în comparație cu mișcarea manechinului în cărucior. |
| --- | --- |

(i)

pentru orice alt sistem de reținere decât cel al conducătorului auto, serviciul tehnic trebuie să evalueze, în cadrul raportului de încercare, conturul contactului în comparație cu mișcarea manechinului în cărucior.

Dacă, în temeiul punctului 7.7.1, amplasarea ancorajelor prevăzute în anexa 6 la prezentul regulament nu a fost respectată, raportul de încercare trebuie să descrie modul în care a fost instalat(ă) centura sau sistemul de reținere și să specifice unghiurile și dimensiunile relevante.

8.   CERINȚE REFERITOARE LA INSTALAREA ÎN VEHICUL

8.1.   Dotarea cu centuri de siguranță și sisteme de reținere

8.1.1.   Cu excepția locurilor destinate exclusiv utilizării pe perioada de staționare a vehiculului, scaunele vehiculelor din categoriile M1, M2 (din clasa III sau B (8)), M3 (din clasa III sau B) și N sunt echipate cu centuri de siguranță și/sau sisteme de reținere în conformitate cu cerințele prezentului regulament.

1

2

8

3

Părțile contractante care aplică prezentul regulament pot cere instalarea de centuri de siguranță pe vehicule M2 și M3 aparținând clasei II.

2

3

Centurile de siguranță și/sau sistemele de reținere montate pe vehicule din categoriile M2 sau M3, clasele I, II sau A trebuie să fie conforme cu cerințele prezentului regulament.

2

3

Părțile contractante pot, în temeiul legislației interne, să permită instalarea de centuri de siguranță sau de sisteme de reținere, altele decât cele vizate de prezentul regulament, cu condiția ca acestea să fie destinate persoanelor cu handicap.

Sistemele de reținere care satisfac prevederile din anexa 8 a seriei 02 de amendamente la Regulamentul nr. 107 nu trebuie să îndeplinească dispozițiile prezentului regulament.

Vehiculele din categoria M2 sau M3 clasa I sau clasa A pot fi echipate cu centuri de siguranță și/sau sisteme de reținere care sunt conforme cu cerințele prezentului regulament.

2

3

Numai vehiculele care aparțin categoriei M2 sau M3 pot fi echipate cu sisteme de reținere care cuprind un dispozitiv flexibil de reglare la înălțimea umărului (punctul 2.14.7).

2

3

8.1.2.   Tipurile de centuri de siguranță sau de sisteme de reținere pentru fiecare scaun pe care este obligatorie instalarea lor sunt cele specificate în anexa 16 [cu care nu pot fi utilizate nici retractoare fără blocare (punctul 2.14.1), nici retractoare cu deblocare manuală (punctul 2.14.2)]. Pentru toate scaunele pentru care este prevăzută instalarea de centuri abdominale de tip B, conform anexei 16, sunt permise centuri abdominale de tip Br3, cu excepția cazului în care, atunci când sunt în uz, ele se retrag atât de mult încât reduc semnificativ confortul după cuplarea normală.

8.1.2.1.   Cu toate acestea, pentru scaunele laterale, altele decât cele frontale, ale vehiculelor din categoria N1 prezentate în anexa 16 și marcate cu simbolul Ø, este permisă instalarea unei centuri abdominale de tip Br4m sau Br4Nm dacă există un culoar între un scaun și peretele lateral cel mai apropiat al vehiculului destinat să permită accesul pasagerilor în alte părți ale vehiculului. Spațiul dintre un scaun și peretele lateral este considerat culoar dacă distanța dintre peretele lateral, cu toate ușile închise, și un plan longitudinal vertical ce trece prin linia mediană a scaunului – măsurat în poziția punctului R și perpendicular pe planul longitudinal median al vehiculului – este mai mare de 500 mm.

1

8.1.3.   Dacă nu sunt obligatorii centuri de siguranță, se poate instala orice fel de centură de siguranță sau de sistem de reținere conform prezentului regulament, la alegerea producătorului. Centurile de tip A, conform modelelor permise în anexa 16, pot fi furnizate ca alternativă la centurile abdominale pentru acele scaune pentru care anexa 16 prevede instalarea de centuri abdominale.

8.1.4.   În cazul centurilor în trei puncte echipate cu retractoare, un retractor trebuie să acționeze cel puțin asupra curelei diagonale.

8.1.5.   Cu excepția vehiculelor de categoria M1, un retractor cu blocare în caz de urgență de tip 4N (punctul 2.14.5) poate fi admis în locul unui retractor de tip 4 (punctul 2.14.4), dacă se demonstrează serviciilor responsabile cu încercările că montarea unui retractor de tip 4 nu ar fi practică.

1

8.1.6.   Pentru scaunele laterale frontale și centrale frontale indicate în anexa 16 și marcate cu simbolul *, centurile abdominale de tipul specificat în anexa respectivă sunt considerate adecvate atunci când parbrizul se află în afara zonei de referință definite în anexa 1 la Regulamentul nr. 21.

În ceea ce privește centurile de siguranță, parbrizul este considerat parte din zona de referință dacă poate intra în contact static cu aparatul de încercare, conform metodei descrise în anexa 1 la Regulamentul nr. 21.

8.1.7.   Pentru fiecare scaun indicat în anexa 16 și marcat cu simbolul ߦ, trebuie furnizată o centură în trei puncte de tipul specificat în anexa 16, dacă nu este îndeplinită una dintre următoarele condiții, caz în care pot fi prevăzute centuri în două puncte, de tipul specificat în anexa 16:

8.1.7.1.   un scaun sau alte componente ale vehiculului conforme cu punctul 3.5 din anexa 1 la Regulamentul nr. 80 se situează direct în față sau

8.1.7.2.   nicio componentă a vehiculului nu este situată în zona de referință sau nu se poate găsi în acea zonă atunci când vehiculul este în mișcare sau

8.1.7.3.   componentele vehiculului din cadrul zonei de referință menționate mai sus respectă cerințele privind absorbția energiei stabilite în anexa 6 la Regulamentul nr. 80.

8.1.8.   Fiecare scaun pentru pasageri care este echipat cu un airbag pentru protecție frontală trebuie să aibă o etichetă de avertizare împotriva utilizării pe acel scaun a unui sistem de reținere pentru copii montat cu spatele la direcția de mers. Aceste informații constau cel puțin într-o etichetă care cuprinde pictograme de avertizare clare conform indicațiilor de mai jos:

Pictograma, în conformitate cu ISO 2575:2004 - Z.01, trebuie să fie de aceste dimensiuni sau mai mare, precum și culorile indicate: roșu, negru și alb

Imaginile din pictograme trebuie să fie grupate, să aibă aceste dimensiuni sau mai mari și să fie în culorile indicate: roșu, negru și alb

Simboluri negre în partea superioară pe fond galben sau galben auto

Fond de culoare albă

Fond de culoare neagră

Conturul etichetei: linii orizontaleși verticale de culoare neagră

Dimensiunile generale trebuie să fie de cel puțin 120 × 60 mm sau să aibă o suprafață echivalentă.

Eticheta de mai sus poate fi adaptată, astfel încât prezentarea să fie diferită de exemplul indicat, dar conținutul trebuie să respecte prescripțiile de mai sus.

8.1.9.   În cazul unui airbag pentru protecție frontală pentru scaunul de pasager din față, avertismentul trebuie fixat solid pe fiecare parte a parasolarului pentru pasagerul din față, într-o astfel de poziție încât cel puțin unul dintre avertismente să fie vizibil tot timpul, indiferent de poziția parasolarului. Ca o posibilitate alternativă, o etichetă de avertisment se plasează pe partea vizibilă a parasolarului închis, iar o altă etichetă de avertisment, pe plafon în spatele parasolarului, astfel încât cel puțin un avertisment să fie vizibil tot timpul. Nu trebuie să fie posibilă înlăturarea cu ușurință a etichetei de avertizare de pe parasolar și de pe plafon fără niciun fel de deteriorare evidentă și ușor vizibilă a parasolarului sau a plafonului în interiorul vehiculului.

Dacă vehiculul nu este echipat cu parasolar sau plafon, eticheta de avertisment se amplasează într-un loc în care să fie clar vizibilă tot timpul.

În cazul unui airbag pentru protecție frontală pentru alte scaune din vehicul, avertismentul trebuie să fie amplasat chiar în fața scaunului respectiv și să fie vizibil în permanență pentru persoana care instalează pe acel scaun un dispozitiv de reținere pentru copii orientat cu spatele la direcția de mers. Cerințele de la punctul prezent și de la punctul 8.1.8 nu se aplică în cazul scaunelor prevăzute cu un dispozitiv care dezactivează automat sistemul de airbaguri pentru protecția frontală atunci când se instalează un dispozitiv de reținere pentru copii orientat cu spatele la direcția de mers.

8.1.10.   Informații detaliate, care fac referire la avertisment, trebuie incluse în manualul de utilizare a vehiculului; ca o cerință minimă, următorul text, redactat în toate limbile oficiale ale țării sau țărilor în care se preconizează în mod rezonabil că vehiculul ar putea fi înmatriculat (de exemplu, pe teritoriul Uniunii Europene, în Japonia, în Federația Rusă sau în Noua Zeelandă etc.), trebuie să includă cel puțin următoarele precizări:

„Nu folosiți NICIODATĂ un dispozitiv de reținere pentru copii orientat cu spatele la direcția de mers pe un scaun protejat printr-un AIRBAG ACTIV amplasat în fața scaunului. Pericol de MOARTE sau de RĂNIRE GRAVĂ a COPILULUI.”

Textul trebuie însoțit de o ilustrare a etichetei de avertizare din vehicul. Informațiile trebuie să fie ușor de găsit în manualul de utilizare (de exemplu, referințe specifice la informațiile imprimate pe prima pagină, tab-ul pentru identificarea paginii sau o broșură separată etc.).

Cerințele de la punctul prezent nu se aplică în cazul vehiculelor în care toate scaunele pentru pasageri sunt prevăzute cu un dispozitiv care dezactivează automat sistemul de airbaguri pentru protecția frontală atunci când se instalează un dispozitiv de reținere pentru copii orientat cu spatele la direcția de mers.

8.1.11.   În cazul scaunelor care pot fi rotite sau altfel orientate și care sunt folosite numai când vehiculul staționează, cerințele de la punctul 8.1.1 se aplică doar acelor orientări destinate utilizării normale atunci când vehiculul se deplasează pe șosea, în conformitate cu prezentul regulament.

8.2.   Cerințe generale

8.2.1.   Centurile de siguranță, sistemele de reținere și sistemele ISOFIX de reținere pentru copii, respectiv sistemele i-Size de reținere pentru copii, conform apendicelui 3 la anexa 17, trebuie prinse de ancoraje și, în cazul sistemelor i-Size de reținere pentru copii, trebuie sprijinite de o suprafață de contact de pe podeaua vehiculului, în conformitate cu specificațiile Regulamentului nr. 14 sau ale Regulamentului nr. 145, precum proiectarea și caracteristicile referitoare la dimensiuni, numărul de ancoraje și cerințele de rezistență.

8.2.2.   Centurile de siguranță, sistemele de reținere și sistemele de reținere pentru copii recomandate de producător conform apendicelui 3 la anexa 17 se instalează astfel încât să funcționeze satisfăcător și să reducă riscul de vătămare corporală în cazul unui accident. În special, acestea trebuie instalate în așa fel încât:

| 8.2.2.1. | curelele să nu se poată amesteca într-un mod periculos; |
| --- | --- |

8.2.2.1.

curelele să nu se poată amesteca într-un mod periculos;

| 8.2.2.2. | pericolul ca o centură poziționată corect să alunece de pe umărul unui pasager în urma deplasării spre înainte a acestuia să fie redus la minimum; |
| --- | --- |

8.2.2.2.

pericolul ca o centură poziționată corect să alunece de pe umărul unui pasager în urma deplasării spre înainte a acestuia să fie redus la minimum;

| 8.2.2.3. | riscul de deteriorare a curelei, prin contactul cu părți ascuțite ale structurii vehiculului ori scaunului, și a sistemelor de reținere pentru copii recomandate de producător conform apendicelui 3 la anexa 17 să fie redus la minimum; |
| --- | --- |

8.2.2.3.

riscul de deteriorare a curelei, prin contactul cu părți ascuțite ale structurii vehiculului ori scaunului, și a sistemelor de reținere pentru copii recomandate de producător conform apendicelui 3 la anexa 17 să fie redus la minimum;

| 8.2.2.4. | orice centură de siguranță destinată să echipeze un scaun trebuie să fie proiectată și instalată în așa fel încât să permită o utilizare facilă. În plus, dacă întregul scaun sau perna scaunului și/sau spătarul scaunului se pot rabata în întregime pentru a permite accesul la partea din spate a vehiculului sau la compartimentul de bagaje, ocupantul scaunului respectiv trebuie să poată, după ce readuce scaunul în poziția inițială, să recupereze centura de siguranță corespunzătoare de sub ori din spatele scaunului, conform instrucțiunilor din manualul de utilizare a vehiculului, fără a fi nevoie ca persoana respectivă să aibă experiență sau să fie instruită în acest scop. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

orice centură de siguranță destinată să echipeze un scaun trebuie să fie proiectată și instalată în așa fel încât să permită o utilizare facilă. În plus, dacă întregul scaun sau perna scaunului și/sau spătarul scaunului se pot rabata în întregime pentru a permite accesul la partea din spate a vehiculului sau la compartimentul de bagaje, ocupantul scaunului respectiv trebuie să poată, după ce readuce scaunul în poziția inițială, să recupereze centura de siguranță corespunzătoare de sub ori din spatele scaunului, conform instrucțiunilor din manualul de utilizare a vehiculului, fără a fi nevoie ca persoana respectivă să aibă experiență sau să fie instruită în acest scop.

| 8.2.2.5. | Serviciul tehnic verifică dacă, atunci când limba cataramei este introdusă în locaș:






  8.2.2.5.1. | posibila destindere a centurii nu împiedică instalarea corectă a sistemelor de reținere pentru copii recomandate de producător și |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.

Serviciul tehnic verifică dacă, atunci când limba cataramei este introdusă în locaș:

8.2.2.5.1.

posibila destindere a centurii nu împiedică instalarea corectă a sistemelor de reținere pentru copii recomandate de producător și

| 8.2.2.5.2. | în cazul centurilor în trei puncte, dacă se poate obține o tensiune de cel puțin 50 N în zona în care centura protejează abdomenul, prin aplicarea externă a unei tensiuni în secțiunea diagonală a centurii, când aceasta este poziționată:






  (a) | pe un manechin reprezentând un copil de 10 ani, astfel cum este prevăzut în apendicele 1 la anexa 8 la regulamentul nr. 44 și instalat în conformitate cu apendicele 4 la anexa 17 la prezentul regulament sau |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2.

în cazul centurilor în trei puncte, dacă se poate obține o tensiune de cel puțin 50 N în zona în care centura protejează abdomenul, prin aplicarea externă a unei tensiuni în secțiunea diagonală a centurii, când aceasta este poziționată:

(a)

pe un manechin reprezentând un copil de 10 ani, astfel cum este prevăzut în apendicele 1 la anexa 8 la regulamentul nr. 44 și instalat în conformitate cu apendicele 4 la anexa 17 la prezentul regulament sau

| (b) | pe dispozitivul specificat în figura 1 din apendicele 1 la anexa 17 la prezentul regulament pentru scaune care permit instalarea unui dispozitiv de reținere pentru copii din categoria universală. |
| --- | --- |

(b)

pe dispozitivul specificat în figura 1 din apendicele 1 la anexa 17 la prezentul regulament pentru scaune care permit instalarea unui dispozitiv de reținere pentru copii din categoria universală.

8.3.   Cerințe speciale pentru componente rigide încorporate în centuri de siguranță sau în sisteme de reținere

8.3.1.   Componentele rigide, cum ar fi cataramele, dispozitivele de reglare și dispozitivele de prindere, nu trebuie să crească riscul de vătămare corporală a pasagerului respectiv sau a altor ocupanți ai vehiculului în cazul unui accident.

8.3.2.   Dispozitivul de deblocare a cataramei trebuie să fie foarte vizibil pentru pasager și la îndemâna acestuia, fiind proiectat în așa fel încât să nu poată fi deschis din greșeală sau accidental. Catarama trebuie de asemenea să se afle într-o poziție ușor accesibilă pentru un salvator care trebuie să elibereze pasagerul în caz de urgență.

Catarama trebuie instalată în așa fel încât, atunci când nu se află sub sarcină și când suportă greutatea pasagerului, să poată fi scoasă de ocupantul scaunului printr-o singură mișcare a oricărei mâini într-o direcție.

În cazul unei centuri de siguranță sau a unor sisteme de reținere pentru scaunele laterale frontale, cu excepția centurilor de tip ham, catarama trebuie să poată fi blocată în același mod.

Trebuie să se verifice dacă, în cazul în care catarama se află în contact cu pasagerul, lățimea suprafeței de contact nu este mai mică de 46 mm.

Trebuie să se verifice dacă, în cazul în care catarama se află în contact cu pasagerul, suprafața de contact îndeplinește cerințele de la punctul 6.2.2.1 din prezentul regulament.

8.3.3.   Atunci când centura este cuplată, aceasta trebuie fie să se ajusteze automat la corpul pasagerului, fie să fie proiectată în așa fel încât dispozitivul de reglare manuală să fie ușor accesibil, comod și ușor de utilizat pentru pasager atunci când acesta este așezat. Centura trebuie de asemenea să poată fi strânsă cu o mână pentru a se ajusta la statura pasagerului și la poziția scaunului din vehicul.

8.3.4.   Centurile de siguranță sau sistemele de reținere care includ retractoare trebuie instalate în așa fel încât retractoarele să poată funcționa corect și să deruleze eficient centurile. În cazul atât al dispozitivelor de reglare a centurii, cât și al dispozitivelor flexibile de reglare la înălțimea umărului, cel puțin pentru poziția cea mai înaltă și cea mai joasă a acestora, trebuie să se verifice dacă retractorul reglează automat cureaua la umărul utilizatorului în cauză după cuplarea centurii, precum și dacă limba cataramei se rulează înapoi la decuplarea centurii.

8.3.5.   Pentru a informa utilizatorul (utilizatorii) vehiculului în legătură cu dispozițiile referitoare la transportul copiilor, vehiculele de categoriile M1, M2, M3 și N1 trebuie să respecte cerințele de informare din anexa 17. Orice vehicul de categoria M1 trebuie echipat cu poziții ISOFIX, în conformitate cu prescripțiile aplicabile din Regulamentul nr. 14 sau din Regulamentul nr. 145.

1

2

3

1

1

Prima poziție ISOFIX trebuie să permită cel puțin instalarea unuia dintre cele trei dispozitive orientate cu fața la direcția de mers definite în apendicele 2 la anexa 17; cea de a doua poziție ISOFIX trebuie să permită cel puțin instalarea unui dispozitiv orientat în spate, definit în apendicele 2 la anexa 17. Pentru această a doua poziție ISOFIX, în cazul în care dispozitivul orientat în spate nu este proiectat să permită montarea pe al doilea rând de scaune ale vehiculului, instalarea unui dispozitiv este permisă în orice poziție din vehicul.

8.3.6.   Orice poziție de ședere i-Size trebuie să permită amplasarea dispozitivului ISOFIX de reținere pentru copii „ISO/F2X”, „ISO/R2” și a spațiului de evaluare a instalării piciorului de sprijin, astfel cum este definit în apendicele 2 la anexa 17, precum și a dispozitivului pentru înălțătoare auto „ISO/B2”, astfel cum este definit în apendicele 5 la anexa 17, fără dispozitive de prindere ISOFIX (a se vedea detaliul B). Trebuie să fie posibilă ocuparea tuturor pozițiilor de ședere i-Size adiacente simultan. Acest lucru se consideră demonstrat atunci când planurile verticale mediane ale pozițiilor individuale adiacente sunt situate la cel puțin 440 mm distanță unul de altul.

8.4.   Dispozitiv de avertizare privind portul centurii de siguranță

8.4.1.   Cerințe pentru fiecare poziție de ședere specifică și excepții

8.4.1.1.   Poziția de ședere a conducătorului auto al vehiculelor din categoriile M și N (9), precum și pozițiile de ședere ale ocupanților scaunelor de pe același rând cu scaunul conducătorului în vehiculele de categoriile M și N trebuie să fie echipate cu un dispozitiv de avertizare privind portul centurii de siguranță care să satisfacă cerințele de la punctul 8.4.3.

9

8.4.1.2.   Toate pozițiile de ședere de pe rândul de scaune din spate din categoriile de vehicule M1 și N1
   (9) trebuie să fie echipate cu un dispozitiv de avertizare privind portul centurii de siguranță care să satisfacă cerințele de la punctul 8.4.4.

1

1

9

Atunci când producătorul vehiculului echipează cu un dispozitiv de avertizare privind portul centurii de siguranță o poziție de ședere în spate dintr-un vehicul din altă categorie, dispozitivul de avertizare privind portul centurii de siguranță poate fi omologat în conformitate cu prezentul regulament.

8.4.1.3.   Dispozitivul de avertizare privind portul centurii de siguranță nu este obligatoriu pentru scaunele rabatabile (respectiv pentru scaunele care sunt în mod obișnuit pliate și sunt proiectate pentru utilizare ocazională, de exemplu scaunele echipajului pliabile în autobuze sau autocare), precum și pentru pozițiile de ședere echipate cu o centură de tip S (inclusiv centura de tip ham).

În pofida dispozițiilor de la punctele 8.4.1.1 și 8.4.1.2 de mai sus, dispozitivele de avertizare privind portul centurii de siguranță nu sunt obligatorii nici pentru scaunele din spate din ambulanțe, autovehicule funerare și autorulote, și nici pentru ansamblul scaunelor din vehiculele utilizate pentru transportul persoanelor cu handicap și din vehiculele destinate utilizării de către forțele armate, serviciile de protecție civilă, serviciile de luptă împotriva incendiilor și forțele de menținere a ordinii publice.

8.4.2.   Cerințe generale

8.4.2.1.   Avertizare vizuală

8.4.2.1.1.   Dispozitivul de avertizare vizuală trebuie amplasat astfel încât să fie ușor de văzut și recunoscut în lumină de zi și în lumină de noapte de către conducătorul auto și să poată fi ușor diferențiat de alte dispozitive de avertizare.

8.4.2.1.2.   Dispozitivul de avertizare vizuală trebuie să fie un martor cu lumină constantă sau intermitentă.

8.4.2.2.   Avertizare sonoră

8.4.2.2.1.   Avertizarea sonoră trebuie să fie un semnal sonor continuu sau intermitent (cu pauze care să nu depășească 1 secundă) sau o informare vocală continuă. Dacă se utilizează un mesaj vocal, producătorul vehiculului trebuie să se asigure că avertizarea poate să utilizeze limbile pieței căreia îi este destinat vehiculul.

8.4.2.2.2.   Avertizarea sonoră trebuie să poată fi recunoscută ușor de conducătorul vehiculului.

8.4.2.3.   Primul nivel de avertizare

8.4.2.3.1.   Primul nivel de avertizare trebuie să fie cel puțin o avertizare vizuală activată timp de cel puțin 30 de secunde pentru pozițiile de ședere menționate la punctul 8.4.1.1 și de cel puțin 60 de secunde pentru pozițiile de ședere menționate la punctul 8.4.1.2 atunci când centura de siguranță a oricăruia dintre scaune nu este cuplată și comutatorul de contact sau întrerupătorul principal este activat.

8.4.2.3.2.   Primul nivel de avertizare poate fi întrerupt atunci când:

| (i) | niciuna dintre centurile de siguranță care au declanșat avertizarea nu este decuplată sau |
| --- | --- |

(i)

niciuna dintre centurile de siguranță care au declanșat avertizarea nu este decuplată sau

| (ii) | scaunul sau scaunele care au declanșat avertizarea nu mai sunt ocupate. |
| --- | --- |

(ii)

scaunul sau scaunele care au declanșat avertizarea nu mai sunt ocupate.

8.4.2.3.3.   Activarea primului nivel de avertizare se verifică în conformitate cu procedura de încercare definită la punctul 1 din anexa 18.

8.4.2.4.   Al doilea nivel de avertizare

8.4.2.4.1.   Al doilea nivel de avertizare trebuie să fie un semnal vizual și sonor activat timp de cel puțin 30 de secunde fără a lua în calcul perioadele în care avertizarea se poate întrerupe timp de 3 secunde atunci când este îndeplinită cel puțin una sau orice combinație dintre condițiile menționate la punctele 8.4.2.4.1.1-8.4.2.4.1.3, la alegerea producătorului. Al doilea nivel de avertizare înlocuiește primul nivel de avertizare atunci când primul nivel de avertizare este încă activ.

8.4.2.4.1.1.   Distanța parcursă este mai mare decât valoarea pragului de declanșare. Pragul nu trebuie să depășească 500 m. Distanța parcursă atunci când vehiculul nu se află în funcționare normală trebuie exclusă.

8.4.2.4.1.2.   Viteza vehiculului este mai mare decât valoarea pragului de declanșare. Valoarea pragului nu trebuie să fie mai mare de 25 km/h.

8.4.2.4.1.3.   Durata de utilizare (cu motorul mergând, cu sistemul de propulsie activat etc.) este superioară valorii pragului de declanșare. Acest prag nu poate fi mai mare de 60 de secunde. Durata primului nivel de avertizare și timpul în care vehiculul nu se află în funcționare normală trebuie excluse.

8.4.2.4.2.   Pragurile de declanșare a dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță menționate la punctele 8.4.2.4.1.1-8.4.2.4.1.3 pot fi reinițializate atunci când:

| (i) | oricare dintre uși a fost deschisă în timp ce vehiculul nu se afla în funcționare normală sau |
| --- | --- |

(i)

oricare dintre uși a fost deschisă în timp ce vehiculul nu se afla în funcționare normală sau

| (ii) | scaunul sau scaunele care au declanșat avertizarea nu mai sunt ocupate. |
| --- | --- |

(ii)

scaunul sau scaunele care au declanșat avertizarea nu mai sunt ocupate.

8.4.2.4.3.   A doilea nivel de avertizare poate fi întrerupt atunci când:

| (i) | niciuna dintre centurile de siguranță care au declanșat avertizarea nu este decuplată; |
| --- | --- |

(i)

niciuna dintre centurile de siguranță care au declanșat avertizarea nu este decuplată;

| (ii) | vehiculul încetează să se mai afle în funcționare normală sau |
| --- | --- |

(ii)

vehiculul încetează să se mai afle în funcționare normală sau

| (iii) | scaunul sau scaunele care au declanșat avertizarea nu mai sunt ocupate. |
| --- | --- |

(iii)

scaunul sau scaunele care au declanșat avertizarea nu mai sunt ocupate.

8.4.2.4.4.   Al doilea nivel de avertizare trebuie reluat pe durata rămasă din cea prevăzută atunci când este îndeplinită, din nou, una sau orice combinație dintre condițiile menționate la punctele 8.4.2.4.1.1-8.4.2.4.1.3, la alegerea producătorului.

8.4.2.4.5.   În cazul în care o centură de siguranță se decuplează conform punctelor 8.4.3.3 și 8.4.4.5, pragurile menționate la punctele 8.4.2.4.1.1-8.4.2.4.1.3 se măsoară pornind de la momentul în care are loc decuplarea.

8.4.2.4.6.   Activarea celui de al doilea nivel de avertizare se verifică în conformitate cu procedura de încercare definită la punctul 2 din anexa 18.

8.4.3.   Dispozitiv de avertizare privind portul centurii pentru conducătorul auto și pentru ocupanții scaunelor de pe același rând cu cel al conducătorului auto

8.4.3.1.   Dispozitivele de avertizare privind portul centurii pentru conducătorul auto și pentru ocupanții scaunelor de pe același rând cu cel al conducătorului auto trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute la punctul 8.4.2.

8.4.3.2.   Culoarea și simbolul de avertizare vizuală sunt cele definite la rubrica 21 din tabelul 1 din Regulamentul nr. 121.

8.4.3.3.   Al doilea nivel de avertizare trebuie să se activeze atunci când o centură de siguranță este decuplată sau se decuplează în timp ce vehiculul se află în stare de funcționare normală și dacă, în același timp, este îndeplinită cel puțin una sau orice combinație dintre condițiile menționate la punctele 8.4.2.4.1.1-8.4.2.4.1.3, la alegerea producătorului.

8.4.4.   Dispozitiv de avertizare privind portul centurii pentru ocupanții scaunelor de pe rândul (rândurile) din spate

8.4.4.1.   Dispozitivele de avertizare privind portul centurii pentru ocupanții scaunelor de pe rândul (rândurile) din spate trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute la punctul 8.4.2.

8.4.4.2.   Dispozitivul de avertizare vizuală trebuie să indice cel puțin toate scaunele spate pentru a-i permite conducătorului auto să identifice, în timp ce este așezat pe scaunul conducătorului auto cu fața spre direcția de mers, orice poziție de ședere pentru care centura de siguranță este decuplată. Pentru vehiculele care oferă informații privind regimul de ocupare a scaunelor din spate, nu este nevoie ca dispozitivul de avertizare vizuală să indice centurile decuplate pentru pozițiile de ședere neocupate.

8.4.4.3.   Culoarea de avertizare vizuală poate fi alte decât roșul, iar simbolul de avertizare vizuală pentru centurile de siguranță menționat la punctul 8.4.1.2 poate conține alte simboluri decât cele definite în Regulamentul nr. 121. În plus, primul nivel de avertizare pentru pozițiile de ședere menționat la punctul 8.4.1.2 poate fi anulat de conducătorul auto.

8.4.4.4.   Pentru centurile de siguranță prevăzute la punctele 8.4.1.1 și 8.4.1.2, se poate folosi un martor comun.

8.4.4.5.   Al doilea nivel de avertizare trebuie să se activeze atunci când o centură de siguranță se decuplează în timp ce vehiculul se află în stare de funcționare normală și dacă, în același timp, este îndeplinită cel puțin una sau orice combinație dintre condițiile menționate la punctele 8.4.2.4.1.1-8.4.2.4.1.3, la alegerea producătorului.

8.4.5.   Dispozitivul de avertizare privind portul centurii de siguranță poate fi proiectat pentru a permite dezactivarea.

8.4.5.1.   În cazul în care există posibilitatea de dezactivare de scurtă durată, trebuie să fie semnificativ mai complicată dezactivarea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță decât cuplarea sau decuplarea centurii (respectiv, ea trebuie să constea în activarea unor butoane specifice, care să nu fie integrate în catarama centurii de siguranță), iar operațiunea trebuie să fie posibilă numai atunci când vehiculul este în staționare. Atunci când comutatorul de contact sau întrerupătorul principal este dezactivat timp de mai mult de 30 de minute și apoi este reactivat, dispozitivul de avertizare privind portul centurii dezactivat pentru scurt timp trebuie să se reactiveze. Dezactivarea de scurtă durată a dispozitivului (dispozitivelor) de avertizare vizuală corespunzător (corespunzătoare) nu trebuie să fie posibilă.

8.4.5.2.   În cazul în care există o dezactivare de lungă durată, dezactivarea trebuie să necesite o secvență de operații care sunt detaliate numai în cartea tehnică a producătorului și/sau să necesite utilizarea unor unelte (mecanice, electrice, digitale etc.) care nu sunt furnizate odată cu vehiculul. Dezactivarea de lungă durată a dispozitivului (dispozitivelor) de avertizare vizuală corespunzător (corespunzătoare) nu trebuie să fie posibilă.

9.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile de conformitate a producției sunt conforme cu procedurile stabilite în apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu respectarea următoarelor cerințe:

9.1.   Fiecare tip de vehicul, centură de siguranță sau sistem de reținere omologat(ă) în temeiul prezentului regulament trebuie să fie fabricat(ă) în așa fel încât să fie în conformitate cu tipul omologat, îndeplinind condițiile stabilite la punctele 6, 7 și 8 de mai sus.

9.2.   Trebuie să fie îndeplinite cerințele minime privind procedurile de verificare a conformității producției, definite în anexa 14 la prezentul regulament.

9.3.   Autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea de tip poate să verifice în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări trebuie să fie de două ori pe an.

10.   SANCȚIUNI ÎN CAZUL NERESPECTĂRII CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

10.1.   Omologarea acordată pentru un vehicul sau un tip de centură sau un sistem de reținere poate fi retrasă dacă nu se respectă cerința prevăzută la punctul 9.1 de mai sus sau dacă centura (centurile) de siguranță sau sistemul (sistemele) de reținere nu a(u) reușit să treacă de verificările prevăzute la punctul 9.2 de mai sus.

10.2.   În cazul în care o parte contractantă la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea trebuie să notifice imediat acest lucru celorlalte părți contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular de comunicare, conform modelului din anexa 1A sau anexa 1B la prezentul regulament (după caz).

11.   MODIFICĂRI ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII TIPULUI DE VEHICUL SAU A TIPULUI DE CENTURĂ DE SIGURANȚĂ ORI DE SISTEM DE REȚINERE

11.1.   Orice modificare a tipului de vehicul sau a tipului de centură ori de sistem de reținere sau a ambelor trebuie notificată autorității de omologare de tip care a omologat tipul de vehicul sau tipul de centură de siguranță ori de sistem de reținere. În acest caz, autoritatea poate:

| 11.1.1. | să considere că este puțin probabil ca modificările făcute să aibă efecte adverse considerabile și că, în orice caz, vehiculul, centura de siguranță sau sistemul de reținere respectă în continuare cerințele sau |
| --- | --- |

11.1.1.

să considere că este puțin probabil ca modificările făcute să aibă efecte adverse considerabile și că, în orice caz, vehiculul, centura de siguranță sau sistemul de reținere respectă în continuare cerințele sau

| 11.1.2. | să solicite un alt raport de încercare din partea serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor. |
| --- | --- |

11.1.2.

să solicite un alt raport de încercare din partea serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.

11.2.   Fără a aduce atingere dispozițiilor punctului 11.1 de mai sus, o variantă a vehiculului a cărui masă în stare de funcționare este mai mică decât cea a vehiculului supus încercării de omologare nu trebuie considerată o modificare a tipului de vehicul.

11.3.   Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor, se comunică prin procedura specificată la punctul 5.2.3 sau 5.3.3 de mai sus părților la acord care aplică prezentului regulament.

11.4.   Autoritatea de omologare de tip care acordă extinderea omologării atribuie extinderii respective un număr de serie și informează în acest sens celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 1A sau 1B la prezentul regulament.

12.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul omologării încetează definitiv producția unui dispozitiv omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează în acest sens autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea. La primirea comunicării respective, autoritatea menționată informează în acest sens celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular de comunicare conform modelului din anexa 1A sau 1B la prezentul regulament.

13.   INSTRUCȚIUNI

În cazul tipului de centură de siguranță furnizat separat de vehicul, instrucțiunile de ambalare și instalare menționează clar tipul (tipurile) de vehicul pentru care este destinat.

14.   NUMELE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE

Părțile contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului General al Organizației Națiunilor Unite numele și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip care acordă omologarea și cărora trebuie să li se trimită formularele care atestă omologarea, refuzul, extinderea sau retragerea omologării emise în alte țări.

15.   DISPOZIȚII TRANZITORII

15.1.   Omologări ale unui tip de vehicul

15.1.1.   De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări conform prezentului regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 15 la seria 04 de amendamente.

15.1.2.   După 2 ani de la intrarea în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de amendamente la prezentul regulament, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă sunt îndeplinite cerințele din prezentul regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 15 la seria 04 de amendamente.

15.1.3.   După 7 ani de la intrarea în vigoare a suplimentului 15 la seria 04 de amendamente la prezentul regulament, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 15 la seria 04 de amendamente la prezentului regulament. Cu toate acestea, omologările existente pentru alte categorii de vehicule decât M1 și care nu sunt afectate de suplimentul 15 la seria 04 de amendamente la prezentul regulament rămân valabile, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să le accepte.

1

15.1.3.1.   Cu toate acestea, de la 1 octombrie 2000, pentru vehiculele de categoriile M1 și N1, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 8 la seria 04 de amendamente la prezentul regulament, dacă nu se respectă cerințele de informare de la punctul 8.3.5 și din anexa 17.

1

1

15.2.   Instalarea centurilor de siguranță și a dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță

Prezentele dispoziții tranzitorii se aplică doar pentru instalarea centurilor de siguranță și a dispozitivelor de avertizare privind portul centurilor de siguranță pe vehicule și nu modifică marcajul centurii de siguranță.

15.2.1.   De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 12 la seria 04 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări conform prezentului regulament, astfel cum este modificat prin suplimentul 12 la seria 04 de amendamente.

15.2.2.   La expirarea unei perioade de 36 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menționată la punctul 15.2.1 de mai sus, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări doar dacă tipul de vehicul satisface condițiile prezentului regulament, astfel cum au fost modificate de suplimentul 12 la seria 04 de amendamente.

15.2.3.   La expirarea unei perioade de 60 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menționată la punctul 15.2.1 de mai sus, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 12 la seria 04 de amendamente la prezentul regulament.

15.2.4.   De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 14 la seria 04 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări conform prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 14 la seria 04 de amendamente.

15.2.5.   De la data oficială de intrare în vigoare a suplimentului 16 la seria 04 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări conform prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 16 la seria 04 de amendamente.

15.2.6.   La expirarea unei perioade de 36 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menționată la punctul 15.2.4 de mai sus, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări doar dacă tipul de vehicul satisface condițiile prezentului regulament, astfel cum au fost modificate de suplimentul 14 la seria 04 de amendamente.

15.2.7.   La expirarea unei perioade de 60 de luni de la data oficială de intrare în vigoare menționată la punctul 15.2.4 de mai sus, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările care nu au fost acordate în conformitate cu suplimentul 14 la seria 04 de amendamente la prezentul regulament.

15.2.8.   După data de 16 iulie 2006, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologarea doar dacă tipul de vehicul satisface condițiile prezentului regulament, astfel cum au fost modificate de suplimentul 16 la seria 04 de amendamente.

15.2.9.   După data de 16 iulie 2008, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza să recunoască omologările vehiculelor din categoria N1 neacordate în conformitate cu suplimentul 16 la seria 04 de amendamente la prezentul regulament.

1

15.2.10.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 05 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 05 de amendamente.

15.2.11.   După 18 luni de la data intrării în vigoare, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai cu condiția ca tipul de vehicul care urmează să fie omologat să îndeplinească cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 05 de amendamente.

15.2.12.   După 72 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 05 de amendamente la prezentul regulament, omologările în temeiul prezentului regulament încetează să mai fie valabile, cu excepția celor acordate pentru tipurile de vehicule conforme cu cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 05 de amendamente.

15.2.13.   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 15.2.12, omologările categoriilor de vehicule altele decât M1 în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament, care nu sunt vizate de seria 05 de amendamente privind instalarea dispozitivelor de avertizare privind portul centurii de siguranță, își păstrează valabilitatea, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să le accepte.

1

15.2.14.   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 15.2.12, omologările categoriilor de vehicule altele decât N2 și N3 în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament, care nu sunt vizate de seria 05 de amendamente privind cerințele minime din anexa 16 pentru centurile de siguranță și retractoare, își păstrează valabilitatea, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să le accepte.

2

3

15.2.15.   Chiar și după intrarea în vigoare a seriei 05 de amendamente, omologările componentelor și ale unităților tehnice separate în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament își păstrează valabilitatea, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să le accepte și să nu refuze să acorde extinderi ale omologărilor acordate în temeiul seriei 04 de amendamente la prezentul regulament.

15.2.16.   Fără a aduce atingere dispozițiilor tranzitorii de mai sus, părțile contractante pentru care prezentul regulament intră în vigoare după data intrării în vigoare a seriei 05 de amendamente nu sunt obligate să accepte omologări care au fost acordate în conformitate cu oricare din seriile de amendamente precedente la prezentul regulament.

15.3.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 06 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 06 de amendamente.

15.3.1.   După 24 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 06 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă sunt îndeplinite cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 06 de amendamente.

15.3.2.   După 36 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 06 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza recunoașterea omologărilor care nu au fost acordate în conformitate cu seria 06 de amendamente la prezentul regulament.

15.3.3.   Chiar și după intrarea în vigoare a seriei 06 de amendamente, omologările componentelor și unităților tehnice separate în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament își păstrează valabilitatea, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să le accepte și să nu refuze să acorde extinderi ale omologărilor acordate în temeiul seriei 05 de amendamente.

15.3.4.   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctele 15.3.1 și 15.3.2, omologările categoriilor de vehicule în temeiul seriei precedente de amendamente la regulament care nu sunt vizate de seria 06 de amendamente își păstrează valabilitatea, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să le accepte.

15.3.5.   Dacă, la momentul aderării la prezentul regulament, legislațiile lor naționale nu conțin prevederi privind instalarea obligatorie de centuri de siguranță pe scaunele rabatabile, părțile contractante pot continua să permită ca acestea să nu fie instalate în scopul omologărilor naționale; în acest caz, aceste categorii de autobuze nu pot primi omologarea de tip în temeiul prezentului regulament.

15.3.6.   Nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea omologării unei componente în temeiul unei serii anterioare de amendamente la prezentul regulament dacă centurile de siguranță sunt destinate instalării în vehicule omologate înaintea adoptării seriei corespunzătoare de amendamente.

15.3.7.   De la data oficială a intrării în vigoare a suplimentului 5 la seria 06 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze acordarea omologării de tip în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 5 la seria 06 de amendamente.

15.3.8.   Până la 12 luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 5 la seria 06 de amendamente la prezentul regulament, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot continua să acorde omologări de tip în temeiul seriei 06 de amendamente la prezentul regulament fără a ține seama de dispozițiile suplimentului 5 la seria 06 de amendamente.

15.3.9.   Până la 1 septembrie 2018, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde omologări de tip în temeiul seriei 06 de amendamente fără să țină seama de suplimentul 9 la seria 06 de amendamente.

15.4.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 07 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze să acorde sau să refuze să accepte omologările de tip în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 07 de amendamente. Părțile contractante trebuie să continue să acorde extinderi ale omologărilor acordate în temeiul seriei precedente de amendamente.

15.4.1.   Începând cu 1 septembrie 2019, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu sunt obligate să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată la 1 septembrie 2019 sau după această dată.

15.4.2.   Până la 1 septembrie 2022, în scopul acordării de omologări de tip în temeiul seriei 07 de amendamente, dispozitivele de avertizare privind portul centurii de siguranță nu sunt obligatorii pentru scaunele din spate demontabile și pentru scaunele dintr-un rând pe care există un scaun suspendat. Aceste excepții rămân aplicabile și în cazul extinderii omologărilor acordate pentru prima oară înainte de 1 septembrie 2022.

15.4.3.   Până la 1 septembrie 2021, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată înainte de 1 septembrie 2019.

15.4.4.   Începând cu 1 septembrie 2021, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu sunt obligate să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament.

15.4.5.   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 15.4.4, părțile contractante care aplică regulamentul trebuie să continue să accepte omologările ONU de tip pentru centuri de siguranță și sisteme de reținere în temeiul seriei precedente de amendamente la regulament.

15.4.6.   Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 15.4.4, părțile contractante care aplică regulamentul trebuie să continue să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente la regulament pentru vehiculele care nu sunt afectate de modificările introduse de seria 07 de amendamente.

---

(1)  În conformitate cu Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles – R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punctul 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles

(2)  În conformitate cu Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles – R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punctul 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles

(3)  Numerele distinctive ale părților contractante la Acordul din 1958 sunt reproduse în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, anexa 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  A se vedea nota de subsol de la punctul 5.2.4.1 din prezentul regulament.

4

(5)  g = 9,81 m/s.

5

(6)  Încercarea nu a fost efectuată pentru curele din materiale țesute în cusătură diagonală din bobine din poliester de mare rezistență, deoarece aceste benzi se lățesc sub sarcină. În acest caz, lățimea fără sarcină trebuie să fie ≥ 46 mm.

6

(*1)  A se vedea punctul 7.4.1.6.4.3 de mai jos.

*1

(7)  g = 9,81 m/s.

7

(8)  În conformitate cu Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles – R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punctul 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

8

Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles

(9)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punctul 2 – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

9

---

ANEXA 1A

COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 mm × 297 mm)]

(1)

Emisă de către: denumirea serviciului administrativ

Obiect (2): Acordarea omologării

Extinderea omologării

Refuzul omologării

Retragerea omologării

Încetarea definitivă a producției

unui tip de vehicul în ceea ce privește centura de siguranță în conformitate cu Regulamentul nr. 16.

Omologarea nr. Extinderea nr.

1. Dispoziții generale

1.1. Marca (denumirea comercială a producătorului)

1.2. Tipul și prezentarea comercială generală

1.3. Modalități de identificare a tipului, dacă este marcat pe vehicul

1.3.1. Amplasarea marcajului de identificare

1.4. Categoria vehiculului

1.5. Numele și adresa producătorului

1.6. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare

1.7. Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercării

1.8. Data raportului de încercare

1.9. Numărul raportului de încercare

2. Caracteristici generale de construcție ale vehiculului

2.1. Fotografii și/sau desene ale unui vehicul reprezentativ

3. Caroserie

3.1. Scaune

3.1.1. Număr

3.1.2. Poziție și amplasare

3.1.2.1. Poziția (pozițiile) de ședere indicate pentru utilizare doar în timpul staționării vehiculului

3.1.3. Caracteristici: descriere și desene ale:

3.1.3.1. Scaunelor și ancorajelor lor

3.1.3.2. Sistemului de reglare

3.1.3.3. Sistemelor de deplasare și blocare

3.1.3.4. Ancorajelor pentru centurile de scaune, dacă sunt încorporate în structura scaunului

3.2. Centuri de siguranță și/sau alte sisteme de reținere

3.2.1. Numărul și poziția centurilor de siguranță și a sistemelor de reținere și a scaunelor pe care se pot folosi

Marca completă de omologare de tip

Variantă (dacă se aplică)

Dispozitive de reglare a centurii pe înălțime (indicați da/nu/opțional)

Primul rând de scaune

R

C

L

Al doilea rând de scaune

R

C

L

(R = scaunele din dreapta, C = scaunele de pe centru, L = scaunele din stânga)

3.2.2. Natura și poziția sistemelor suplimentare de reținere (indicați da/nu/opțional).

Airbag frontal

Airbag lateral

Dispozitiv de pretensionare a centurii

Primul rând de scaune

R

C

L

Al doilea rând de scaune

R

C

L

(R = scaunele din dreapta, C = scaunele de pe centru, L = scaunele din stânga)

3.2.3. Numărul și poziția ancorajelor pentru centurile de siguranță și dovada respectării Regulamentului nr. 14 (respectiv numărul omologării de tip sau raportul de încercare).

3.3. Dispozitiv de avertizare a conducătorului auto privind portul centurii de siguranță (indicați da/nu (2))

4. Locul

5. Data

6. Semnătură

(1) Numărul de identificare al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispozițiile privind omologarea din prezentul regulament).

(2) A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 1B

COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 mm × 297 mm)]

(1)

Emisă de către: denumirea serviciului administrativ

Privind (2): Acordarea omologării

Extinderea omologării

Refuzul omologării

Retragerea omologării

Încetarea definitivă a producției

unui tip de centură de siguranță sau sistem de reținere pentru pasagerii adulți ai autovehiculelor în conformitate cu Regulamentul nr. 16.

Omologarea nr. Extinderea nr.

1. Sistem de reținere (cu)/centură în trei puncte/centură abdominală/centură de tip special/fixată cu filtru de energie/retractor/dispozitiv pentru reglarea pe înălțime a buclei superioare a stâlpului/dispozitiv flexibil de reglare la înălțimea umărului (3)

2. Denumirea comercială sau marca

3. Desemnarea de către producător a tipului de centură sau sistem de reținere

4. Denumirea producătorului

5. Dacă este cazul, numele reprezentantului acestuia

6. Adresă

7. Prezentat pentru omologare la

8. Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor de omologare

9. Data raportului de încercare emis de serviciul respectiv

10. Numărul raportului de încercare emis de serviciul respectiv

11. Tipul dispozitivului: decelerare/accelerare (2)

12. Omologare acordată/refuzată/extinsă/retrasă (2) pentru fixarea în pozițiile de ancorare generale definite în figura 1 din anexa 6 la prezentul regulament/pentru utilizarea într-un vehicul specific sau în tipuri specifice de vehicule (2) (4).

12.1. În cazul în care omologarea unui sistem de reținere a fost acordată/extinsă (2), sistemele respective pot fi utilizate pe tipuri specifice de vehicule compatibile cu următoarele condiții de dimensiuni: să nu existe nicio parte interioară în zona A citată, după cum se arată mai jos (figura 2):

Zona A Viteza capului și pieptului> 0 kph

Zona BViteza capului și pieptului ≤ 0 kph

13. Poziția și natura marcajului

14. Locul

15. Data

16. Semnătură

17. La prezenta comunicare este anexată lista documentelor din dosarul de omologare depuse la autoritățile de omologare de tip care au acordat omologarea și care pot fi obținute la cerere.

(1) Numărul de identificare al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispozițiile privind omologarea din prezentul regulament).

(2) A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

(3) Indicați care tip.

(4) În cazul în care o centură de siguranță este omologată în conformitate cu dispozițiile punctului 6.4.1.3.3 din prezentul regulament, aceasta trebuie instalată numai pe un scaun lateral față protejat de un airbag frontal, cu condiția ca vehiculul respectiv să fie omologat conform Regulamentului nr. 94 seria 01 de amendamente sau versiunii sale ulterioare în vigoare.

În cazul în care o centură de siguranță este omologată în conformitate cu dispozițiile punctului 6.4.1.3.4 din prezentul regulament, aceasta trebuie instalată numai pe o poziție de ședere protejată de un airbag frontal.

---

ANEXA 2

DISPUNEREA MĂRCILOR DE OMOLOGARE

1.   Dispuneri ale mărcilor de omologare a vehiculului în ceea ce privește instalarea centurilor de siguranță

MODELUL A

(a se vedea punctul 5.2.4 din prezentul regulament)

Image 6

În ceea ce privește centurile de siguranță, marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul respectiv de vehicul a fost omologat în Țările de Jos (E 4) în conformitate cu Regulamentul nr. 16. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele din Regulamentul nr. 16, astfel cum a fost modificat prin seria 07 de amendamente.

MODELUL B

(a se vedea punctul 5.2.5 din prezentul regulament)

Image 7

Marca de omologare de mai sus aplicată pe un vehicul arată că tipul respectiv de vehicul a fost omologat în Țările de Jos (E 4), în temeiul Regulamentelor nr. 16 și 52 (1). Numerele de omologare indică faptul că, la data când au fost date aprobările respective, Regulamentul nr. 16 includea seria 07 de amendamente, iar Regulamentul nr. 52 includea seria 01 de amendamente.

2.   Dispuneri ale mărcilor de omologare ale centurilor de siguranță (a se vedea punctul 5.3.5 din prezentul regulament)

Image 8

Centura care poartă marca de omologare de mai sus este o centură în trei puncte („A”), echipată cu un dispozitiv de absorbție a energiei („e”) și omologată în Țările de Jos (E 4) cu numărul 062439, regulamentul incluzând deja, la momentul omologării, seria 06 de amendamente.

Image 9

Centura care poartă marca de omologare de mai sus este o centură abdominală („B”), echipată cu un retractor de tip 4 cu sensibilitate multiplă (m) și omologată în Țările de Jos (E 4) cu numărul 062489, regulamentul incluzând deja, la momentul omologării, seria 06 de amendamente.

Notă: Numărul de omologare și simbolul(rile) suplimentar(e) trebuie să fie situate în apropierea cercului, fie deasupra ori dedesubtul literei „E”, fie la stânga sau la dreapta literei respective. Cifrele numărului de omologare trebuie să se afle de aceeași parte a literei „E” și să fie orientate în aceeași direcție. Simbolul (simbolurile) suplimentar(e) trebuie să fie diametral opus(e) față de numărul de omologare. Nu se vor utiliza cifrele romane ca numere de omologare, pentru a se evita confuzia cu alte simboluri.

Image 10

Centura care poartă marca de omologare de mai sus este un tip special de centură („S”), echipată cu un dispozitiv de absorbție a energiei („e”) și omologată în Țările de Jos (E 4) cu numărul 0622439, regulamentul incluzând deja, la momentul omologării, seria 06 de amendamente.

Image 11

Centura care poartă marca de omologare de mai sus face parte dintr-un sistem de reținere („Z”) și este un tip special de centură („S”) echipată cu un dispozitiv de absorbție a energiei („e”). Aceasta a fost omologată în Țările de Jos (E 4) cu numărul 0624391, regulamentul incluzând deja, la momentul omologării, seria 06 de amendamente.

Image 12

Centura care poartă marca de omologare de mai sus este o centură în trei puncte („A”) cu sensibilitate multiplă („m”) cu retractor de tip 4N („r4N”), pentru care omologarea de tip a fost acordată în Țările de Jos („E 4”) cu numărul 062439, regulamentul incluzând deja, la momentul omologării, seria 06 de amendamente. Această centură nu trebuie instalată în vehicule din categoria M1.

Image 13

Centura de siguranță care poartă marca de omologare de mai sus este o centură în trei puncte („A”) echipată cu un dispozitiv de absorbție a energiei („e”), omologată conform dispozițiilor specifice de la punctul 6.4.1.3.3 sau 6.4.1.3.4 din prezentul regulament și cu retractor de tip 4 („r4”) cu sensibilitate multiplă („m”), pentru care omologarea de tip a fost acordată în Țările de Jos („E 4”) cu numărul de omologare 062439. Primele două cifre indică faptul că regulamentul includea deja, la momentul omologării, seria 06 de amendamente. Această centură de siguranță trebuie instalată într-un vehicul dotat cu airbag care protejează scaunul dat.

---

(1)  Cel de al doilea număr este dat doar cu titlu de exemplu.

---

ANEXA 3

DIAGRAMA UNUI APARAT PENTRU ÎNCERCAREA DURABILITĂȚII MECANISMULUI RETRACTORULUI

RETRACTOR

MOTOREDUCTOR

---

ANEXA 4

DIAGRAMA UNUI APARAT PENTRU ÎNCERCAREA BLOCĂRII RETRACTOARELOR CU BLOCARE ÎN CAZ DE URGENȚĂ

Figura de mai jos reprezintă un aparat adecvat și se compune dintr-un motor cu came, al cărei tachet este fixat cu sârmă de un mic cărucior montat pe o șină. Combinația dintre schița camei și viteza motorului oferă accelerația necesară cu o rată de creștere a accelerației astfel cum se specifică în punctul 7.6.2.2 din prezentul regulament, iar cursa este în exces față de mișcarea maximă admisă a cordonului înainte de blocare.

Pe cărucior se instalează un transportor care poate fi rotit astfel încât să permită retractorului instalarea în diverse poziții față de direcția de mișcare a căruciorului.

La încercarea retractoarelor în ceea ce privește sensibilitatea la mișcarea curelelor, retractorul este instalat pe un braț fixat adecvat, iar cureaua este legată la cărucior.

Atunci când efectuează încercările de mai sus, producătorul sau reprezentantul său acreditat încorporează orice brațe în instalația de încercare astfel încât să imite cât mai bine posibil instalarea dorită într-un vehicul.

Producătorul sau reprezentantul său acreditat furnizează orice brațe suplimentare etc. care ar putea fi solicitate pentru simularea instalării dorite în vehicul.

RETRACTOR

---

ANEXA 5

DIAGRAMA UNUI APARAT PENTRU ÎNCERCAREA REZISTENȚEI LA PRAF

(dimensiuni în milimetri)

500

retractor

orificiu

supapă și filtru

aer

praf

colector de praf

dispozitiv producător de cicluri

40°

250

retractor

500

---

ANEXA 6

DESCRIEREA CĂRUCIORULUI, A SCAUNULUI, A ANCORAJELOR ȘI A DISPOZITIVULUI DE OPRIRE

1.   CĂRUCIORUL

La încercările pentru centurile de siguranță, căruciorul, care poartă doar scaunul, are o masă de 400 ± 20 kg. Pentru încercarea sistemelor de reținere, căruciorul împreună cu structura vehiculului atașată are o masă de 800 kg. Cu toate acestea, dacă este necesar, masa totală a căruciorului și a structurii vehiculului poate fi mărită cu incremente de 200 kg. Masa totală nu diferă în niciun caz de valoarea nominală cu mai mult de ± 40 kg.

2.   SCAUNUL

Cu excepția încercărilor pentru sistemele de reținere, scaunul trebuie să aibă o construcție rigidă și să prezinte o suprafață netedă. Trebuie respectate elementele specifice prezentate în figura 1 din prezenta anexă, având grijă ca nicio parte metalică să nu poată veni în contact cu centura.

3.   ANCORAJELE

3.1.   În cazul unei centuri dotate cu un dispozitiv de reglare a centurii pe înălțime, astfel cum este definit la punctul 2.14.6 din prezentul regulament, dispozitivul este fixat fie pe un cadru rigid, fie pe o parte a vehiculului pe care este instalat în mod obișnuit, care va fi fixată bine de căruciorul de încercare.

3.2.   Ancorajele generale se poziționează ca în figura 1. Semnele care corespund aranjării ancorajelor arată unde se conectează capetele centurii la cărucior sau la traductorul de sarcină, în funcție de situație. Ancorajele de uz obișnuit sunt punctele A, B și K, dacă lungimea curelei dintre marginea superioară a cataramei și orificiul pentru fixarea suportului de curea nu este mai mare de 250 mm. În caz contrar, trebuie utilizate punctele A1 și B1. Toleranța în poziția punctelor de ancorare permite ca fiecare punct de ancorare să fie situat la cel mult 50 mm de punctele corespunzătoare A, B și K indicate în figura 1 sau A1, B1 și K, în funcție de situație.

3.3.   Structura care poartă ancorajele trebuie să fie rigidă. Ancorajul superior nu trebuie să se deplaseze cu mai mult de 0,2 mm pe direcție longitudinală atunci când i se aplică o sarcină de 98 daN în direcția respectivă. Căruciorul trebuie să fie construit astfel încât să nu apară nicio deformare permanentă la părțile ce suportă ancorajele în timpul încercării.

3.4.   În cazul în care este necesar al patrulea ancoraj pentru fixarea retractorului, acest ancoraj:

| | trebuie așezat în planul longitudinal vertical ce trece prin K; |
| --- | --- |

trebuie așezat în planul longitudinal vertical ce trece prin K;

| | trebuie să permită înclinarea retractorului în unghiul prevăzut de producător; |
| --- | --- |

trebuie să permită înclinarea retractorului în unghiul prevăzut de producător;

| | trebuie să fie localizat pe arcul unui cerc cu rază KB1 = 790 mm dacă lungimea dintre ghidajul superior al curelei și orificiul de ieșire a curelei la retractor este de minimum 540 mm sau, în toate celelalte cazuri, pe arcul unui cerc cu centrul K și raza de 350 mm. |
| --- | --- |

trebuie să fie localizat pe arcul unui cerc cu rază KB1 = 790 mm dacă lungimea dintre ghidajul superior al curelei și orificiul de ieșire a curelei la retractor este de minimum 540 mm sau, în toate celelalte cazuri, pe arcul unui cerc cu centrul K și raza de 350 mm.

4.   DISPOZITIVUL DE OPRIRE

4.1.   Dispozitivul constă în două dispozitive de absorbție a energiei identice instalate în paralel, cu excepția cazului în care este vorba despre sistemele de reținere, când trebuie utilizate patru amortizoare pentru o masă nominală de 800 kg. Dacă este necesar, trebuie să se utilizeze un dispozitiv de absorbție suplimentar pentru fiecare creștere cu 200 kg a masei nominale. Fiecare dispozitiv de absorbție trebuie să includă:

| | o carcasă exterioară formată dintr-un tub din oțel; |
| --- | --- |

o carcasă exterioară formată dintr-un tub din oțel;

| | un tub din poliuretan pentru absorbția energiei; |
| --- | --- |

un tub din poliuretan pentru absorbția energiei;

| | un buton de formă elipsoidală din oțel polizat care pătrunde în amortizor și |
| --- | --- |

un buton de formă elipsoidală din oțel polizat care pătrunde în amortizor și

| | o tijă și o placă de impact. |
| --- | --- |

o tijă și o placă de impact.

4.2.   Dimensiunile diferitelor părți ale acestui dispozitiv de absorbție a energiei sunt prezentate în diagramele reproduse în figurile 2, 3 și 4.

4.3.   Caracteristicile materialului de absorbție a energiei sunt prezentate în tabelul din prezenta anexă. Imediat înainte de fiecare încercare, tuburile trebuie condiționate la o temperatură între 15 °C și 25 °C timp de cel puțin 12 ore fără a fi folosite. În timpul încercării dinamice a centurilor de siguranță sau a sistemelor de reținere, dispozitivul de oprire trebuie să aibă aceeași temperatură ca în timpul încercării de calibrare, cu o toleranță de ± 2 °C. Cerințele pe care trebuie să le îndeplinească dispozitivul de oprire sunt prezentate în anexa 8 la prezentul regulament. Se pot folosi orice alte dispozitive care dau rezultate echivalente.

Caracteristicile materialului de amortizare

[(Metoda ASTM D 735, dacă nu se precizează altfel)]

| Duritatea shore A | 95 ± 2 la temperatura de 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Rezistența la rupere | Ro > 343 daN/cm2 |
| Elongația minimă | Ao > 400 % |
| Modul la elongație de 100 % | > 108 daN/cm2 |
| La o elongație de 300 % | > 235 daN/cm2 |
| Fragilitatea la frig (metoda ASTM D 736) | 5 ore la – 55 °C |
| Compresiunea remanentă (metoda B) | 22 ore la 70 °C < 45 % |
| Densitatea la 25 °C | între 1,05 și 1,10 |

Duritatea shore A

95 ± 2 la temperatura de 20 ± 5 °C

Rezistența la rupere

Ro > 343 daN/cm2

Elongația minimă

Ao > 400 %

Modul la elongație de 100 %

> 108 daN/cm2

La o elongație de 300 %

> 235 daN/cm2

Fragilitatea la frig (metoda ASTM D 736)

5 ore la – 55 °C

Compresiunea remanentă (metoda B)

22 ore la 70 °C < 45 %

Densitatea la 25 °C

între 1,05 și 1,10

| Îmbătrânirea în aer (metoda ASTM D 573) |
| --- |
| 70 ore la 100 °C | — | duritate A-Shore: |

Îmbătrânirea în aer (metoda ASTM D 573)

70 ore la 100 °C

—

duritate A-Shore:

variație maximă ± 3

| — | Rezistența la rupere: |
| --- | --- |

—

Rezistența la rupere:

scădere < 10 % din Ro

| — | Elongație: |
| --- | --- |

—

Elongație:

scădere < 10 % din Ao

| — | Masă: |
| --- | --- |

—

Masă:

scădere < 1 %

Imersiunea în ulei (metoda ASTM nr. 1 Oil)

70 ore la 100 °C

| — | duritate A-Shore: |
| --- | --- |

—

duritate A-Shore:

variație maximă ± 4

| — | Rezistența la rupere: |
| --- | --- |

—

Rezistența la rupere:

scădere < 15 % din Ro

| — | Elongație: |
| --- | --- |

—

Elongație:

scădere < 10 % din Ao

| — | Volum: |
| --- | --- |

—

Volum:

dilatare < 5 %

Imersiunea în ulei (metoda ASTM nr. 3 Oil)

70 ore la 100 °C

| — | Rezistența la rupere: |
| --- | --- |

—

Rezistența la rupere:

scădere < 15 % din Ro

| — | Elongație: |
| --- | --- |

—

Elongație:

scădere < 15 % din Ao

| — | Volum: |
| --- | --- |

—

Volum:

dilatare < 20 %

Imersiunea în apă distilată

1 săptămână la 70 °C

| — | Rezistența la rupere: |
| --- | --- |

—

Rezistența la rupere:

scădere < 35 % din Ro

| — | Elongație: |
| --- | --- |

—

Elongație:

scădere < 20 % din Ao

Figura 1

Cărucior, scaun, ancoraj

Dimensiuni în milimetri

Toleranțe: ± 5 mm

Placă din oțel inoxidabil (nevopsită)

Figura 2

Figura 2

Dispozitiv de oprire

Dispozitiv de oprire

(asamblat)

arbore

Joc determinat de diametrul exterior al tubului de poliuretan (reglare prin împingere usoară)

pentru detalii, vezi fig. 4

pentru detalii, vezi fig. 3

buton de formă elipsoidală

tub de poliuretan

tub de oțel pe cărucior

Figura 3

Figura 3

Dispozitiv de oprire

Dispozitiv de oprire

(tub de poliuretan)

Prelucrarea suprafeței dornului

Toleranță generală ± 0,2

Toate dimensiunile in mm

material A

Figura 4

Figura 4

Dispozitiv de oprire

Dispozitiv de oprire

(buton de formă elipsoidală)

Image 21

| * | Această dimensiune poate varia între 43 și 49 mm.
  Dimensiuni în mm |
| --- | --- |

*

Această dimensiune poate varia între 43 și 49 mm.

Dimensiuni în mm

Image 22

| Finisajul suprafeței | Toleranță generală ± 0,1 |
| --- | --- |

Formula

Toleranță generală ± 0,1

---

ANEXA 7

DESCRIEREA MANECHINULUI

1.   SPECIFICAȚIILE MANECHINULUI

1.1.   Dispoziții generale

Principalele caracteristici ale manechinului sunt ilustrate în următoarele imagini și tabele:

| Figura 1 | Imagine laterală a capului, gâtului și trunchiului |
| --- | --- |
| Figura 2 | Imagine frontală a capului, gâtului și trunchiului |
| Figura 3 | Imagine laterală a șoldului, coapselor și membrului inferior |
| Figura 4 | Imagine frontală a șoldului, coapselor și membrului inferior |
| Figura 5 | Dimensiuni principale |
| Figura 6 | Manechinul în poziție așezată, prezentând: | amplasarea centrului de greutate; |

Figura 1

Imagine laterală a capului, gâtului și trunchiului

Figura 2

Imagine frontală a capului, gâtului și trunchiului

Figura 3

Imagine laterală a șoldului, coapselor și membrului inferior

Figura 4

Imagine frontală a șoldului, coapselor și membrului inferior

Figura 5

Dimensiuni principale

Figura 6

Manechinul în poziție așezată, prezentând:

amplasarea centrului de greutate;

| | amplasarea punctelor în care se măsoară deplasarea; |
| --- | --- |

amplasarea punctelor în care se măsoară deplasarea;

| | înălțimea umărului. |
| --- | --- |

înălțimea umărului.

Tabelul 1

Referințe, denumiri, materiale și dimensiuni principale ale componentelor manechinului și

Tabelul 2

Masa capului, gâtului, trunchiului, coapselor și membrului inferior.

1.2.   Descrierea manechinului

1.2.1.   Structura membrului inferior (a se vedea figurile 3 și 4)

Structura membrului inferior constă în trei componente:

| | o plăcuță pentru talpă (30); |
| --- | --- |

o plăcuță pentru talpă (30);

| | un tub pentru tibie (29) și |
| --- | --- |

un tub pentru tibie (29) și

| | un tub pentru genunchi (26). |
| --- | --- |

un tub pentru genunchi (26).

Tubul pentru genunchi are două console care limitează mișcarea membrului inferior în raport cu coapsa.

Membrul inferior poate fi răsucit spre spate la 120° față de poziția dreaptă.

1.2.2.   Structura coapsei (a se vedea figurile 3 și 4)

Structura coapsei constă în trei componente:

| | un tub pentru genunchi (22); |
| --- | --- |

un tub pentru genunchi (22);

| | o bară pentru coapsă (21) și |
| --- | --- |

o bară pentru coapsă (21) și

| | un tub pentru șold (20). |
| --- | --- |

un tub pentru șold (20).

Mișcarea genunchiului este limitată de două scobituri în tubul pentru genunchi (22), care se cuplează la consolele pentru membrul inferior.

1.2.3.   Structura trunchiului (a se vedea figurile 1 și 2)

Structura trunchiului constă în:

| | un tub pentru șold (2); |
| --- | --- |

un tub pentru șold (2);

| | un lanț cu role (4); |
| --- | --- |

un lanț cu role (4);

| | coastele (6) și (7); |
| --- | --- |

coastele (6) și (7);

| | sternul (8) și |
| --- | --- |

sternul (8) și

| | dispozitive de prindere de lanț (3) și de componentele (7) și (8). |
| --- | --- |

dispozitive de prindere de lanț (3) și de componentele (7) și (8).

1.2.4.   Gâtul (a se vedea figurile 1 și 2)

Gâtul constă în șapte discuri din poliuretan (9). Rigiditatea gâtului se poate regla cu ajutorul unui întinzător de lanț.

1.2.5.   Capul (a se vedea figurile 1 și 2)

Capul propriu-zis (15) este o cavitate goală; forma din poliuretan este întărită de plăcuța din oțel (17). Întinzătorul de lanț prin care se poate regla gâtul constă într-un bloc din poliamidă (10), un distanțier tubular (11) și componentele de tensionare (12) și (13). Capul poate fi răsucit în jurul articulației vertebrelor atlas-axis, alcătuită din ansamblul de reglare (14) și (18), distanțier (16) și blocul din poliamidă (10).

1.2.6.   Articulația genunchiului (a se vedea figura 4)

Membrul inferior și coapsele sunt legate prin intermediul unui tub (27) și al unui întinzător (28).

1.2.7.   Articulația șoldului (a se vedea figura 4)

Coapsele și trunchiul sunt legate printr-un tub (23), plăcuțe de frecare (24) și ansamblu cu întinzător (25).

1.2.8.   Poliuretan

Tipul: compus PU 123 CH

Duritate: 50-60 A Shore

1.2.9.   Salopete

Manechinul este acoperit cu o salopetă specială (a se vedea tabelul 1).

2.   DISPOZITIVE DE CORECȚIE

2.1.   Dispoziții generale

Pentru calibrarea manechinului la anumite valori și la masa sa totală, distribuția masei se reglează prin utilizarea a șase mase de oțel pentru corecție de 1 kg fiecare, care pot fi instalate la articulația șoldului. Pe partea din spate a trunchiului, se pot instala șase mase din poliuretan, cântărind 1 kg fiecare.

3.   PERNĂ

O pernă specială se poziționează între trunchiul manechinului și salopeta de protecție. Această pernă este fabricată din spumă de polietilenă conform următoarelor condiții tehnice:

Duritate: 7-10 shore A

Grosime: 25 mm + 5

Perna trebuie să fie înlocuibilă.

4.   REGLAREA ARTICULAȚIILOR

4.1.   Dispoziții generale

Pentru a obține rezultate reproductibile, sunt necesare specificarea și controlul frecării la fiecare articulație.

4.2.   Articulația genunchiului

Strângeți articulația genunchiului.

Așezați vertical coapsa și membrul inferior.

Rotiți membrul inferior cu 30°.

Relaxați treptat întinzătorul (28) până când membrul inferior începe să cadă sub propria greutate.

Blocați întinzătorul în această poziție.

4.3.   Articulația șoldului

Strângeți articulația șoldului.

Așezați coapsa în poziție orizontală, iar trunchiul în poziție verticală.

Rotiți trunchiul în direcția înainte până când unghiul dintre trunchi și coapsă este de 60°.

Relaxați treptat întinzătorul până când trunchiul începe să cadă sub propria greutate.

Blocați întinzătorul în această poziție.

4.4.   Articulația vertebrelor atlas-axis

Reglați articulația atlas-axis astfel încât să reziste la propria greutate în direcția înainte și înapoi.

4.5.   Gâtul

Gâtul poate fi reglat prin intermediul unui întinzător de lanț (13). După ce gâtul este reglat, capătul superior al întinzătorului trebuie să se deplaseze între 4-6 cm atunci când suportă o sarcină orizontală de 10 daN.

Tabelul 1

| Nr. de referință | Denumire | Materialul | Dimensiuni |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Material pentru corp | Poliuretan | — |
| 2 | Tub pentru șold | Oțel | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Dispozitive de prindere de lanț | Oțel | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Lanț cu role | Oțel | 3/4 |
| 5 | Plăcuță pentru umăr | Poliuretan | — |
| 6 | Secțiune rulată | Oțel | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Coaste | Plăcuță perforată din oțel | 400 x 85 x 1,5 mm |
| 8 | Stern | Plăcuță perforată din oțel | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Discuri (șase) | Poliuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Bloc | Poliamidă | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Distanțier tubular | Oțel | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Șurub pentru întindere | Oțel | M16 × 90 mm |
| 13 | Piuliță pentru întinzător | Oțel | M16 |
| 14 | Întinzător pentru articulația vertebrelor atlas-axis | Oțel | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Cap | Poliuretan | — |
| 16 | Distanțier tubular | Oțel | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Plăcuță de consolidare | Oțel | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Piuliță pentru întinzător | Oțel | M12 mm |
| 19 | Coapse | Poliuretan | — |
| 20 | Tub pentru șold | Oțel | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Bara coapsei | Oțel | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Tub pentru genunchi | Oțel | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Tub de conectare pentru șold | Oțel | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Plăcuțe de frecare (patru) | Oțel | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Ansamblu pentru întinzător | Oțel | M12 × 320 mm + plăcuțe și piulițe |
| 26 | Tub pentru genunchi | Oțel | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | Tub de conectare pentru genunchi | Oțel | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Plăcuță pentru întinzător | Oțel | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Tub pentru tibie | Oțel | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Plăcuță pentru talpă | Oțel | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Masă de corectare a trunchiului (șase) | Poliuretan | Fiecare masă 1 kg |
| 32 | Pernă | Spumă de polietilenă | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Salopetă | Benzi din bumbac și poliamidă | — |
| 34 | Mase de corectare a șoldului (șase) | Oțel | Fiecare masă 1 kg |

Nr. de referință

Denumire

Materialul

Dimensiuni

1

Material pentru corp

Poliuretan

—

2

Tub pentru șold

Oțel

76 × 70 × 100 mm

3

Dispozitive de prindere de lanț

Oțel

25 × 10 × 70 mm

4

Lanț cu role

Oțel

3/4

5

Plăcuță pentru umăr

Poliuretan

—

6

Secțiune rulată

Oțel

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Coaste

Plăcuță perforată din oțel

400 x 85 x 1,5 mm

8

Stern

Plăcuță perforată din oțel

250 × 90 × 1,5 mm

9

Discuri (șase)

Poliuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Bloc

Poliamidă

60 × 60 × 25 mm

11

Distanțier tubular

Oțel

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Șurub pentru întindere

Oțel

M16 × 90 mm

13

Piuliță pentru întinzător

Oțel

M16

14

Întinzător pentru articulația vertebrelor atlas-axis

Oțel

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Cap

Poliuretan

—

16

Distanțier tubular

Oțel

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Plăcuță de consolidare

Oțel

30 × 3 × 500 mm

18

Piuliță pentru întinzător

Oțel

M12 mm

19

Coapse

Poliuretan

—

20

Tub pentru șold

Oțel

76 × 70 × 80 mm

21

Bara coapsei

Oțel

30 × 30 × 440 mm

22

Tub pentru genunchi

Oțel

52 × 46 × 40 mm

23

Tub de conectare pentru șold

Oțel

70 × 64 × 250 mm

24

Plăcuțe de frecare (patru)

Oțel

160 × 75 × 1 mm

25

Ansamblu pentru întinzător

Oțel

M12 × 320 mm + plăcuțe și piulițe

26

Tub pentru genunchi

Oțel

52 × 46 × 160 mm

27

Tub de conectare pentru genunchi

Oțel

44 × 39 × 190 mm

28

Plăcuță pentru întinzător

Oțel

ø 70 × 4 mm

29

Tub pentru tibie

Oțel

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Plăcuță pentru talpă

Oțel

100 × 170 × 3 mm

31

Masă de corectare a trunchiului (șase)

Poliuretan

Fiecare masă 1 kg

32

Pernă

Spumă de polietilenă

350 × 250 × 25 mm

33

Salopetă

Benzi din bumbac și poliamidă

—

34

Mase de corectare a șoldului (șase)

Oțel

Fiecare masă 1 kg

Tabelul 2

| Componentele manechinului | Masa în kg |
| --- | --- |
| Cap și gât | 4,6 ± 0,3 |
| Tors și brațe | 40,3 ± 1,0 |
| Coapse | 16,2 ± 0,5 |
| Membrul inferior și laba piciorului | 9,0 ± 0,5 |
| Masa totală, inclusiv mesele de corectare | 75,5 ± 1,0 |

Componentele manechinului

Masa în kg

Cap și gât

4,6 ± 0,3

Tors și brațe

40,3 ± 1,0

Coapse

16,2 ± 0,5

Membrul inferior și laba piciorului

9,0 ± 0,5

Masa totală, inclusiv mesele de corectare

75,5 ± 1,0

Figura 1

Image 23

Figura 2

Image 24

| Figura 3 | Figura 4 |
| --- | --- |
| | |

Figura 3

Figura 4

Image 25

Image 26

Figura 5

Image 27

Figura 6

Image 28

G= centrul de greutate

T= punctul de referință al trunchiului (în spate, pe axa centrală a manechinului)

P= punctul de referință al pelvisului (în spate, pe axa centrală a manechinului)

Măsurarea deplasării în punctul P nu trebuie să conțină componente de rotație în jurul axei șoldului și în jurul unei axe verticale.

---

ANEXA 8

DESCRIEREA CURBEI DE DECELERAȚIE SAU DE ACCELERAȚIE A CĂRUCIORULUI ÎN FUNCȚIE DE TIMP

În toate cazurile, procedurile de calibrare și măsurare trebuie să corespundă celor definite în standardul internațional ISO 6487 (2002); echipamentele de măsurare trebuie să corespundă condițiilor tehnice ale unui canal de date cu o clasă de frecvență a canalului (CFC) 60.

Definirea diferitelor curbe

| Timpul (ms) | Accelerația (g)
  Culoar inferior | Accelerația (g)
  Culoar superior |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Timpul (ms)

Accelerația (g)

Culoar inferior

Accelerația (g)

Culoar superior

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

Culoar superior

Culoar inferior

Accelerația (g)

Timpul (ms)

Segmentul suplimentar (a se vedea punctul 7.7.4.2) se aplică numai pentru dispozitivul de accelerare.

---

ANEXA 9

INSTRUCȚIUNI

Fiecare centură de siguranță trebuie să fie însoțită de instrucțiuni cu următorul conținut sau model în limba sau limbile țării în care va fi pusă în vânzare:

| 1. | Instrucțiunile de instalare (nu sunt necesare dacă producătorul vehiculului este cel care instalează centura de siguranță) care specifică la ce modele de vehicule se potrivește ansamblul, precum și metoda corectă de atașare a ansamblului la vehicul, inclusiv un avertisment de atragere a atenției cu privire la uzura curelelor. |
| --- | --- |

1.

Instrucțiunile de instalare (nu sunt necesare dacă producătorul vehiculului este cel care instalează centura de siguranță) care specifică la ce modele de vehicule se potrivește ansamblul, precum și metoda corectă de atașare a ansamblului la vehicul, inclusiv un avertisment de atragere a atenției cu privire la uzura curelelor.

| 2. | Instrucțiunile pentru utilizator (pot fi incluse în manualul utilizatorului vehiculului dacă centura de siguranță este instalată de producătorul vehiculului) care specifică instrucțiunile pentru ca utilizatorul să obțină un beneficiu maxim de la centura de siguranță. În aceste instrucțiuni se are în vedere:






  (a) | importanța purtării ansamblului centurii în toate călătoriile; |
| --- | --- | --- |

2.

Instrucțiunile pentru utilizator (pot fi incluse în manualul utilizatorului vehiculului dacă centura de siguranță este instalată de producătorul vehiculului) care specifică instrucțiunile pentru ca utilizatorul să obțină un beneficiu maxim de la centura de siguranță. În aceste instrucțiuni se are în vedere:

(a)

importanța purtării ansamblului centurii în toate călătoriile;

| (b) | modalitatea corectă de purtare a centurii și în special:






  (i) | locul prevăzut pentru amplasarea cataramei; |
| --- | --- | --- |

(b)

modalitatea corectă de purtare a centurii și în special:

(i)

locul prevăzut pentru amplasarea cataramei;

| (ii) | faptul că este preferabilă purtarea strânsă a centurilor; |
| --- | --- |

(ii)

faptul că este preferabilă purtarea strânsă a centurilor;

| (iii) | poziționarea corectă a curelelor și nevoia de a se evita răsucirea lor; |
| --- | --- |

(iii)

poziționarea corectă a curelelor și nevoia de a se evita răsucirea lor;

| (iv) | faptul că este important ca fiecare centură să fie folosită de un singur pasager, în special ca centura să nu fie pusă în jurul unui copil așezat în brațele unui pasager; |
| --- | --- |

(iv)

faptul că este important ca fiecare centură să fie folosită de un singur pasager, în special ca centura să nu fie pusă în jurul unui copil așezat în brațele unui pasager;

| (c) | metoda de acționare a cataramei; |
| --- | --- |

(c)

metoda de acționare a cataramei;

| (d) | metoda de acționare a ajustorului; |
| --- | --- |

(d)

metoda de acționare a ajustorului;

| (e) | metoda de acționare a oricărui retractor care poate fi încorporat în ansamblu, precum și modalitatea de a verifica dacă acesta se blochează; |
| --- | --- |

(e)

metoda de acționare a oricărui retractor care poate fi încorporat în ansamblu, precum și modalitatea de a verifica dacă acesta se blochează;

| (f) | metodele recomandate de curățare a centurii și de reasamblare a acesteia după curățare, acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

(f)

metodele recomandate de curățare a centurii și de reasamblare a acesteia după curățare, acolo unde este cazul;

| (g) | necesitatea înlocuirii centurii de siguranță atunci când aceasta a fost folosită într-un accident grav, când prezintă semne de uzură severă sau de tăiere sau când, la o centură fixată cu un indicator de suprasarcină la vedere, se indică faptul că centura nu este potrivită pentru a fi utilizată în continuare sau, în cazul în care o centură de siguranță este dotată cu un dispozitiv de pretensionare, când acesta a fost activat; |
| --- | --- |

(g)

necesitatea înlocuirii centurii de siguranță atunci când aceasta a fost folosită într-un accident grav, când prezintă semne de uzură severă sau de tăiere sau când, la o centură fixată cu un indicator de suprasarcină la vedere, se indică faptul că centura nu este potrivită pentru a fi utilizată în continuare sau, în cazul în care o centură de siguranță este dotată cu un dispozitiv de pretensionare, când acesta a fost activat;

| (h) | faptul că centura nu se schimbă sau modifică în niciun fel, deoarece astfel de modificări ar putea face centura ineficientă; în special dacă proiectarea permite dezasamblarea părților, instrucțiuni pentru asigurarea reasamblării corecte; |
| --- | --- |

(h)

faptul că centura nu se schimbă sau modifică în niciun fel, deoarece astfel de modificări ar putea face centura ineficientă; în special dacă proiectarea permite dezasamblarea părților, instrucțiuni pentru asigurarea reasamblării corecte;

| (i) | faptul că centura este destinată să fie utilizată de pasageri adulți; |
| --- | --- |

(i)

faptul că centura este destinată să fie utilizată de pasageri adulți;

| (j) | modul de rerulare a centurii atunci când nu este folosită. |
| --- | --- |

(j)

modul de rerulare a centurii atunci când nu este folosită.

| 3. | În cazul centurilor fixate cu un retractor de tip 4N, se indică în instrucțiunile de instalare și pe orice ambalaj faptul că această centură nu este potrivită pentru instalarea în autovehicule folosite la transportul pasagerilor având cel mult nouă locuri, inclusiv cel al șoferului. |
| --- | --- |

3.

În cazul centurilor fixate cu un retractor de tip 4N, se indică în instrucțiunile de instalare și pe orice ambalaj faptul că această centură nu este potrivită pentru instalarea în autovehicule folosite la transportul pasagerilor având cel mult nouă locuri, inclusiv cel al șoferului.

| 4. | Producătorul/solicitantul îi furnizează consumatorului cerințele de instalare pentru toate vehiculele în care se poate folosi un ansamblu cu curea petrecută printre picioare. Producătorul centurii de tip ham trebuie să precizeze modul de instalare a elementelor suplimentare de întărire pentru ancorajele curelelor petrecute printre picioare și să recomande instalarea lor în toate vehiculele în care este posibil acest lucru. |
| --- | --- |

4.

Producătorul/solicitantul îi furnizează consumatorului cerințele de instalare pentru toate vehiculele în care se poate folosi un ansamblu cu curea petrecută printre picioare. Producătorul centurii de tip ham trebuie să precizeze modul de instalare a elementelor suplimentare de întărire pentru ancorajele curelelor petrecute printre picioare și să recomande instalarea lor în toate vehiculele în care este posibil acest lucru.

---

ANEXA 10

ÎNCERCAREA CATARAMEI DUBLE

Unghiul se determină întimpul procedurii specificatela punctele 7.5.5 și 7.7.1.

1 470 daN

1 470 daN

W

W= sarcina aplicată

W

---

ANEXA 11

ÎNCERCAREA LA ABRAZIUNE ȘI MICROALUNECARE

Figura 1

Procedura de tip 1

Exemple de amplasări pentru încercare în funcție de tipul de dispozitiv de reglare

EXEMPLUL A

F = 2,5 daN

curea protectoare pentru bara interioară

suport

cursa totală: 300 ± 20 mm

EXEMPLUL B

F = 2,5 daN

axa de rotație

opritor inferior

cursa totală: 300 ± 20 mm

Figura 2

Figura 2

Procedura de tip 2

Procedura de tip 2

curele în plan orizontal

F = 0,5 daN

30 ± 5°

cursa totală: 300 ± 20 mm

Încercare printr-un ghidaj sau scripete

F =5 ± 0,05 daN

25 ± 5°

25 ± 5°

cursa totală: 300 ± 20 mm

Figura 3

Figura 3

Procedura de tip 3 și încercarea la microalunecare

Procedura de tip 3 și încercarea la microalunecare

Cursa totală: 300 ± 20 mm

Curea cusută

Stare neîncărcată

Stare încărcată

F =5 daN

F =5 daN

Dispozitiv de reglare

Curea cusută

Dispozitiv de reglare

Sarcina de 5 daN de pe dispozitivul de încercare trebuie orientată vertical astfel încât să evite oscilația sub sarcină și torsionarea curelei.

Dispozitivul de prindere trebuie fixat de sarcina de 5 daN la fel ca într-un vehicul.

---

ANEXA 12

ÎNCERCAREA LA COROZIUNE

1.   APARATUL DE ÎNCERCARE

1.1.   Aparatul trebuie să conțină o cameră de ceață, un rezervor pentru soluția salină, un mijloc de alimentare cu aer comprimat condiționat adecvat, una sau mai multe duze de pulverizare, suporturi pentru mostre, un dispozitiv de încălzire a camerei și mijloacele de control necesare. Dimensiunea și construcția detaliată a aparatului sunt opționale, cu condiția să fie îndeplinite condițiile de încercare.

1.2.   Este important să se asigure că picăturile de soluție care se acumulează pe plafonul sau acoperișul camerei nu cad pe mostrele pentru încercare.

1.3.   Picăturile de soluție care cad din mostrele de încercare nu se înapoiază în rezervor pentru repulverizare.

1.4.   Aparatul nu trebuie construit din materiale care afectează corozivitatea ceții.

2.   AMPLASAREA MOSTRELOR PENTRU ÎNCERCARE ÎN CAMERA DE CEAȚĂ

2.1.   Mostrele, cu excepția retractoarelor, trebuie susținute sau suspendate la un unghi de 15-30° față de verticală și preferabil în paralel cu direcția principală a fluxului orizontal de ceață prin cameră, în raport cu suprafața dominantă care se supune încercării.

2.2.   Retractoarele trebuie susținute sau suspendate astfel încât axele rolei de înfășurare a curelei să fie normale față de direcția principală a fluxului orizontal de ceață prin cameră. Deschiderea destinată trecerii curelei în retractor trebuie de asemenea să fie orientată spre această direcție principală.

2.3.   Fiecare mostră trebuie așezată astfel încât să permită instalarea rapidă a ceții pe toate mostrele.

2.4.   Fiecare mostră trebuie plasată astfel încât să se împiedice picurarea soluției saline de pe o mostră pe alta.

3.   SOLUȚIA SALINĂ

3.1.   Soluția salină se prepară dizolvând 5 ± 1 părți în masă de clorură de sodiu în 95 de părți de apă distilată. Sarea trebuie să fie clorură de sodiu fără nichel și cupru, conținând, raportat la greutatea în stare uscată, nu mai mult de 0,1 % iodură de sodiu și nu mai mult de 0,3 % din totalul impurităților.

3.2.   Soluția trebuie să fie astfel încât, atunci când se pulverizează la 35 °C, soluția colectată să aibă pH-ul între 6,5 și 7,2.

4.   ALIMENTARE CU AER

Aerul comprimat alimentat la duza sau duzele pentru pulverizarea soluției saline trebuie să fie lipsit de ulei și impurități și menținut la o presiune cuprinsă între 70 kN/m2 și 170 kN/m2.

5.   CONDIȚIILE ÎN CAMERA DE CEAȚĂ

5.1.   Zona de expunere în camera de ceață trebuie menținută la 35 ± 5 °C. Cel puțin două colectoare curate de ceață sunt amplasate în zona de expunere pentru a împiedica colectarea de picături de soluție din mostrele de încercare sau din alte surse. Rezervoarele trebuie așezate lângă mostre, unul cât mai aproape de oricare din duze, iar altul cât mai departe de toate duzele. Ceața trebuie să fie astfel încât, pentru fiecare 80 cm2 de suprafață orizontală de colectare, să se colecteze în fiecare colector între 1,0 și 2,0 ml de soluție pe oră, măsurată la o medie de cel puțin 16 ore.

5.2.   Duza sau duzele trebuie direcționate sau deviate astfel încât jetul pulverizat să nu ricoșeze direct pe mostre.

---

ANEXA 13

ORDINEA ÎNCERCĂRILOR

| Punctele | Încercarea | Mostrele |
| --- | --- | --- |
| Centură sau sistem de reținere nr. | Curea nr. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Verificarea centurii sau a sistemului de reținere | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | Verificarea cataramei | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5. | Încercarea de rezistență a cataramei | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Încercarea de rezistență pentru dispozitivul de reglare (și, unde este cazul, pentru retractoare) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Încercarea de rezistență pentru dispozitivele de prindere (și, unde este cazul, pentru retractoare) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Încercarea la temperatură scăzută a cataramei | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Încercarea de impact la temperatură scăzută a părților rigide | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | Ușurința reglării | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Condiționarea/încercarea centurii sau a sistemului de reținere înainte de încercarea dinamică | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4. | Durabilitatea cataramei | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2./7.2. | Rezistența la coroziune a părților rigide | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Condiționarea retractoarelor | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Prag de blocare | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4. | Forța de retractare | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. | Durabilitate | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. | Coroziune | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. | Praf | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.3. | Încercarea lățimii curelei | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Încercarea rezistenței curelei după | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | Condiționarea la temperatura ambiantă | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | Condiționarea la lumină | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | Condiționarea la temperatură scăzută | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | Condiționarea la cald | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | Condiționarea prin expunere la apă | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2./7.3. | Încercarea de microalunecare | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Încercarea de abraziune | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Încercarea dinamică | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Încercarea de deschidere a cataramei | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4. | Păstrarea mostrei de curea | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Punctele

Încercarea

Mostrele

Centură sau sistem de reținere nr.

Curea nr.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Verificarea centurii sau a sistemului de reținere

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

Verificarea cataramei

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5.

Încercarea de rezistență a cataramei

X

6.2.3.3./7.5.1.

Încercarea de rezistență pentru dispozitivul de reglare (și, unde este cazul, pentru retractoare)

X

6.2.4./7.5.2.

Încercarea de rezistență pentru dispozitivele de prindere (și, unde este cazul, pentru retractoare)

X

6.2.2.3./7.5.3.

Încercarea la temperatură scăzută a cataramei

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Încercarea de impact la temperatură scăzută a părților rigide

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

Ușurința reglării

X

Condiționarea/încercarea centurii sau a sistemului de reținere înainte de încercarea dinamică

6.2.2.4.

Durabilitatea cataramei

X

X

6.2.1.2./7.2.

Rezistența la coroziune a părților rigide

X

X

Condiționarea retractoarelor

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Prag de blocare

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4.

Forța de retractare

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1.

Durabilitate

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2.

Coroziune

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3.

Praf

X

X

6.3.1.2./7.4.3.

Încercarea lățimii curelei

X

X

Încercarea rezistenței curelei după

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

Condiționarea la temperatura ambiantă

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

Condiționarea la lumină

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

Condiționarea la temperatură scăzută

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

Condiționarea la cald

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

Condiționarea prin expunere la apă

X

X

6.2.3.2./7.3.

Încercarea de microalunecare

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Încercarea de abraziune

X

X

6.4.1./7.7.

Încercarea dinamică

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Încercarea de deschidere a cataramei

X

X

7.1.4.

Păstrarea mostrei de curea

X

---

ANEXA 14

CONTROLUL CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

1.   ÎNCERCĂRI

Centurile de siguranță trebuie să demonstreze respectarea cerințelor pe care se bazează următoarele încercări:

1.1.   Verificarea pragului de blocare și a durabilității retractoarelor cu blocare de urgență

Conform dispozițiilor de la punctul 7.6.2 din prezentul regulament, în cea mai nefavorabilă direcție posibilă după ce au fost supuse încercării de durabilitate detaliate la punctele 7.2, 7.6.1 și 7.6.3, ca cerință de la punctul 6.2.5.3.5 din prezentul regulament.

1.2.   Verificarea durabilității retractoarelor cu blocare automată

Conform dispozițiilor punctului 7.6.1 din prezentul regulament, completate de încercările de la punctele 7.2 și 7.6.3, ca cerință de la punctul 6.2.5.2.3 din prezentul regulament.

1.3.   Încercarea de rezistență a curelelor după condiționare

Conform procedurii descrise la punctul 7.4.2 din prezentul regulament, după condiționarea conform cerințelor de la punctele 7.4.1.1-7.4.1.5 din prezentul regulament.

1.3.1.   Încercarea de rezistență a curelelor după abraziune

Conform procedurii descrise la punctul 7.4.2 din prezentul regulament, după condiționarea conform cerințelor de la punctul 7.4.1.6 din prezentul regulament.

1.4.   Încercarea de microalunecare

Conform procedurii descrise la punctul 7.3 din prezentul regulament.

1.5.   Încercarea componentelor rigide

Conform procedurii descrise la punctul 7.5 din prezentul regulament.

1.6.   Verificarea cerințelor de performanță a centurii de siguranță sau a sistemului de reținere supuse la încercări dinamice

1.6.1.   Încercări cu condiționare

1.6.1.1.   Centuri sau sisteme de reținere prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgență în conformitate cu dispozițiile de la punctele 7.7 și 7.8 din prezentul regulament, prin folosirea unei centuri care a fost supusă anterior la 45 000 de cicluri de încercare de rezistență a retractorului prevăzute la punctul 7.6.1 din prezentul regulament și la încercările prevăzute la punctele 6.2.2.4, 7.2 și 7.6.3 din prezentul regulament.

1.6.1.2.   Centuri sau sisteme de reținere prevăzute cu un retractor cu blocare automată potrivit dispozițiilor de la punctele 7.7 și 7.8 din prezentul regulament, prin folosirea unei centuri care a fost supusă anterior la 10 000 de cicluri de încercare de rezistență a retractorului prevăzută la punctul 7.6.1 și, de asemenea, la încercările prevăzute la punctele 6.2.2.4, 7.2 și 7.6.3 din prezentul regulament.

1.6.1.3.   Centuri statice: potrivit dispozițiilor de la punctele 7.7 și 7.8 din prezentul regulament, pe o centură de siguranță care a fost supusă încercării prevăzute la punctele 6.2.2.4 și 7.2 din prezentul regulament.

1.6.2.   Încercare fără condiționare

Potrivit dispozițiilor de la punctele 7.7 și 7.8 din prezentul regulament.

2.   Frecvența încercărilor și rezultate

2.1.   Frecvența încercării conform cerințelor de la punctele 1.1-1.5 din prezenta anexă se va face pe bază aleatorie și controlată statistic, în conformitate cu una dintre procedurile obișnuite de asigurare a calității.

2.1.1.   În plus, în cazul retractoarelor cu blocare în caz de urgență, se verifică toate garniturile:

| 2.1.1.1. | fie conform dispozițiilor de la punctele 7.6.2.1 și 7.6.2.2 din prezentul regulament, în direcția cea mai nefavorabilă, astfel cum se specifică la punctul 7.6.2.1.2. Rezultatele încercării trebuie să îndeplinească cerințele de la punctele 6.2.5.3.1.1 și 6.2.5.3.3 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

fie conform dispozițiilor de la punctele 7.6.2.1 și 7.6.2.2 din prezentul regulament, în direcția cea mai nefavorabilă, astfel cum se specifică la punctul 7.6.2.1.2. Rezultatele încercării trebuie să îndeplinească cerințele de la punctele 6.2.5.3.1.1 și 6.2.5.3.3 din prezentul regulament;

| 2.1.1.2. | fie conform dispozițiilor de la punctul 7.6.2.3 din prezentul regulament, în direcția cea mai nefavorabilă. Cu toate acestea, viteza de înclinare poate fi mai mare decât cea prevăzută, în măsura în care nu afectează rezultatele încercării. Rezultatele încercării trebuie să îndeplinească cerințele de la punctul 6.2.5.3.1.4 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

fie conform dispozițiilor de la punctul 7.6.2.3 din prezentul regulament, în direcția cea mai nefavorabilă. Cu toate acestea, viteza de înclinare poate fi mai mare decât cea prevăzută, în măsura în care nu afectează rezultatele încercării. Rezultatele încercării trebuie să îndeplinească cerințele de la punctul 6.2.5.3.1.4 din prezentul regulament.

2.2.   În cazul conformității cu încercarea dinamică conform punctului 1.6 din prezenta anexă, acesta se va realiza cu frecvența minimă următoare:

2.2.1.   Încercări cu condiționare

2.2.1.1.   În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgență,

dacă producția zilnică este mai mare de 1 000 de centuri: una la 100 000 de centuri produse, cu o frecvență minimă de una la două săptămâni;

dacă producția zilnică este mai mică sau egală cu 1 000 de centuri: una la 10 000 de centuri produse, cu o frecvență minimă de una pe an, pe tip de mecanism de blocare (1),

fac obiectul încercării prevăzute la punctul 1.6.1.1 din prezenta anexă.

2.2.1.2.   În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare automată și al centurilor statice,

dacă producția zilnică este mai mare de 1 000 de centuri: una la 100 000 de centuri produse, cu o frecvență minimă de una la două săptămâni;

dacă producția zilnică este mai mică sau egală cu 1 000 de centuri: una la 10 000 de centuri produse, cu o frecvență minimă de una pe an,

se supun încercării prevăzute la punctele 1.6.1.2 sau, respectiv, 1.6.1.3 din prezenta anexă.

2.2.2.   Încercări fără condiționare

2.2.2.1.   În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare în caz de urgență, se supun încercării prevăzute la punctul 1.6.2 de mai sus numărul următor de mostre:

2.2.2.1.1.   pentru o producție de cel puțin 5 000 de centuri pe zi, două centuri la 25 000 produse, cu o frecvență minimă de una pe zi, pe tip de mecanism de blocare;

2.2.2.1.2.   pentru o producție sub 5 000 de centuri pe zi, o centură la 5 000 produse, cu o frecvență minimă de una pe an, pe tip de mecanismului de blocare.

2.2.2.2.   În cazul centurilor prevăzute cu un retractor cu blocare automată și al centurilor statice, se supun încercării prevăzute la punctul 1.6.2 de mai sus numărul următor de mostre:

2.2.2.2.1.   pentru o producție de cel puțin 5 000 de centuri pe zi, două centuri la 25 000 produse, cu o frecvență minimă de una pe zi pe tip omologat;

2.2.2.2.2.   pentru o producție sub 5 000 de centuri pe zi, o centură la 5 000 produse, cu o frecvență minimă de una pe an pe tip omologat.

2.2.3.   Rezultate

Rezultatele încercărilor trebuie să îndeplinească cerințele specificate la punctul 6.4.1.31 din prezentul regulament.

Deplasarea înainte a manechinului poate fi controlată conform punctului 6.4.1.3.2. din prezentul regulament (sau 6.4.1.4, acolo unde este cazul) în timpul unei încercări realizate printr-o metodă adaptată simplificată.

În cadrul planului de control al conformității, o metodă adaptată simplificată ar putea fi, de exemplu, utilizarea unei viteze toracice de referință măsurate la o deplasare înainte de 300 mm în cadrul unei încercări fizice fără airbag sau componente suplimentare ale sistemului de reținere.

2.2.3.1.   În cazul omologării conform punctului 6.4.1.3.3 sau 6.4.1.3.4 din prezentul regulament și punctului 1.6.1 din prezenta anexă, se specifică doar că nicio componentă a centurii nu trebuie să fie desfăcută sau distrusă și că nu trebuie să se depășească o viteză de 24 km/h a punctului de referință al pieptului la o deplasare de 300 mm.

2.3.   Dacă o mostră nu trece o anumită încercare la care a fost supusă, se efectuează o altă încercare conform acelorași cerințe pe cel puțin alte trei mostre. În cazul încercărilor dinamice, dacă unul dintre aceste ultime mostre nu trece încercarea, deținătorul omologării sau reprezentantul acestuia acreditat în mod corespunzător notifică în acest sens autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea, indicând măsurile care au fost luate pentru a restabili conformitatea producției.

---

(1)  În sensul prezentei anexe, „tip de mecanism de blocare” înseamnă orice retractoare cu blocare în caz de urgență ale căror mecanisme diferă doar din punct de vedere al unghiului (unghiurilor) de avans ale dispozitivului de detectare față de sistemul axial de referință al vehiculului.

---

ANEXA 15

Procedura de determinare a punctului „H” și a unghiului real al trunchiului pentru pozițiile de ședere în autovehicule
   (1)

| Apendicele 1 – | Descrierea mașinii tridimensionale pentru punctul „H” (1) |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Sistemul de referință tridimensional (1) |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

| Apendicele 3 – | Parametrii de referință cu privire la locurile pe scaun (1) |
| --- | --- |

Apendicele 3 –

---

(1)  Procedura este descrisă în anexa 1 și în apendicele 1, 2 și 3 la anexa 1 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), document ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

ANEXA 16

INSTALAREA CENTURILOR DE SIGURANȚĂ CU INDICAREA TIPURILOR DE CENTURI ȘI A TIPURILOR DE RETRACTOARE

| Cerințe minime pentru centuri de siguranță și pentru retractoare |
| --- |
| Categoria de vehicul | Scaune orientate în față | Scaune orientate în spate | Scaune orientate lateral |
| Scaune laterale | Scaune centrale |
| În față | Altele decât în față | În față | Altele decât în față |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m | — |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M2 > 3,5 t | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M3 | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ
  A se vedea punctul 8.1.7 pentru condițiile în care este permisă o centură abdominală. | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ
  A se vedea punctul 8.1.7 pentru condițiile în care este permisă o centură abdominală. | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ
  A se vedea punctul 8.1.7 pentru condițiile în care este permisă o centură abdominală. | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ
  A se vedea punctul 8.1.7 pentru condițiile în care este permisă o centură abdominală. | — | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm* (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| Punctul 8.1.2.1 centură abdominală permisă dacă scaunul se află în partea interioară a unui culoar | Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință |
| N2 | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m, Ar4Nm*
  Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință și pentru scaunul conducătorului | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm*
  Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| N3 | Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m, Ar4Nm*
  Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință și pentru scaunul conducătorului | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm*
  Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| | | | | | | |
| A: centură (abdominală și diagonală) în trei puncte | B: centură (abdominală) în două puncte | r: retractor | m: retractor cu blocare în caz de urgență cu sensibilitate multiplă |
| 3: retractor cu blocare automată | 4: retractor cu blocare în caz de urgență | N: prag cu răspuns ridicat | (a se vedea Regulamentul nr. 16 punctele 2.14.3 și 2.14.5) |
| *: Trimitere la punctul 8.1.6 din prezentul regulament (2) | Ø: Trimitere la punctul 8.1.2.1 din prezentul regulament | ߦ: Trimitere la punctul 8.1.7 din prezentul regulament (2) | |

Cerințe minime pentru centuri de siguranță și pentru retractoare

Categoria de vehicul

Scaune orientate în față

Scaune orientate în spate

Scaune orientate lateral

Scaune laterale

Scaune centrale

În față

Altele decât în față

În față

Altele decât în față

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

—

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M2 > 3,5 t

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M3

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ

A se vedea punctul 8.1.7 pentru condițiile în care este permisă o centură abdominală.

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ

A se vedea punctul 8.1.7 pentru condițiile în care este permisă o centură abdominală.

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ

A se vedea punctul 8.1.7 pentru condițiile în care este permisă o centură abdominală.

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m sau Ar4Nm ߦ

A se vedea punctul 8.1.7 pentru condițiile în care este permisă o centură abdominală.

—

B, Br3, Br4m, Br4Nm

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm* (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

Punctul 8.1.2.1 centură abdominală permisă dacă scaunul se află în partea interioară a unui culoar

Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință

N2

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m, Ar4Nm*

Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință și pentru scaunul conducătorului

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm*

Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

N3

Br3, Br4m, Br4Nm sau Ar4m, Ar4Nm*

Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință și pentru scaunul conducătorului

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm sau A, Ar4m, Ar4Nm*

Punctul 8.1.6 centură abdominală permisă dacă parbrizul nu se află în zona de referință

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

A: centură (abdominală și diagonală) în trei puncte

B: centură (abdominală) în două puncte

r: retractor

m: retractor cu blocare în caz de urgență cu sensibilitate multiplă

3: retractor cu blocare automată

4: retractor cu blocare în caz de urgență

N: prag cu răspuns ridicat

(a se vedea Regulamentul nr. 16 punctele 2.14.3 și 2.14.5)

*:

Ø: Trimitere la punctul 8.1.2.1 din prezentul regulament

ߦ:

Notă: În toate cazurile, toate centurile de tip S pot fi instalate în locul tuturor centurilor de tip A și B posibile, cu condiția ca ancorajele lor să respecte Regulamentul nr. 14.

În cazul în care o centură tip de ham a fost omologată ca centură de tip S în temeiul prezentului regulament, cureaua centurii abdominale, curelele bretelelor și eventual unul sau mai multe retractoare, una sau două curele petrecute printre picioare suplimentare, inclusiv dispozitivele de prindere de ancoraje ale acestora pot fi furnizate de producător/solicitant. Nu este necesar ca ancorajele suplimentare să îndeplinească cerințele Regulamentului nr. 14 (ale eratei la suplimentul 14 la seria 04 de amendamente, aplicabile ab initio).

---

(1)  Erată la suplimentul 12 la seria 04 de amendamente, aplicabilă ab initio.

(2)  Erată la revizia 4, aplicabilă ab initio.

---

ANEXA 17

Cerințe privind instalarea centurilor de siguranță și a sistemelor de reținere pentru ocupanții adulți ai scaunelor orientate în față din autovehicule și privind instalarea sistemelor ISOFIX și a sistemelor i-Size de reținere pentru copii

1.   COMPATIBILITATEA CU SISTEMELE DE REȚINERE PENTRU COPII

1.1.   Producătorul vehiculului trebuie să includă în manualul vehiculului indicații simple pentru utilizatorul vehiculului cu privire la adecvarea fiecărei poziții de ședere pentru pasageri pentru montarea sistemelor de reținere pentru copii. Aceste informații trebuie furnizate prin pictograme sau în limba națională sau în cel puțin o limbă națională a țării în care vehiculul este oferit spre vânzare.

Pentru fiecare scaun pentru pasageri orientat în față și pentru fiecare poziție ISOFIX specificată, producătorul vehiculului trebuie să indice:

| (a) | dacă poziția de ședere este adecvată pentru sisteme de reținere pentru copii din categoria „universală” (a se vedea punctul 1.2 de mai jos) și/sau |
| --- | --- |

(a)

dacă poziția de ședere este adecvată pentru sisteme de reținere pentru copii din categoria „universală” (a se vedea punctul 1.2 de mai jos) și/sau

| (b) | dacă poziția de ședere este adecvată pentru sisteme i-size de reținere pentru copii (a se vedea punctul 1.4 de mai jos) și/sau |
| --- | --- |

(b)

dacă poziția de ședere este adecvată pentru sisteme i-size de reținere pentru copii (a se vedea punctul 1.4 de mai jos) și/sau

| (c) | dacă poziția de ședere este adecvată pentru alte sisteme de reținere pentru copii decât cele specificate mai sus (a se vedea punctul 1.3 de mai jos). |
| --- | --- |

(c)

dacă poziția de ședere este adecvată pentru alte sisteme de reținere pentru copii decât cele specificate mai sus (a se vedea punctul 1.3 de mai jos).

Dacă o poziție de ședere poate fi folosită doar cu sisteme de reținere pentru copii orientate în față, acest lucru trebuie indicat de asemenea în manualul vehiculului.

Pe lângă informațiile de mai sus adresate utilizatorului vehiculului, producătorul acestuia mai trebuie să pună la dispoziție informațiile definite în apendicele 3 la prezenta anexă. De exemplu, aceste informații pot fi incluse în anexe separate la manualul vehiculului sau în descrierile tehnice ale vehiculului sau pe o pagină de internet dedicată. Locul în care se pot accesa informațiile respective trebuie să fie precizat în manualul vehiculului.

1.2.   Un sistem de reținere pentru copii din categoria universală înseamnă un sistem de reținere pentru copii omologat la categoria „universal” din Regulamentul nr. 44 suplimentul 5 la seria 03 de amendamente (sau în amendamentele ulterioare). Pozițiile indicate de producătorul vehiculului ca fiind adecvate pentru instalarea de sisteme de reținere pentru copii din categoria universală trebuie să respecte prevederile din apendicele 1 sau din apendicele 5 la prezenta anexă.

1.3.   Un sistem ISOFIX de reținere pentru copii înseamnă un sistem de reținere pentru copii omologat în temeiul Regulamentului nr. 44 suplimentul 5 la seria 03 de amendamente sau al Regulamentului nr. 129 (sau al amendamentelor ulterioare). Pozițiile indicate de producătorul vehiculului ca fiind adecvate pentru instalarea de sisteme ISOFIX de reținere pentru copii trebuie să respecte prevederile din apendicele 2 la prezenta anexă.

1.4.   Un sistem i-Size de reținere pentru copii înseamnă un sistem de reținere pentru copii omologat la categoria i-Size din Regulamentul nr. 129. Pozițiile de ședere care sunt indicate de producătorul vehiculului ca fiind adecvate pentru instalarea de sisteme i-Size de reținere pentru copii trebuie să respecte prevederile din apendicele 2 și din apendicele 5 la prezenta anexă.

APENDICELE 1

Dispoziții privind instalarea sistemelor de reținere pentru copii din categoria „universal” folosind centurile de siguranță ale vehiculului

1.   DISPOZIȚII GENERALE

1.1.   Procedura de încercare și cerințele din prezentul apendice se utilizează pentru a determina adecvarea scaunelor pentru instalarea sistemelor de reținere pentru copii din categoria „universal”.

1.2.   Încercările pot fi realizate în vehicul sau într-o parte reprezentativă a vehiculului.

2.   PROCEDURA DE ÎNCERCARE

2.1.   Reglați scaunul în poziție cât mai joasă și cât mai în spate.

2.2.   Reglați unghiul spătarului în poziția tehnică menționată de producător. În absența oricărei specificații în acest sens, se va folosi un unghi de 25 de grade de la verticală sau cea mai apropiată poziție fixă a spătarului conform acestui unghi.

2.3.   Fixați ancorajul pentru umăr în poziția cea mai joasă.

2.4.   Întindeți o pânză de bumbac pe spătar și pernă.

2.5.   Poziționați dispozitivul (astfel cum se descrie în figura 1 din prezentul apendice) pe scaunul vehiculului.

2.6.   Dacă scaunul este proiectat pentru instalarea unui sistem de reținere universal orientat în față sau în spate, procedați conform punctelor 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 și 2.10 de mai jos. Dacă scaunul este proiectat numai pentru instalarea unui sistem de reținere universal orientat în față, procedați conform punctelor 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 și 2.10.

2.6.1.   Fixați cureaua centurii de siguranță în jurul dispozitivului în poziția aproximativ corectă prezentată în figurile 2 și 3, apoi cuplați catarama.

2.6.2.   Fixați cureaua abdominală a centurii de siguranță în poziția aproximativ corectă în jurul părții inferioare a dispozitivului cu o rază de 150 mm ca în figura 3, apoi cuplați catarama.

2.7.   Asigurați-vă că dispozitivul este poziționat cu planul vertical de simetrie la o distanță de ± 25 mm de planul vertical de simetrie al poziției de ședere.

2.8.   Asigurați-vă că ați îndepărtat orice destindere a curelelor. Folosiți o forță suficientă pentru a îndepărta orice destindere, nu încercați să tensionați curelele.

2.9.   Împingeți spre spate pe centrul părții anterioare a dispozitivului cu o forță de 100 N ± 10 N, aplicată paralel cu suprafața inferioară, iar apoi eliberați.

2.10.   Împingeți vertical în jos pe centrul suprafeței superioare a dispozitivului cu o forță de 100 N ± 10 N, iar apoi eliberați.

3.   CERINȚE

3.1.   Baza dispozitivului va intra în contact atât cu părțile frontale, cât și cu cele posterioare ale suprafeței pernei scaunului. Dacă acest contact nu este realizat datorită spațiului de acces la centură din dispozitivul de încercare, acest spațiu poate fi umplut până se atinge suprafața de jos a dispozitivului de încercare.

3.2.   Porțiunea abdominală a centurii atinge dispozitivul pe ambele părți în spatele traiectului centurii abdominale (a se vedea figura 3).

3.3.   Porțiunea abdominală a centurii atinge dispozitivul pe ambele părți în spatele traiectului centurii abdominale (a se vedea figura 3). Cureaua centurii trebuie să acopere întotdeauna punctele BP de pe extremitățile stângă și dreaptă ale marginii curbate; poziția exactă a punctului BP pe marginea curbată este indicată în detaliul W al figurii 1.

Figura 1

Specificațiile dispozitivului

Masă de 23 kg uniform distribuită

Detaliu W

Detaliul W

| Figura 2


  Instalarea dispozitivului pe scaunul vehiculului (a se vedea punctul 2.6.1) | Figura 3


  Verificarea compatibilității (a se vedea punctele 2.6.1 și 3.2) |
| --- | --- |
| |

Figura 2

Figura 2

Instalarea dispozitivului pe scaunul vehiculului (a se vedea punctul 2.6.1)

Instalarea dispozitivului pe scaunul vehiculului (a se vedea punctul 2.6.1)

Figura 3

Figura 3

Verificarea compatibilității (a se vedea punctele 2.6.1 și 3.2)

Verificarea compatibilității (a se vedea punctele 2.6.1 și 3.2)

Image 38

APENDICELE 2

Dispoziții privind instalarea sistemelor ISOFIX de reținere pentru copii orientate în față și în spate, din categoriile universală și semiuniversală, instalate în poziții ISOFIX sau i-Size

1.   DISPOZIȚII GENERALE

1.1.   Procedura de încercare și cerințele din prezentul apendice se utilizează pentru a determina adecvarea pozițiilor ISOFIX pentru instalarea sistemelor ISOFIX de reținere pentru copii din categoriile universală și semiuniversală, precum și adecvarea pozițiilor i-Size pentru instalarea sistemelor i-Size de reținere pentru copii.

1.2.   Încercările pot fi realizate în vehicul sau într-o parte reprezentativă a vehiculului.

Pentru pozițiile de ședere i-Size, respectarea cerințelor privind instalarea piciorului de sprijin i-Size poate fi evaluată printr-o încercare fizică, printr-o simulare pe calculator sau prin schițe reprezentative.

2.   PROCEDURA DE ÎNCERCARE

Pozițiile ISOFIX ale vehiculului definite de producătorul vehiculului trebuie verificate pentru a se garanta că se pot instala dispozitivele de reținere pentru copii (DRC) specificate la punctul 4 din prezentul apendice. Dacă producătorul vehiculului a indicat că poziția (pozițiile) ISOFIX va (vor) permite instalarea unui anumit dispozitiv de reținere pentru copii, se presupune că un dispozitiv de reținere pentru copii mai mic și cu aceeași orientare poate fi de asemenea instalat.

Pozițiile de ședere i-Size definite de producătorul vehiculului trebuie verificate pentru a se garanta că se pot instala dispozitive de reținere pentru copii atât de tip ISO/R2, cât și de tip ISO/F2X (a se vedea punctul 4 din prezenta anexă), inclusiv spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size.

Atât pentru poziția (pozițiile) ISOFIX, cât și pentru cele i-Size, se aplică procedura următoare:

| 2.1. | La verificarea DRC pe un scaun, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, acesta trebuie să fie reglat longitudinal în poziția cât mai joasă și cât mai în spate. |
| --- | --- |

2.1.

La verificarea DRC pe un scaun, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, acesta trebuie să fie reglat longitudinal în poziția cât mai joasă și cât mai în spate.

| 2.2. | Reglați unghiul spătarului după poziția tehnică menționată de producător și tetiera în poziția cât mai joasă și cât mai în spate. În absența oricărei specificații în acest sens, se va folosi un unghi al spătarului corespunzător unui unghi al trunchiului de 25° de la verticală sau cea mai apropiată poziție fixă a spătarului conform acestui unghi.
  La verificarea unui DRC pe un scaun din spate, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, scaunul vehiculului situat în fața acestui scaun din spate poate fi reglat longitudinal înainte, dar nu mai mult decât poziția reprezentând media dintre pozițiile sale cea mai în spate și cea mai în față. Unghiul spătarului poate fi de asemenea reglat, dar nu la un unghi mai drept decât unghiul corespunzător unui unghi al trunchiului de 15°. |
| --- | --- |

2.2.

Reglați unghiul spătarului după poziția tehnică menționată de producător și tetiera în poziția cât mai joasă și cât mai în spate. În absența oricărei specificații în acest sens, se va folosi un unghi al spătarului corespunzător unui unghi al trunchiului de 25° de la verticală sau cea mai apropiată poziție fixă a spătarului conform acestui unghi.

La verificarea unui DRC pe un scaun din spate, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, scaunul vehiculului situat în fața acestui scaun din spate poate fi reglat longitudinal înainte, dar nu mai mult decât poziția reprezentând media dintre pozițiile sale cea mai în spate și cea mai în față. Unghiul spătarului poate fi de asemenea reglat, dar nu la un unghi mai drept decât unghiul corespunzător unui unghi al trunchiului de 15°.

| 2.3. | Întindeți o pânză de bumbac pe spătar și pernă, dacă este nevoie. |
| --- | --- |

2.3.

Întindeți o pânză de bumbac pe spătar și pernă, dacă este nevoie.

| 2.4. | Amplasați DRC, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, pe poziția ISOFIX sau i-Size. |
| --- | --- |

2.4.

Amplasați DRC, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, pe poziția ISOFIX sau i-Size.

| 2.5. | Împingeți spre sistemul de ancoraje ISOFIX, pe centrul dintre ancorajele ISOFIX cu o forță de 100 N ± 10 N, aplicată paralel cu suprafața inferioară, iar apoi eliberați. |
| --- | --- |

2.5.

Împingeți spre sistemul de ancoraje ISOFIX, pe centrul dintre ancorajele ISOFIX cu o forță de 100 N ± 10 N, aplicată paralel cu suprafața inferioară, iar apoi eliberați.

| 2.6. | Atașați DRC, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, de sistemul de ancoraje ISOFIX. |
| --- | --- |

2.6.

Atașați DRC, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, de sistemul de ancoraje ISOFIX.

| 2.7. | Împingeți vertical în jos pe centrul suprafeței superioare a dispozitivului cu o forță de 100 N ± 10 N, iar apoi eliberați. |
| --- | --- |

2.7.

Împingeți vertical în jos pe centrul suprafeței superioare a dispozitivului cu o forță de 100 N ± 10 N, iar apoi eliberați.

3.   CERINȚE

Următoarele condiții de încercare se aplică numai pentru DRC, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, atunci când sunt fixate pe o poziție ISOFIX și/sau i-Size. În aceste condiții, nu este necesar ca DRC, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, să se poată mișca în interiorul și în afara poziției ISOFIX și/sau a poziției i-Size.

3.1.   Trebuie să fie posibilă fixarea DRC, cu sau fără spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size, fără să se atingă interiorul vehiculului. Baza DFC va avea un unghi de înclinare de 15° ± 10°, deasupra planului orizontal care trece prin sistemul de ancoraje ISOFIX. Dispozitivele de prindere ISOFIX, conform detaliului Y din figurile 1-9, pot fi reglate longitudinal cu – 10 mm până la + 70 mm pentru a facilita verificarea interferenței. Figurile prezintă pozițiile cele mai extinse.

3.2.   Ancorajul ISOFIX cu curele din partea de sus, dacă există, trebuie să rămână accesibil.

3.3.   Dacă cerințele de mai sus nu se potrivesc cu reglajele indicate la punctul 2 de mai sus, sistemele de reținere pentru scaun, spătar și cap pot fi reglate în poziții alternative indicate de producător pentru o folosire normală, caz în care procedura de instalare de mai sus se repetă, iar cerințele trebuie să fie verificate și îndeplinite. Aceste poziții alternative trebuie descrise în manualul vehiculului și trebuie incluse cu informațiile suplimentare din tabelul 2 și/sau 3 din apendicele 3 la prezenta anexă. Scaunele pentru pasageri din fața pozițiilor de ședere i-Size pot fi de asemenea deplasate într-o poziție mai în față în raport cu poziția normală de utilizare. În astfel de cazuri, producătorul vehiculului furnizează, în cadrul manualului vehiculului, informația că scaunul pentru pasageri respectiv nu poate fi ocupat într-o astfel de poziție deplasată.

3.4.   Dacă cerințele de mai sus nu sunt îndeplinite deoarece există accesorii interioare detașabile, aceste accesorii pot fi îndepărtate, iar apoi cerințele de la punctul 3 trebuie verificate din nou și îndeplinite. În acest caz, vor fi incluse informații corespunzătoare în tabelul 2 și/sau 3 din apendicele 3 la prezenta anexă.

4.   DISPOZITIVE DE FIXARE PENTRU SISTEME ISOFIX DE REȚINERE PENTRU COPII

| — | ISO/F3: SRC pentru copii cu înălțime mare, orientat în față |
| --- | --- |

—

ISO/F3: SRC pentru copii cu înălțime mare, orientat în față

| — | ISO/F2: SRC pentru copii cu înălțime redusă, orientat în față |
| --- | --- |

—

ISO/F2: SRC pentru copii cu înălțime redusă, orientat în față

| — | ISO/F2X: SRC pentru copii cu înălțime redusă, orientat în față |
| --- | --- |

—

ISO/F2X: SRC pentru copii cu înălțime redusă, orientat în față

| — | ISO/R3: SRC pentru copii de dimensiuni mari, orientat în spate |
| --- | --- |

—

ISO/R3: SRC pentru copii de dimensiuni mari, orientat în spate

| — | ISO/R2: SRC pentru copii de dimensiuni mici, orientat în spate |
| --- | --- |

—

ISO/R2: SRC pentru copii de dimensiuni mici, orientat în spate

| — | ISO/R2X: SRC pentru copii de dimensiuni mici, orientat în spate |
| --- | --- |

—

ISO/R2X: SRC pentru copii de dimensiuni mici, orientat în spate

| — | ISO/R1: SRC pentru nou-născuți orientat în spate |
| --- | --- |

—

ISO/R1: SRC pentru nou-născuți orientat în spate

| — | ISO/L1: CRS pentru poziția orientată lateral stânga (scaun pentru nou-născuți) |
| --- | --- |

—

ISO/L1: CRS pentru poziția orientată lateral stânga (scaun pentru nou-născuți)

| — | ISO/L2: CRS pentru poziția orientată lateral-dreapta (scaun pentru nou-născuți) |
| --- | --- |

—

ISO/L2: CRS pentru poziția orientată lateral-dreapta (scaun pentru nou-născuți)

Dispozitivele de mai sus trebuie să fie construite având o greutate între 10 și 13 kg +/– 1 kg și să aibă durabilitatea și rigiditatea adecvate pentru satisfacerea cerințelor funcționale, conform tabelului de mai jos:

| DRC | Masa (kg) | Toleranță (kg) |
| --- | --- | --- |
| R1 (1) | 10 | ± 1 |
| R2/R2X (1) | 10 | ± 1 |
| R3 | 13 | ± 1 |
| L1/L2 | 13 | ± 1 |
| F2/F2X (1) | 13 | ± 1 |
| F3 | 13 | ± 1 |

DRC

Masa (kg)

Toleranță (kg)

R1 (1)

10

± 1

R2/R2X (1)

10

± 1

R3

13

± 1

L1/L2

13

± 1

F2/F2X (1)

13

± 1

F3

13

± 1

4.1.   Sistemul de reținere pentru copii cu înălțime mare orientat în față

Figura 1

ISO/F3 Dimensiunile conturului unui SRC pentru copii cu înălțime mare orientat în față (înălțime 720 mm) – SISTEM ISOFIX CLASA A

Image 39

Legendă

| 1 | Limitele în direcțiile înainte și în sus |
| --- | --- |

1

| 2 | Linia întreruptă marchează zona în care pot ieși în afară piciorul de suport sau elemente similare ale unui SRC specific unui vehicul. |
| --- | --- |

2

| 3 | Nu se aplică. |
| --- | --- |

3

| 4 | Alte specificații privind zona de conectare sunt prezentate în Regulamentul nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.2.   Conturul sistemelor de reținere pentru copii cu înălțime redusă orientate în față

Figura 2

ISO/F2 Dimensiunile conturului unui SRC pentru copii cu înălțime redusă orientat în față (înălțime 650 mm) – SISTEM ISOFIX CLASA B

Image 40

Legendă

| 1 | Limitele în direcțiile înainte și în sus |
| --- | --- |

1

| 2 | Linia întreruptă marchează zona în care pot ieși în afară piciorul de suport sau elemente similare ale unui SRC specific unui vehicul. |
| --- | --- |

2

| 3 | Nu se aplică. |
| --- | --- |

3

| 4 | Alte specificații privind zona de conectare sunt prezentate în Regulamentul nr. 44. |
| --- | --- |

4

| 5 | Punctul de fixare al curelei ancorajului superior |
| --- | --- |

5

4.3.   Conturul sistemelor de reținere pentru copii cu înălțime redusă orientate în față (a doua versiune, forma posterioară a sistemului)

Figura 3

ISO/F2X Dimensiunile conturului unui SRC (a doua versiune, forma posterioară) pentru copii cu înălțime redusă (înălțime 650 mm), orientat în față – SISTEM ISOFIX CLASA B1

Image 41

Legendă

| 1 | Limitele în direcțiile înainte și în sus |
| --- | --- |

1

| 2 | Linia întreruptă marchează zona în care pot ieși în afară piciorul de suport sau elemente similare ale unui SRC specific unui vehicul. |
| --- | --- |

2

| 3 | Nu se aplică. |
| --- | --- |

3

| 4 | Alte specificații privind zona de conectare sunt prezentate în Regulamentul nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.4.   Conturul sistemului de reținere pentru copii de dimensiuni mari orientat în spate

Figura 4

ISO/R3 Dimensiunile conturului unui SRC pentru copii de dimensiuni mari orientat în spate – SISTEM ISOFIX CLASA C

Image 42

Legendă

| 1 | Limitele în direcțiile înapoi și în sus |
| --- | --- |

1

| 2 | Linia întreruptă marchează zona în care pot ieși în afară piciorul de sprijin sau elemente similare ale unui SRC specific unui vehicul. |
| --- | --- |

2

| 3 | Limita spre înapoi (la dreapta în figură) este dată de schița pentru fața spre direcția de mers din figura 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Alte specificații privind zona de conectare sunt prezentate în Regulamentul nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.5.   Conturul sistemelor de reținere pentru copii de dimensiuni mici orientate în spate

Figura 5

ISO/R2 Dimensiunile conturului unui SRC pentru copii de dimensiuni mici orientat în spate – SISTEM ISOFIX CLASA D

Image 43

Legendă

| 1 | Limitele în direcțiile înapoi și în sus |
| --- | --- |

1

| 2 | Linia întreruptă marchează zona în care pot ieși în afară piciorul de sprijin sau elemente similare ale unui SRC specific unui vehicul. |
| --- | --- |

2

| 3 | Limita spre înapoi (la dreapta în figură) este dată de schița pentru fața spre direcția de mers din figura 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Alte specificații privind zona de conectare sunt prezentate în Regulamentul nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.6.   Conturul sistemelor de reținere pentru nou-născuți orientate în spate

Figura 6

ISO/R1 Dimensiunile conturului unui SRC pentru nou-născuți orientat în spate – SISTEM ISOFIX CLASA E

Image 44

Legendă

| 1 | Limitele în direcțiile înapoi și în sus |
| --- | --- |

1

| 2 | Linia întreruptă marchează zona în care pot ieși în afară piciorul de sprijin sau elemente similare ale unui SRC specific unui vehicul. |
| --- | --- |

2

| 3 | Limita spre înapoi (la dreapta în figură) este dată de schița pentru fața spre direcția de mers din figura 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Alte specificații privind zona de conectare sunt prezentate în Regulamentul nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.7.   Conturul sistemelor de reținere pentru nou-născuți orientate în spate ISO/R2X

Figura 7

Dimensiunile conturului unui SRC pentru copii de dimensiuni mici, orientat în spate, pentru un SRC de dimensiuni mici orientat în spate, modificat pentru o mai bună compatibilitate cu interiorul vehiculului

Image 45

Legendă

| 1 | Limitele în direcțiile înapoi și în sus |
| --- | --- |

1

| 2 | Linia întreruptă marchează zona în care poate ieși în afară dispozitivul antirotație sau un dispozitiv similar (de exemplu, bara de recul). |
| --- | --- |

2

| 3 | Limita spre înapoi (la dreapta în figură) este dată de schița pentru fața spre direcția de mers din figura 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Pentru alte specificații privind zona de conectare, a se vedea detaliul Y și ISO 13216-1:1999, figurile 2 și 3. |
| --- | --- |

4

4.8.   Conturul sistemelor de reținere pentru copii orientate lateral

Figura 8

Dimensiunile conturului unui SRC orientat lateral – ISO/L1 – sau simetric opus – ISO/L2 (ca în figură)

Notă: Conturul pentru un SRC orientat lateral pentru nou-născuți (ISO/L1) are dimensiuni simetrice cu cele ale ISO/L2 în ceea ce privește planul intermediar longitudinal.

Image 46

Legendă

| 1 | Limitele în direcțiile înapoi și în sus |
| --- | --- |

1

| 2 | Linia întreruptă marchează zona în care poate ieși în afară dispozitivul antirotație sau un dispozitiv similar (de exemplu, bara de recul). |
| --- | --- |

2

Figura 9

Vedere laterală a spațiului de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size pentru evaluarea compatibilității pozițiilor i-Size cu picioarele de sprijin ale sistemelor i-Size de reținere pentru copii

Image 47

Legendă:

| 1 | Dispozitiv de reținere pentru copii (DRC) |
| --- | --- |

1

| 2 | Bară pentru ancorajele inferioare ISOFIX |
| --- | --- |

2

| 3 | Plan format de suprafața inferioară a DFC, atunci când acesta este instalat în poziția de ședere prevăzută |
| --- | --- |

3

| 4 | Plan care traversează bara ancorajului inferior și este perpendicular pe planul longitudinal median al DRC și pe planul format de suprafața inferioară a DRC atunci când acesta din urmă este instalat în poziția de ședere prevăzută |
| --- | --- |

4

| 5 | Spațiul de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size reprezentând limitele geometrice de instalare ale unui picior de sprijin pentru un sistem i-Size de reținere pentru copii |
| --- | --- |

5

| 6 | Podeaua vehiculului |
| --- | --- |

6

Notă: Desenul nu este la scară.

Figura 10

Reprezentare în 3D a spațiului de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size pentru evaluarea compatibilității pozițiilor i-Size cu picioarele de sprijin ale sistemelor i-Size de reținere pentru copii

Image 48

Legendă:

| 1 | Dispozitiv de reținere pentru copii (DRC) |
| --- | --- |

1

| 2 | Bară pentru ancorajele inferioare ISOFIX |
| --- | --- |

2

| 3 | Plan longitudinal median al DFC |
| --- | --- |

3

| 4 | Spațiu de evaluare a instalării piciorului de sprijin i-Size |
| --- | --- |

4

Notă: Desenul nu este la scară.

---

(1)  S-a ținut seama de masa bazei ISOFIX.

APENDICELE 3

EXEMPLU DE INFORMAȚII DETALIATE DE EXEMPLU PENTRU PRODUCĂTORII SISTEMULUI DE REȚINERE PENTRU COPII

Prezentul tabel oferă informații tehnice destinate în mod special de exemplu producătorului sistemului de reținere pentru copii și, ca atare, nu este necesară traducerea în limbile naționale.

| | Poziția de ședere |
| --- | --- |
| Numărul poziției de ședere | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Poziție de ședere adecvată pentru centuri universale (da/nu) | | | | | | | | | |
| Poziție de ședere i-Size (da/nu) | | | | | | | | | |
| Poziție de ședere adecvată pentru dispozitive laterale (L1/L2) | | | | | | | | | |
| Cel mai mare dispozitiv adecvat orientat în spate (R1/R2X/R2/R3) | | | | | | | | | |
| Cel mai mare dispozitiv adecvat orientat în față (F1/F2X/F2/F3) | | | | | | | | | |
| Cel mai mare dispozitiv adecvat pentru înălțător auto (B2/B3) | | | | | | | | | |

Poziția de ședere

Numărul poziției de ședere

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Poziție de ședere adecvată pentru centuri universale (da/nu)

Poziție de ședere i-Size (da/nu)

Poziție de ședere adecvată pentru dispozitive laterale (L1/L2)

Cel mai mare dispozitiv adecvat orientat în spate (R1/R2X/R2/R3)

Cel mai mare dispozitiv adecvat orientat în față (F1/F2X/F2/F3)

Cel mai mare dispozitiv adecvat pentru înălțător auto (B2/B3)

| 1. | A se adăuga informații pentru fiecare poziție de ședere care nu este compatibilă i-size cu picior de sprijin, astfel cum se descrie în prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.

A se adăuga informații pentru fiecare poziție de ședere care nu este compatibilă i-size cu picior de sprijin, astfel cum se descrie în prezentul regulament.

| 2. | A se adăuga informații pentru fiecare poziție de ședere echipată cu ancoraje inferioare ISOFIX, dar fără ancoraje superioare, conform prezentului regulament. |
| --- | --- |

2.

A se adăuga informații pentru fiecare poziție de ședere echipată cu ancoraje inferioare ISOFIX, dar fără ancoraje superioare, conform prezentului regulament.

| 3. | A se adăuga informații în cazul în care cataramele centurilor de siguranță pentru adulți sunt amplasate lateral, între cele două ancoraje inferioare ISOFIX. |
| --- | --- |

3.

A se adăuga informații în cazul în care cataramele centurilor de siguranță pentru adulți sunt amplasate lateral, între cele două ancoraje inferioare ISOFIX.

Notă:

| 1. | Orientarea este direcția normală de mers; coloanele pentru pozițiile de ședere care nu sunt disponibile într-un vehicul pot fi eliminate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Numerotarea pozițiilor de ședere se face pe baza următoarei definiții:






  Numărul scaunului | Poziția în vehicul |
| --- | --- | --- |
| 1 | Față stânga |
| 2 | Față centru |
| 3 | Față dreapta |
| 4 | Rândul 2 stânga |
| 5 | Rândul 2 centru |
| 6 | Rândul 2 dreapta |
| 7 | Rândul 3 stânga |
| 8 | Rândul 3 centru |
| 9 | Rândul 3 dreapta |

2.

Numărul scaunului

Poziția în vehicul

1

Față stânga

2

Față centru

3

Față dreapta

4

Rândul 2 stânga

5

Rândul 2 centru

6

Rândul 2 dreapta

7

Rândul 3 stânga

8

Rândul 3 centru

9

Rândul 3 dreapta

Informațiile cu privire la numărul poziției de ședere pot fi furnizate într-un tabel sau prin schițe sau pictograme.

APENDICELE 4

INSTALAREA MANECHINULUI UNUI COPIL DE 10 ANI

| (a) | Reglați scaunul în poziția cât mai în spate. |
| --- | --- |

(a)

Reglați scaunul în poziția cât mai în spate.

| (b) | Reglați înălțimea scaunului în conformitate cu specificațiile producătorului. În lipsa oricărei specificații, reglați scaunul în poziția cea mai joasă. |
| --- | --- |

(b)

Reglați înălțimea scaunului în conformitate cu specificațiile producătorului. În lipsa oricărei specificații, reglați scaunul în poziția cea mai joasă.

| (c) | Reglați unghiul spătarului după poziția tehnică menționată de producător. În absența oricărei specificații în acest sens, se folosește un unghi de 25 de grade de la verticală sau cea mai apropiată poziție fixă a spătarului conform acestui unghi. |
| --- | --- |

(c)

Reglați unghiul spătarului după poziția tehnică menționată de producător. În absența oricărei specificații în acest sens, se folosește un unghi de 25 de grade de la verticală sau cea mai apropiată poziție fixă a spătarului conform acestui unghi.

| (d) | Fixați ancorajul pentru umăr în poziția cea mai joasă. |
| --- | --- |

(d)

Fixați ancorajul pentru umăr în poziția cea mai joasă.

| (e) | Așezați manechinul în scaun, asigurându-vă că pelvisul este în contact cu spătarul. |
| --- | --- |

(e)

Așezați manechinul în scaun, asigurându-vă că pelvisul este în contact cu spătarul.

| (f) | Planul longitudinal care trece prin axa manechinului va coincide cu linia mediană aparentă a scaunului. |
| --- | --- |

(f)

Planul longitudinal care trece prin axa manechinului va coincide cu linia mediană aparentă a scaunului.

APENDICELE 5

Dispoziții privind instalarea sistemelor de reținere pentru înălțătoare auto pentru copii orientate în față din categoriile universală și specifică, instalate în poziții de ședere sau i-Size în vehicul

1.   DISPOZIȚII GENERALE

1.1.   Procedura de încercare și cerințele din prezentul apendice trebuie utilizate pentru a determina adecvarea pozițiilor de ședere pentru instalarea dispozitivelor pentru înălțătoare auto ISO/B2 sau ISO/B3 fără dispozitive de prindere ISOFIX. Dacă producătorul vehiculului a indicat că poziția (pozițiile) din vehicul vor permite instalarea unui anumit DRC, se presupune că un dispozitiv de reținere pentru copii mai mic și cu aceeași orientare poate fi de asemenea instalat.

1.2.   Încercările pot fi realizate în vehicul sau într-o parte reprezentativă a vehiculului. Respectarea acestei cerințe se poate dovedi printr-o încercare fizică sau printr-o simulare pe calculator sau prin schițe reprezentative.

2.   PROCEDURA DE ÎNCERCARE

Pozițiile i-Size din vehicul definite de producătorul vehiculului trebuie verificate pentru a se garanta că se poate instala dispozitivul ISO/B2 specificat la punctul 4 din prezentul apendice, cel puțin fără legături ISOFIX.

2.1.   Reglați scaunul în poziție cât mai joasă și cât mai în spate.

2.2.   Reglați unghiul spătarului în poziția tehnică menționată de producător. În absența oricărei specificații în acest sens, se va folosi un unghi al trunchiului de 25 de grade față de verticală sau cea mai apropiată poziție fixă a spătarului conform acestui unghi.

2.3.   La verificarea unui DRC pe un scaun din spate, scaunul vehiculului situat în fața acestui scaun din spate poate fi reglat longitudinal înainte, dar nu mai mult decât poziția reprezentând media dintre pozițiile sale cea mai în spate și cea mai în față. Unghiul spătarului poate fi de asemenea reglat, dar nu la un unghi mai drept decât unghiul corespunzător unui unghi al trunchiului de 15°. Dacă scaunul din față are înălțimea reglabilă, reglați-o conform specificațiilor producătorului. În absența oricărei specificații în acest sens, reglați scaunul din față în poziție mediană sau în cea mai apropiată poziție de înălțimea medie.

2.4.   Dacă este necesar, tetierele pot fi reglate sau îndepărtate, dacă acest lucru este posibil.

2.5.   Reglați ancorajul pentru umăr în poziția definită de producătorul vehiculului.

2.6.   Întindeți pânze de bumbac pe spătar și pernă, dacă este nevoie.

2.7.   Îndepărtați dispozitivele de prindere ISOFIX de pe DRC sau retractați-le într-o poziție situată complet în linia scaunelor din spate (linia de referință E, figura 2 sau 3).

2.8.   Poziționați dispozitivul (astfel cum se descrie în figura 2 sau 3 din prezentul apendice) pe scaunul vehiculului. Vârful dispozitivului poate atinge plafonul vehiculului. Este permită comprimarea pernei scaunului pentru a mișca dispozitivul în poziție.

2.9.   Treceți centura de siguranță prin DRC în poziția aproximativ corectă și cuplați-o. Asigurați-vă că ați îndepărtat orice destindere a curelelor. Dispozitivul trebuie să fie reținut de centura de siguranță a vehiculului.

2.10.   Asigurați-vă că dispozitivul este poziționat cu axa mediană pe axa mediană aparentă a poziției de ședere ± 25 mm, paralelă cu axa mediană a scaunului vehiculului. Unchiul de balansare α (a se vedea figura 1) trebuie să fie de 0° ± 5°.

2.11.   Împingeți spre spate pe centrul părții anterioare a dispozitivului cu o forță de 100 N ± 10 N, aplicată paralel cu suprafața inferioară, iar apoi eliberați.

2.12.   Dacă este posibil, împingeți vertical în jos pe centrul suprafeței superioare a dispozitivului cu o forță de 100 N ± 10 N, iar apoi eliberați.

3.   CERINȚE

3.1.   Trebuie să fie posibilă fixarea dispozitivului în poziția de ședere cu ajutorul unei centuri de siguranță în 3 puncte și cuplarea centurii de siguranță.

3.2.   Unchiul de balansare α din figura 1 trebuie să fie mai mic sau egal cu 5°.

3.3.   Baza dispozitivului trebuie să fie în contact cu perna scaunului, iar spatele dispozitivului trebuie să fie în contact cu spătarul sau cu tetiera. Nu este necesar contactul total cu scaunul; sunt permise „goluri” datorate contururilor scaunelor vehiculului, așa cum arată săgețile din figura 1. Învelișul înălțătorului auto este echipat cu spătar reglabil. Compatibilitatea cu poziția de ședere din vehicul se obține în cel puțin o poziție din gama de poziții ale spătarului prezentate în figura 2 sau în figura 3.

3.4.   Dacă cerințele de mai sus nu se potrivesc cu reglajele indicate la punctele 2.1-2.12 de mai sus, ancorajele pentru scaun, spătar și centura de siguranță pot fi reglate într-o poziție alternativă indicată de producător pentru utilizare normală, caz în care procedura de instalare de mai sus se repetă, iar cerințele trebuie din nou verificate și îndeplinite. Această poziție alternativă trebuie descrisă conform punctului 1.1 din anexa 17 și în cadrul informațiilor tehnice detaliate specificate în apendicele 3.

4.   SISTEME DE REȚINERE PENTRU ÎNĂLȚĂTOARE AUTO PENTRU COPII:

| (a) | ISO/B2: înălțător auto, lățime redusă de 440 mm (figura 2) |
| --- | --- |

(a)

ISO/B2: înălțător auto, lățime redusă de 440 mm (figura 2)

| (b) | ISO/B3: înălțător auto, lățime completă de 520 mm (figura 3) |
| --- | --- |

(b)

ISO/B3: înălțător auto, lățime completă de 520 mm (figura 3)

Dispozitivele de mai sus trebuie să fie construite având o greutate de 7 kg +/– 1 kg și să aibă durabilitatea și rigiditatea adecvate pentru satisfacerea cerințelor funcționale.

Figura 1

Poziționarea pe scaun

Spațiu

Spațiu

Deplasare ≤ 25 mm

Unghiul de balan-sare α

Axa mediană a dispozitivului

Spațiu

Spațiu

Contururile scaunelor

Exemplu de spații care apar între dispozitiv și perna scaunului

Exemplu: înclinare laterală

Examplu: deplasare în raport cu axa mediană

Axa mediană a poziției de ședere

Axa mediană a dispozitivului

Axa mediană a poziției de ședere

Figura 2

ISO/B2 – Dimensiunile conturului pentru un înălțător auto cu lățime redusă de 440 mm, fără ISOFIX sau cu dispozitivele de prindere înlăturate sau rulate în interiorul dispozitivului (în spatele liniei E, așa cum este definită în detaliul B)

Image 50

Legendă

E este axa de rotație de referință a spătarului (90°-110°) și linia de referință pentru retractarea/rularea ISOFIX.

Figura 3

ISO/B3 – Dimensiunile conturului pentru un înălțător auto cu lățime completă de 520 mm, fără ISOFIX sau cu dispozitivele de prindere înlăturate sau rulate în interiorul dispozitivului (în spatele liniei E, așa cum este definită în detaliul B)

Image 51

Legendă

E este axa de rotație de referință a spătarului (90°-110°) și linia de referință pentru retractarea/rularea ISOFIX.

---

ANEXA 18

ÎNCERCĂRI PENTRU DISPOZITIVUL DE AVERTIZARE PRIVIND PORTUL CENTURII DE SIGURANȚĂ

1.   Primul nivel de avertizare se încearcă în următoarele condiții:

| (a) | centura de siguranță nu este cuplată; |
| --- | --- |

(a)

centura de siguranță nu este cuplată;

| (b) | motorul sau sistemul de propulsie este oprit sau merge la ralanti și vehiculul nu se deplasează înainte sau înapoi; |
| --- | --- |

(b)

motorul sau sistemul de propulsie este oprit sau merge la ralanti și vehiculul nu se deplasează înainte sau înapoi;

| (c) | transmisia se află în poziția neutră; |
| --- | --- |

(c)

transmisia se află în poziția neutră;

| (d) | comutatorul de contact sau întrerupătorul principal este activat; |
| --- | --- |

(d)

comutatorul de contact sau întrerupătorul principal este activat;

| (e) | se amplasează o masă de 40 kg pe fiecare pernă de scaun de pe același rând de scaune cu conducătorul auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producătorul vehiculului, cu condiția ca încărcătura reprezentată de fiecare ocupant să nu depășească 40 kg. La cererea producătorului vehiculului, se poate face același lucru și pentru scaunele din spate.
  Alternativ (la alegerea producătorului):
  Se amplasează un obiect sau o persoană reprezentând o femeie adultă din a 5-a percentilă (1) pe fiecare pernă de scaun specificată de producător de pe același rând de scaune cu conducătorul auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producătorul vehiculului și acceptată de serviciul tehnic și de autoritatea de omologare. La cererea producătorului vehiculului, se poate face același lucru și pentru scaunele din spate; |
| --- | --- |

(e)

se amplasează o masă de 40 kg pe fiecare pernă de scaun de pe același rând de scaune cu conducătorul auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producătorul vehiculului, cu condiția ca încărcătura reprezentată de fiecare ocupant să nu depășească 40 kg. La cererea producătorului vehiculului, se poate face același lucru și pentru scaunele din spate.

Alternativ (la alegerea producătorului):

Se amplasează un obiect sau o persoană reprezentând o femeie adultă din a 5-a percentilă (1) pe fiecare pernă de scaun specificată de producător de pe același rând de scaune cu conducătorul auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producătorul vehiculului și acceptată de serviciul tehnic și de autoritatea de omologare. La cererea producătorului vehiculului, se poate face același lucru și pentru scaunele din spate;

| (f) | starea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță se verifică pentru toate locurile relevante, în condițiile de la literele (a)-(e). |
| --- | --- |

(f)

starea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță se verifică pentru toate locurile relevante, în condițiile de la literele (a)-(e).

2.   Al doilea nivel de avertizare se supune încercării în condițiile prevăzute la punctele 2.1-2.3 din prezenta anexă.

2.1.   Încercarea poziției de ședere a conducătorului auto

2.1.1.   Încercarea scaunului conducătorului auto atunci când centura de siguranță este decuplată înainte de începerea călătoriei

| (a) | Centura de siguranță a scaunului conducătorului auto nu este cuplată. |
| --- | --- |

(a)

Centura de siguranță a scaunului conducătorului auto nu este cuplată.

| (b) | Centurile de siguranță ale celorlalte scaune decât cel al conducătorului auto sunt cuplate. |
| --- | --- |

(b)

Centurile de siguranță ale celorlalte scaune decât cel al conducătorului auto sunt cuplate.

| (c) | Vehiculul este încercat și condus respectând una sau orice combinație dintre condițiile specificate la punctele 2.1.1.1-2.1.1.3 din prezenta anexă, la alegerea producătorului. |
| --- | --- |

(c)

Vehiculul este încercat și condus respectând una sau orice combinație dintre condițiile specificate la punctele 2.1.1.1-2.1.1.3 din prezenta anexă, la alegerea producătorului.

| (d) | Starea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță se verifică pentru scaunul conducătorului auto, în condițiile de la literele (a)-(c). |
| --- | --- |

(d)

Starea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță se verifică pentru scaunul conducătorului auto, în condițiile de la literele (a)-(c).

2.1.1.1.   Din poziția oprit, accelerați vehicul de încercare până la viteza de 25 –0/+10 km/h și continuați cu această viteză.

2.1.1.2.   Vehiculul de încercare este condus înainte cel puțin 500 m față poziția de pornire.

2.1.1.3.   Vehiculul se încearcă după ce s-a aflat cel puțin 60 de secunde în funcționare normală.

2.1.2.   Încercarea scaunului conducătorului auto atunci când centura de siguranță se decuplează în timpul călătoriei.

| (a) | Centurile de siguranță a scaunului conducătorului auto și ale celorlalte scaune decât cel al conducătorului auto sunt cuplate. |
| --- | --- |

(a)

Centurile de siguranță a scaunului conducătorului auto și ale celorlalte scaune decât cel al conducătorului auto sunt cuplate.

| (b) | Vehiculul este încercat și condus, la alegerea producătorului, în una dintre condițiile de la punctele 2.1.1.1-2.1.1.3 din prezenta anexă sau într-o combinație a acestor condiții. |
| --- | --- |

(b)

Vehiculul este încercat și condus, la alegerea producătorului, în una dintre condițiile de la punctele 2.1.1.1-2.1.1.3 din prezenta anexă sau într-o combinație a acestor condiții.

| (c) | Centura de siguranță a scaunului conducătorului auto se decuplează. |
| --- | --- |

(c)

Centura de siguranță a scaunului conducătorului auto se decuplează.

2.2.   Încercarea poziției (pozițiilor) de ședere din același rând cu scaunul conducătorului auto

2.2.1.   Încercarea scaunului (scaunelor) din același rând cu scaunul conducătorului auto atunci când centura de siguranță este decuplată înainte de începerea călătoriei:

| (a) | Centura (centurile) de siguranță a (ale) scaunului (scaunelor) din același rând cu cel al conducătorului auto este/sunt decuplată (decuplate). |
| --- | --- |

(a)

Centura (centurile) de siguranță a (ale) scaunului (scaunelor) din același rând cu cel al conducătorului auto este/sunt decuplată (decuplate).

| (b) | Centurile de siguranță ale celorlalte scaune decât scaunul (scaunele) din același rând cu cel al conducătorului auto sunt cuplate. |
| --- | --- |

(b)

Centurile de siguranță ale celorlalte scaune decât scaunul (scaunele) din același rând cu cel al conducătorului auto sunt cuplate.

| (c) | Se amplasează o masă de 40 kg pe scaunul (scaunele) de pe același rând cu scaunul conducătorului auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producător.
  Alternativ (la alegerea producătorului):
  Se amplasează un obiect sau o persoană reprezentând o femeie adultă din a 5-a percentilă pe fiecare pernă de scaun specificată de producător de pe același rând de scaune cu conducătorul auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producătorul vehiculului și acceptată de serviciul tehnic și de autoritatea de omologare. La cererea producătorului vehiculului, se poate face același lucru și pentru scaunele din spate. |
| --- | --- |

(c)

Se amplasează o masă de 40 kg pe scaunul (scaunele) de pe același rând cu scaunul conducătorului auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producător.

Alternativ (la alegerea producătorului):

Se amplasează un obiect sau o persoană reprezentând o femeie adultă din a 5-a percentilă pe fiecare pernă de scaun specificată de producător de pe același rând de scaune cu conducătorul auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producătorul vehiculului și acceptată de serviciul tehnic și de autoritatea de omologare. La cererea producătorului vehiculului, se poate face același lucru și pentru scaunele din spate.

| (d) | Vehiculul este încercat și condus, la alegerea producătorului, în una dintre condițiile de la punctele 2.1.1.1-2.1.1.3 din prezenta anexă sau într-o combinație din aceste condiții. |
| --- | --- |

(d)

Vehiculul este încercat și condus, la alegerea producătorului, în una dintre condițiile de la punctele 2.1.1.1-2.1.1.3 din prezenta anexă sau într-o combinație din aceste condiții.

| (e) | Starea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță pentru scaunul (scaunele) din același rând cu cel al conducătorului auto se verifică în condițiile de la literele (a)-(d). |
| --- | --- |

(e)

Starea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță pentru scaunul (scaunele) din același rând cu cel al conducătorului auto se verifică în condițiile de la literele (a)-(d).

2.2.2.   Încercarea poziției de ședere din același rând cu scaunul conducătorului auto atunci când centura de siguranță este decuplată în timpul călătoriei.

| (a) | Centurile de siguranță a scaunului conducătorului auto și ale celorlalte scaune decât cel al conducătorului auto sunt cuplate. |
| --- | --- |

(a)

Centurile de siguranță a scaunului conducătorului auto și ale celorlalte scaune decât cel al conducătorului auto sunt cuplate.

| (b) | Se amplasează o masă de 40 kg pe scaunul (scaunele) de pe același rând cu scaunul conducătorului auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producător.
  Alternativ (la alegerea producătorului):
  Se amplasează un obiect sau o persoană reprezentând o femeie adultă din a 5-a percentilă pe fiecare pernă de scaun specificată de producător de pe același rând de scaune cu conducătorul auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producătorul vehiculului și acceptată de serviciul tehnic și de autoritatea de omologare. La cererea producătorului vehiculului, se poate face același lucru și pentru scaunele din spate. |
| --- | --- |

(b)

Se amplasează o masă de 40 kg pe scaunul (scaunele) de pe același rând cu scaunul conducătorului auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producător.

Alternativ (la alegerea producătorului):

Se amplasează un obiect sau o persoană reprezentând o femeie adultă din a 5-a percentilă pe fiecare pernă de scaun specificată de producător de pe același rând de scaune cu conducătorul auto sau se simulează o stare a vehiculului în care pasagerii se află la bordul vehiculului printr-o metodă alternativă specificată de producătorul vehiculului și acceptată de serviciul tehnic și de autoritatea de omologare. La cererea producătorului vehiculului, se poate face același lucru și pentru scaunele din spate.

| (c) | Vehiculul este încercat și condus, la alegerea producătorului, în una dintre condițiile de la punctele 2.1.1.1-2.1.1.3 din prezenta anexă sau într-o combinație din aceste condiții. |
| --- | --- |

(c)

Vehiculul este încercat și condus, la alegerea producătorului, în una dintre condițiile de la punctele 2.1.1.1-2.1.1.3 din prezenta anexă sau într-o combinație din aceste condiții.

| (d) | Centura (centurile) de siguranță a (ale) scaunului (scaunelor) din același rând cu cel al conducătorului auto este/sunt decuplată (decuplate). |
| --- | --- |

(d)

Centura (centurile) de siguranță a (ale) scaunului (scaunelor) din același rând cu cel al conducătorului auto este/sunt decuplată (decuplate).

| (e) | Starea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță pentru scaunul (scaunele) din același rând cu cel al conducătorului auto se verifică pentru fiecare condiție de la literele (a)-(d). |
| --- | --- |

(e)

Starea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță pentru scaunul (scaunele) din același rând cu cel al conducătorului auto se verifică pentru fiecare condiție de la literele (a)-(d).

2.3.   Încercarea scaunelor din spate

| (a) | Cu vehiculul în stare staționară, se cuplează centurile de siguranță ale tuturor scaunelor. |
| --- | --- |

(a)

Cu vehiculul în stare staționară, se cuplează centurile de siguranță ale tuturor scaunelor.

| (b) | Vehiculul de încercare este pus și menținut în stare de funcționare normală. |
| --- | --- |

(b)

Vehiculul de încercare este pus și menținut în stare de funcționare normală.

| (c) | Se decuplează centura de siguranță a unuia dintre scaunele din spate. |
| --- | --- |

(c)

Se decuplează centura de siguranță a unuia dintre scaunele din spate.

| (d) | Se verifică funcționarea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță pentru toate pozițiile de ședere din toate rândurile de scaune. |
| --- | --- |

(d)

Se verifică funcționarea dispozitivului de avertizare privind portul centurii de siguranță pentru toate pozițiile de ședere din toate rândurile de scaune.

| (e) | Alternativ, la cererea producătorului vehiculului, se pot folosi procedurile de încercare specificate la punctele 2.2-2.2.2 pentru poziția (pozițiile) de ședere din același rând cu scaunul conducătorului auto. |
| --- | --- |

(e)

Alternativ, la cererea producătorului vehiculului, se pot folosi procedurile de încercare specificate la punctele 2.2-2.2.2 pentru poziția (pozițiile) de ședere din același rând cu scaunul conducătorului auto.

3.   Încercarea primului nivel de avertizare trebuie să aibă o durată cel puțin egală cu timpul specificat la punctul 8.4.2.3 din prezentul regulament pentru primul nivel de avertizare. Încercarea celui de al doilea nivel de avertizare poate fi inițiată după finalizarea încercării primului nivel de avertizare. Cu toate acestea, trebuie să se asigure faptul că al doilea nivel de avertizare înlocuiește primul nivel de avertizare atunci când primul nivel de avertizare este încă activ.

---

(1)  Specificațiile tehnice și desenele detaliate ale Hybrid III, care corespund principalelor dimensiuni ale unei femei medii din Statele Unite ale Americii, precum și specificațiile privind reglajul acestuia pentru această încercare, sunt depuse la Secretariatul General al Organizației Națiunilor Unite și pot fi consultate la cerere la secretariatul Comisiei Economice pentru Europa, Palais des Nations, Geneva, Elveția. Se poate utiliza o femeie cu greutatea între 46,7 și 51,25 kg și care are înălțimea între 139,7 și 150 cm.

---

| 27.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 109/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 109/100

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament ar trebui verificate în cea mai recentă versiune a documentului de situație al CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 132 al Comisiei Economice a Națiunilor Unite pentru Europa (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme referitoare la omologarea dispozitivelor de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) pentru vehicule grele, tractoare agricole și forestiere și utilaje mobile fără destinație rutieră echipate cu motoare cu aprindere prin compresie [2018/630]

Include toate textele valabile până la:

Seria 01 de amendamente aduse regulamentului: Data punerii în aplicare: 22 ianuarie 2015

CUPRINS

REGULAMENTUL

| 1. | Scop |
| --- | --- |

1.

| 2. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definiții |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

4.

| 5. | Marcaje și etichete |
| --- | --- |

5.

| 6. | Omologare |
| --- | --- |

6.

| 7. | Cerințe generale |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cerințe de performanță |
| --- | --- |

8.

| 9. | Cerințe privind durabilitatea |
| --- | --- |

9.

| 10. | Intervalul de aplicare |
| --- | --- |

10.

| 11. | Modificări aduse emisiilor de referință ale motoarelor |
| --- | --- |

11.

| 12. | Alegerea motoarelor de încercare și a combinației REC |
| --- | --- |

12.

| 13. | Specificații privind măsurarea emisiilor |
| --- | --- |

13.

| 14. | Familia de REC pentru reducerea particulelor |
| --- | --- |

14.

| 15. | Familia de REC pentru reducerea NOx |
| --- | --- |

15.

x

| 16. | Familia de REC pentru reducerea NOx și a particulelor în suspensie |
| --- | --- |

16.

x

| 17. | Combustibilul și consumul specific de combustibil |
| --- | --- |

17.

| 18. | Comportamentul în timpul funcționării și pericolele pentru siguranță |
| --- | --- |

18.

| 19. | Emisii sonore |
| --- | --- |

19.

| 20. | Instalarea unui REC |
| --- | --- |

20.

| 21. | Modificarea și extinderea omologării unui REC |
| --- | --- |

21.

| 22. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

22.

| 23. | Sancțiuni în cazul neconformității producției |
| --- | --- |

23.

| 24. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

24.

| 25. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice care efectuează încercările de omologare și ale autorităților de omologare de tip |
| --- | --- |

25.

| 26. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

26.

ANEXE

| 1. | Fișă de informații |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fișă de comunicare |
| --- | --- |

2.

| 3. | Act adițional la comunicare referitor la un tip de dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) conform Regulamentului nr. 132 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Organizarea mărcii de omologare de tip în cadrul sistemului REC |
| --- | --- |

4.

| 5. | Încercarea unui REC pentru reducerea particulelor (REC clasa I sau II) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Încercarea unui REC pentru reducerea NOx (REC clasa III) |
| --- | --- |

6.

x

| 7. | Încercarea unui REC pentru reducerea particulelor în suspensie și a NOx (REC clasa IV) |
| --- | --- |

7.

x

| 8. | Metode de încercare |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tabele de echivalență pentru valorile-limită |
| --- | --- |

9.

| 10. | Cerințele sistemului de diagnosticare a controlului NOx pentru REC de reducere a NOx sau a NOx și a particulelor care necesită un reactiv |
| --- | --- |

10.

x

x

x

| 11. | Instrucțiuni de instalare și operare |
| --- | --- |

11.

| 12. | Cerințe specifice privind omologarea unui REC în raport cu limitele de emisii prevăzute în seria 06 de amendamente aduse Regulamentului nr. 49 |
| --- | --- |

12.

1.   SCOP

Prezentul regulament asigură o metodă armonizată de clasificare, evaluare și omologare a sistemelor de postechipare destinate controlului emisiilor (REC) pentru particulele în suspensie (PM), pentru oxizii de azot (NOx) sau și pentru PM, și pentru NOx, precum și pentru determinarea nivelurilor de emisii ale motoarelor cu aprindere prin compresie folosite în scopurile indicate la punctul (2).

x

x

Regulamentul asigură un cadru pentru omologarea REC destinate diferitelor utilizări cu nivelurile de performanță de mediu corespunzătoare și pentru identificarea nivelurilor respective la omologarea de tip.

2.   DOMENIU DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică dispozitivelor de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) ce urmează a fi montate:

| 2.1. | Pe vehicule de categoria M2, M3 și N (1) și pe motoarele lor cu aprindere prin compresie, cu excepția vehiculelor omologate în temeiul Regulamentului nr. 83; |
| --- | --- |

2.1.

Pe vehicule de categoria M2, M3 și N (1) și pe motoarele lor cu aprindere prin compresie, cu excepția vehiculelor omologate în temeiul Regulamentului nr. 83;

2

3

1

| 2.2. | Pe motoare cu aprindere prin compresie cu o putere netă mai mare de 18 kW, dar de cel mult 560 kW, montate pe utilaje mobile fără destinație rutieră (1), operate la viteză variabilă; |
| --- | --- |

2.2.

Pe motoare cu aprindere prin compresie cu o putere netă mai mare de 18 kW, dar de cel mult 560 kW, montate pe utilaje mobile fără destinație rutieră (1), operate la viteză variabilă;

1

| 2.3. | Pe motoare cu aprindere prin compresie cu o putere netă mai mare de 18 kW, dar de cel mult 560 kW, montate pe utilaje mobile fără destinație rutieră (1), operate la viteză constantă; |
| --- | --- |

2.3.

Pe motoare cu aprindere prin compresie cu o putere netă mai mare de 18 kW, dar de cel mult 560 kW, montate pe utilaje mobile fără destinație rutieră (1), operate la viteză constantă;

1

| 2.4. | Pe motoare cu aprindere prin compresie cu o putere netă mai mare de 18 kW, dar de cel mult 560 kW, montate pe vehicule de categoria T (1). |
| --- | --- |

2.4.

Pe motoare cu aprindere prin compresie cu o putere netă mai mare de 18 kW, dar de cel mult 560 kW, montate pe vehicule de categoria T (1).

1

3.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament,

| 3.1. | „regenerare activă” înseamnă orice măsură suplimentară de inițiere a regenerării, pe un REC cu regenerare periodică sau continuă; |
| --- | --- |

3.1.

„regenerare activă” înseamnă orice măsură suplimentară de inițiere a regenerării, pe un REC cu regenerare periodică sau continuă;

| 3.2. | „factori de ajustare” înseamnă factor aditiv de ajustare la valoarea superioară și factor de ajustare la valoarea inferioară sau factori multiplicativi care trebuie să fie luați în considerare în timpul regenerării periodice; |
| --- | --- |

3.2.

„factori de ajustare” înseamnă factor aditiv de ajustare la valoarea superioară și factor de ajustare la valoarea inferioară sau factori multiplicativi care trebuie să fie luați în considerare în timpul regenerării periodice;

| 3.3. | „intervalul de aplicare” înseamnă intervalul de motoare cărora li se poate aplica un dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) omologat în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.3.

„intervalul de aplicare” înseamnă intervalul de motoare cărora li se poate aplica un dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) omologat în conformitate cu prezentul regulament;

| 3.4. | „dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) de clasa I” înseamnă un dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor menit să controleze doar emisiile de particule în suspensie și care nu mărește emisiile directe de NO2; |
| --- | --- |

3.4.

„dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) de clasa I” înseamnă un dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor menit să controleze doar emisiile de particule în suspensie și care nu mărește emisiile directe de NO2;

2

| 3.5. | „dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) de clasa IIA sau IIB” înseamnă un dispozitiv REC menit să controleze doar emisiile de particule în suspensie și care nu mărește emisiile directe de evacuare de NO2 cu un procent mai mare decât cel specificat la punctul 8.4.2, pe baza nivelului de referință de emisii de NO2 ale motorului; |
| --- | --- |

3.5.

„dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) de clasa IIA sau IIB” înseamnă un dispozitiv REC menit să controleze doar emisiile de particule în suspensie și care nu mărește emisiile directe de evacuare de NO2 cu un procent mai mare decât cel specificat la punctul 8.4.2, pe baza nivelului de referință de emisii de NO2 ale motorului;

2

2

| 3.6. | „dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) de clasa III” înseamnă un dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor menit să controleze doar emisiile de NOx; |
| --- | --- |

3.6.

„dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) de clasa III” înseamnă un dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor menit să controleze doar emisiile de NOx;

x

| 3.7. | „dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) de clasa IV” înseamnă un dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor menit să controleze atât emisiile de particule în suspensie, cât și emisiile de NOx; |
| --- | --- |

3.7.

„dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) de clasa IV” înseamnă un dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor menit să controleze atât emisiile de particule în suspensie, cât și emisiile de NOx;

x

| 3.8. | „regenerare continuă” înseamnă procesul de regenerare a unui sistem de posttratare a gazelor de evacuare care are loc fie în permanență, fie cel puțin o dată la fiecare ciclu de încercare aplicabil; |
| --- | --- |

3.8.

„regenerare continuă” înseamnă procesul de regenerare a unui sistem de posttratare a gazelor de evacuare care are loc fie în permanență, fie cel puțin o dată la fiecare ciclu de încercare aplicabil;

| 3.9. | „sistem de denitrificare” înseamnă un sistem de posttratare a gazelor de evacuare proiectat în vederea reducerii emisiilor de oxizi de azot (NOx) [de exemplu, catalizatori NOx simplificați activi și pasivi, sisteme de absorbție a NOx și sisteme de reducere catalitică selectivă (SCR)]; |
| --- | --- |

3.9.

„sistem de denitrificare” înseamnă un sistem de posttratare a gazelor de evacuare proiectat în vederea reducerii emisiilor de oxizi de azot (NOx) [de exemplu, catalizatori NOx simplificați activi și pasivi, sisteme de absorbție a NOx și sisteme de reducere catalitică selectivă (SCR)];

x

x

x

| 3.10. | „sistem de monitorizare pentru controlul emisiilor” înseamnă sistemul care monitorizează funcționarea măsurilor pentru controlul emisiilor puse în aplicare la nivelul motorului și/sau al sistemului REC, conform cerințelor de la punctul 18 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.10.

„sistem de monitorizare pentru controlul emisiilor” înseamnă sistemul care monitorizează funcționarea măsurilor pentru controlul emisiilor puse în aplicare la nivelul motorului și/sau al sistemului REC, conform cerințelor de la punctul 18 din prezentul regulament;

| 3.11. | „emisii de referință ale motorului” înseamnă emisiile unui anumit motor sau sistem motor fără niciun dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor. Pentru motoarele fără posttratare, emisiile de referință ale motorului sunt egale cu emisiile brute de ieșire ale motorului. Pentru motoarele cu posttratare, emisiile de referință ale motorului sunt egale cu emisiile de evacuare din aval față de sistemul de posttratare; |
| --- | --- |

3.11.

„emisii de referință ale motorului” înseamnă emisiile unui anumit motor sau sistem motor fără niciun dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor. Pentru motoarele fără posttratare, emisiile de referință ale motorului sunt egale cu emisiile brute de ieșire ale motorului. Pentru motoarele cu posttratare, emisiile de referință ale motorului sunt egale cu emisiile de evacuare din aval față de sistemul de posttratare;

| 3.12. | „familie de motoare” înseamnă un grup de sisteme motoare realizate de același producător care, prin felul în care sunt proiectate, astfel cum este definit la punctul 7 din Regulamentul nr. 49 sau la punctul 7 din Regulamentul nr. 96, după caz, au caracteristici similare în ceea ce privește emisiile de evacuare. Toate motoarele din aceeași familie trebuie să respecte limitele de emisii aplicabile; |
| --- | --- |

3.12.

„familie de motoare” înseamnă un grup de sisteme motoare realizate de același producător care, prin felul în care sunt proiectate, astfel cum este definit la punctul 7 din Regulamentul nr. 49 sau la punctul 7 din Regulamentul nr. 96, după caz, au caracteristici similare în ceea ce privește emisiile de evacuare. Toate motoarele din aceeași familie trebuie să respecte limitele de emisii aplicabile;

| 3.13. | „sistem motor” înseamnă motorul, sistemul de control al emisiilor și interfața de comunicare (hardware și mesaje) între unitatea/unitățile de control electronic al motorului (ECU) și orice alt sistem de propulsie sau unitate de control al vehiculului; |
| --- | --- |

3.13.

„sistem motor” înseamnă motorul, sistemul de control al emisiilor și interfața de comunicare (hardware și mesaje) între unitatea/unitățile de control electronic al motorului (ECU) și orice alt sistem de propulsie sau unitate de control al vehiculului;

| 3.14. | „ESC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 13 moduri cu stare stabilă, care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente la Regulamentul nr. 49; |
| --- | --- |

3.14.

„ESC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 13 moduri cu stare stabilă, care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente la Regulamentul nr. 49;

| 3.15. | „ETC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 1 800 de moduri tranzitorii secundă cu secundă, care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente aduse Regulamentului nr. 49; |
| --- | --- |

3.15.

„ETC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 1 800 de moduri tranzitorii secundă cu secundă, care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente aduse Regulamentului nr. 49;

| 3.16. | „poluanți gazoși” înseamnă monoxid de carbon, hidrocarburi (presupunând un raport de CH1,85 pentru motorină), oxizi de azot (NOx, exprimați ca echivalent de NO2) și dioxid de azot (NO2); |
| --- | --- |

3.16.

„poluanți gazoși” înseamnă monoxid de carbon, hidrocarburi (presupunând un raport de CH1,85 pentru motorină), oxizi de azot (NOx, exprimați ca echivalent de NO2) și dioxid de azot (NO2);

1,85

x

2

2

| 3.17. | „stare de încărcare” înseamnă încărcarea particulelor în suspensie stocate în orice moment într-un sistem de reducere a particulelor (precum un filtru), exprimate ca procent din încărcarea maximă a particulelor în suspensie ce pot fi stocate în sistem în condiții specifice de utilizare, fără a se iniția măsuri de regenerare externă; |
| --- | --- |

3.17.

„stare de încărcare” înseamnă încărcarea particulelor în suspensie stocate în orice moment într-un sistem de reducere a particulelor (precum un filtru), exprimate ca procent din încărcarea maximă a particulelor în suspensie ce pot fi stocate în sistem în condiții specifice de utilizare, fără a se iniția măsuri de regenerare externă;

| 3.18. | „producător” înseamnă persoana sau organismul responsabil față de autoritatea de omologare de tip pentru toate aspectele omologării de tip, care poate demonstra că deține caracteristicile și mijloacele necesare pentru a realiza evaluarea calității și conformitatea producției. Această persoană sau acest organism nu trebuie neapărat să ia parte la toate etapele de producție a vehiculului, sistemului, componentei sau unității tehnice separate care face obiectul procesului de omologare; |
| --- | --- |

3.18.

„producător” înseamnă persoana sau organismul responsabil față de autoritatea de omologare de tip pentru toate aspectele omologării de tip, care poate demonstra că deține caracteristicile și mijloacele necesare pentru a realiza evaluarea calității și conformitatea producției. Această persoană sau acest organism nu trebuie neapărat să ia parte la toate etapele de producție a vehiculului, sistemului, componentei sau unității tehnice separate care face obiectul procesului de omologare;

| 3.19. | „instalator” înseamnă o persoană sau un organism responsabil pentru montarea corectă și în siguranță a REC omologat; |
| --- | --- |

3.19.

„instalator” înseamnă o persoană sau un organism responsabil pentru montarea corectă și în siguranță a REC omologat;

| 3.20. | „sistem de diagnosticare pentru controlul emisiilor de NOx (NCD)” înseamnă un sistem al REC care are capacitatea de:






  (a) | a detecta funcționarea defectuoasă a sistemului de control al NOx; |
| --- | --- | --- |

3.20.

„sistem de diagnosticare pentru controlul emisiilor de NOx (NCD)” înseamnă un sistem al REC care are capacitatea de:

x

(a)

a detecta funcționarea defectuoasă a sistemului de control al NOx;

x

| (b) | a identifica posibilele funcționări defectuoase ale controlului NOx prin stocarea informațiilor în memoria calculatorului și/sau comunicarea acestor informații altor sisteme; |
| --- | --- |

(b)

a identifica posibilele funcționări defectuoase ale controlului NOx prin stocarea informațiilor în memoria calculatorului și/sau comunicarea acestor informații altor sisteme;

x

| 3.21. | „REC cu reducerea NOx” înseamnă un REC eficient în ceea ce privește reducerea emisiilor masice de NOx, această caracteristică calificându-l să fie certificat ca respectând categoria de clasificare, astfel cum este definită în prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.21.

„REC cu reducerea NOx” înseamnă un REC eficient în ceea ce privește reducerea emisiilor masice de NOx, această caracteristică calificându-l să fie certificat ca respectând categoria de clasificare, astfel cum este definită în prezentul regulament;

x

x

| 3.22. | „familie de REC cu reducerea NOx” înseamnă o familie de sisteme de reducere a NOx care sunt identice din punct de vedere tehnic în ceea ce privește funcționarea, în conformitate cu punctul 15 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.22.

„familie de REC cu reducerea NOx” înseamnă o familie de sisteme de reducere a NOx care sunt identice din punct de vedere tehnic în ceea ce privește funcționarea, în conformitate cu punctul 15 din prezentul regulament;

x

x

| 3.23. | „NRSC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în moduri cu stare stabilă, definite și care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente aduse Regulamentului nr. 96; |
| --- | --- |

3.23.

„NRSC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în moduri cu stare stabilă, definite și care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente aduse Regulamentului nr. 96;

| 3.24. | „NRTC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 1 173 de moduri tranzitorii secundă cu secundă, care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente aduse Regulamentului nr. 96; |
| --- | --- |

3.24.

„NRTC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 1 173 de moduri tranzitorii secundă cu secundă, care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente aduse Regulamentului nr. 96;

| 3.25. | „sistem de bord de avertizare a operatorului” înseamnă un dispozitiv care detectează funcționarea incorectă sau eliminarea REC; |
| --- | --- |

3.25.

„sistem de bord de avertizare a operatorului” înseamnă un dispozitiv care detectează funcționarea incorectă sau eliminarea REC;

| 3.26. | „motor prototip” reprezintă un motor selectat dintr-o familie de motoare astfel încât caracteristicile sale în ceea ce privește emisiile să fie reprezentative pentru familia de motoare respectivă; |
| --- | --- |

3.26.

„motor prototip” reprezintă un motor selectat dintr-o familie de motoare astfel încât caracteristicile sale în ceea ce privește emisiile să fie reprezentative pentru familia de motoare respectivă;

| 3.27. | „particule în suspensie” înseamnă masa oricărui material colectată pe un anumit mediu de filtrare, definită în seria relevantă de amendamente aduse regulamentelor nr. 49 sau nr. 96; |
| --- | --- |

3.27.

„particule în suspensie” înseamnă masa oricărui material colectată pe un anumit mediu de filtrare, definită în seria relevantă de amendamente aduse regulamentelor nr. 49 sau nr. 96;

| 3.28. | „REC cu reducere a particulelor” înseamnă un REC eficient în ceea ce privește reducerea emisiilor masice de particule sau reducerea numărului de particule, această caracteristică calificându-l să fie certificat ca respectând categoria de clasificare, astfel cum este definită în prezentul regulament. Sistemul de regenerare și strategia fac parte din REC pentru reducerea particulelor; |
| --- | --- |

3.28.

„REC cu reducere a particulelor” înseamnă un REC eficient în ceea ce privește reducerea emisiilor masice de particule sau reducerea numărului de particule, această caracteristică calificându-l să fie certificat ca respectând categoria de clasificare, astfel cum este definită în prezentul regulament. Sistemul de regenerare și strategia fac parte din REC pentru reducerea particulelor;

| 3.29. | „familie de REC cu reducere a particulelor” înseamnă o familie de sisteme de reducere a particulelor care sunt identice din punct de vedere tehnic în ceea ce privește funcționarea, în conformitate cu punctul 14 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.29.

„familie de REC cu reducere a particulelor” înseamnă o familie de sisteme de reducere a particulelor care sunt identice din punct de vedere tehnic în ceea ce privește funcționarea, în conformitate cu punctul 14 din prezentul regulament;

| 3.30. | „regenerare periodică” înseamnă procesul de regenerare a unui dispozitiv de control al emisiilor care are loc periodic, de regulă, la mai puțin de 100 de ore de funcționare normală a motorului. În timpul ciclurilor în care are loc regenerarea, standardele privind emisiile pot fi depășite; |
| --- | --- |

3.30.

„regenerare periodică” înseamnă procesul de regenerare a unui dispozitiv de control al emisiilor care are loc periodic, de regulă, la mai puțin de 100 de ore de funcționare normală a motorului. În timpul ciclurilor în care are loc regenerarea, standardele privind emisiile pot fi depășite;

| 3.31. | „număr de particule” înseamnă numărul de particule definit în seria relevantă de amendamente la Regulamentul nr. 49; |
| --- | --- |

3.31.

„număr de particule” înseamnă numărul de particule definit în seria relevantă de amendamente la Regulamentul nr. 49;

| 3.32. | „reactiv” reprezintă orice mediu stocat la bordul vehiculului într-un rezervor și care este furnizat sistemului de posttratare a gazelor de evacuare (dacă este cazul) la comanda sistemului de control al emisiilor; |
| --- | --- |

3.32.

„reactiv” reprezintă orice mediu stocat la bordul vehiculului într-un rezervor și care este furnizat sistemului de posttratare a gazelor de evacuare (dacă este cazul) la comanda sistemului de control al emisiilor;

| 3.33. | „eficiența reducerii” înseamnă raportul dintre emisiile în aval față de sistemul REC (EREC) și emisiile de referință ale motorului (EBase), ambele măsurate conform procedurilor definite în prezentul regulament și calculate conform punctului 8.3.4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.33.

„eficiența reducerii” înseamnă raportul dintre emisiile în aval față de sistemul REC (EREC) și emisiile de referință ale motorului (EBase), ambele măsurate conform procedurilor definite în prezentul regulament și calculate conform punctului 8.3.4 din prezentul regulament;

REC

Base

| 3.34. | „nivelul reducerii” înseamnă eficiența reducerii, în procente, care trebuie atinsă de dispozitivul de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) pentru a fi certificat ca îndeplinind nivelul de reducere specificat la punctul 8.3 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.34.

„nivelul reducerii” înseamnă eficiența reducerii, în procente, care trebuie atinsă de dispozitivul de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) pentru a fi certificat ca îndeplinind nivelul de reducere specificat la punctul 8.3 din prezentul regulament;

| 3.35. | „dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC)” înseamnă orice sistem de reducere a particulelor, sistem de reducere a NOx sau o combinație a acestora, utilizat în vederea postechipării. Aceasta include orice senzori și software esențiale pentru funcționarea dispozitivului. Sistemele care modifică doar controalele existente ale sistemului motor nu sunt considerate REC; |
| --- | --- |

3.35.

„dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC)” înseamnă orice sistem de reducere a particulelor, sistem de reducere a NOx sau o combinație a acestora, utilizat în vederea postechipării. Aceasta include orice senzori și software esențiale pentru funcționarea dispozitivului. Sistemele care modifică doar controalele existente ale sistemului motor nu sunt considerate REC;

x

| 3.36. | „instrument de scanare” înseamnă un echipament extern de încercare folosit pentru comunicarea cu sistemul NCD din exterior;






  3.36.1. | „instrument de scanare generic” înseamnă un dispozitiv de scanare disponibil public, capabil să citească mesaje de eroare; |
| --- | --- | --- |

3.36.

„instrument de scanare” înseamnă un echipament extern de încercare folosit pentru comunicarea cu sistemul NCD din exterior;

3.36.1.

„instrument de scanare generic” înseamnă un dispozitiv de scanare disponibil public, capabil să citească mesaje de eroare;

| 3.36.2. | „instrument de scanare patentat” înseamnă un instrument de scanare folosit doar de producătorul REC și de reprezentantul său autorizat, capabil să citească mesaje de eroare și să permită pornirea motorului după activarea sistemului de implicare a operatorului; |
| --- | --- |

3.36.2.

„instrument de scanare patentat” înseamnă un instrument de scanare folosit doar de producătorul REC și de reprezentantul său autorizat, capabil să citească mesaje de eroare și să permită pornirea motorului după activarea sistemului de implicare a operatorului;

| 3.37. | „WHSC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 13 moduri cu stare stabilă, definit și care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente la Regulamentul nr. 49; |
| --- | --- |

3.37.

„WHSC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 13 moduri cu stare stabilă, definit și care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente la Regulamentul nr. 49;

| 3.38. | „WHTC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 1 800 de moduri tranzitorii secundă cu secundă, care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente la Regulamentul nr. 49. |
| --- | --- |

3.38.

„WHTC” înseamnă un ciclu de încercări ce constă în 1 800 de moduri tranzitorii secundă cu secundă, care se aplică în conformitate cu seria relevantă de amendamente la Regulamentul nr. 49.

4.   CEREREA DE OMOLOGARE

4.1.   Cererea de omologare de tip a unui REC trebuie depusă de producător sau de reprezentantul său autorizat.

4.2.   Fiecare REC este însoțit de informațiile următoare:

| (a) | denumirea sau marca comercială a producătorului; |
| --- | --- |

(a)

denumirea sau marca comercială a producătorului;

| (b) | marca și codul de identificare a componentei pentru REC, astfel cum sunt menționate în fișa de informații emisă în conformitate cu modelul din anexa 1; |
| --- | --- |

(b)

marca și codul de identificare a componentei pentru REC, astfel cum sunt menționate în fișa de informații emisă în conformitate cu modelul din anexa 1;

| (c) | intervalul aplicării (astfel cum este definit la punctul 10 din prezentul regulament), inclusiv anul fabricației, pentru care este omologat REC, inclusiv, acolo unde este cazul, un marcaj de identificare a măsurii în care REC este adecvat pentru montarea pe un vehicul echipat cu un sistem de diagnosticare la bord (OBD); |
| --- | --- |

(c)

intervalul aplicării (astfel cum este definit la punctul 10 din prezentul regulament), inclusiv anul fabricației, pentru care este omologat REC, inclusiv, acolo unde este cazul, un marcaj de identificare a măsurii în care REC este adecvat pentru montarea pe un vehicul echipat cu un sistem de diagnosticare la bord (OBD);

| (d) | manualul de instrucțiuni pentru instalarea postechipare; |
| --- | --- |

(d)

manualul de instrucțiuni pentru instalarea postechipare;

| (e) | manualul de service pentru utilizatorul final, inclusiv instrucțiuni de întreținere. |
| --- | --- |

(e)

manualul de service pentru utilizatorul final, inclusiv instrucțiuni de întreținere.

4.3.   Solicitantul furnizează fișa de informații conform anexei 1 la prezentul regulament. De asemenea, solicitantul furnizează un eșantion (eșantioane) de REC, pentru a fi supus(e) încercărilor și a fi păstrat(e) de serviciul tehnic timp de cel puțin cinci ani de la data omologării de tip.

5.   MARCAJE ȘI ETICHETE

5.1.   Toate dispozitivele REC sunt marcate cu denumirea comercială sau marca producătorului de postechipare indicat în anexa 1 la prezentul regulament, precum și cu codul de identificare a componentei, astfel cum este inclus în fișa de informații emisă în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

5.2.   Toate dispozitivele REC sunt identificate printr-o etichetă pe care se indică marca de omologare, inclusiv clasa, conform dispozițiilor din anexa 4. Această etichetă trebuie să fie atașată permanent la REC și trebuie să fie clar lizibilă după montarea REC.

5.2.1.   Pentru a asigura vizibilitatea unei astfel de etichete pe un sistem instalat, producătorul poate furniza un duplicat al etichetei, pentru a fi montat de către instalatorul REC. Pe eticheta respectivă se menționează în mod clar cuvântul „duplicat”.

5.2.2.   Etichetele trebuie să reziste pe toată durata de utilizare a dispozitivului. Etichetele trebuie să fie lizibile, iar literele și cifrele nu trebuie să poată fi șterse. Pe lângă aceasta, etichetele trebuie amplasate astfel încât să reziste pe întreaga durată de viață a dispozitivului și să nu poată fi îndepărtate fără a fi distruse sau deformate.

5.3.   Marca de omologare se compune din:

| (a) | un cerc în interiorul căruia se plasează litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care acordă omologarea (2). |
| --- | --- |

(a)

un cerc în interiorul căruia se plasează litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care acordă omologarea (2).

2

| (b) | numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare în partea dreaptă a cercului menționat în anexa 4 la prezentul regulament. Numărul de omologare apare în formularul de comunicare pentru acest tip (a se vedea punctul 6.2 din prezentul regulament și anexa 2 la acesta) precedat de două cifre care indică cea mai recentă serie de amendamente la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare în partea dreaptă a cercului menționat în anexa 4 la prezentul regulament. Numărul de omologare apare în formularul de comunicare pentru acest tip (a se vedea punctul 6.2 din prezentul regulament și anexa 2 la acesta) precedat de două cifre care indică cea mai recentă serie de amendamente la prezentul regulament;

| (c) | clasa REC. |
| --- | --- |

(c)

clasa REC.

5.4.   Eșantioanele REC pentru încercarea în vederea omologării trebuie să fie identificate în mod clar, cel puțin cu numele solicitantului și cu referința solicitării.

6.   OMOLOGARE

6.1.   Omologarea de tip se acordă dacă REC îndeplinește cerințele din prezentul regulament.

6.2.   Fiecărui REC omologat îi este atribuit un număr de omologare. Primele două cifre ale acestui număr (în prezent 01, corespunzătoare acestei serii de amendamente) indică seria de amendamente care cuprind cele mai recente amendamente tehnice majore la regulament la momentul acordării omologării. Același număr de omologare de tip nu poate fi atribuit unui alt REC.

6.3.   Omologarea sau refuzul omologării ori extinderea omologării unui REC în conformitate cu prezentul regulament este comunicată părților contractante ale acordului care aplică prezentului regulament, printr-un formular de comunicare conform modelului menționat în anexa 2 la prezentul regulament.

7.   CERINȚE GENERALE

7.1.   Un REC omologat în conformitate cu prezentul regulament este conceput, construit și poate fi montat astfel încât solicitarea să poată respecta normele prevăzute în prezentul regulament pe parcursul duratei normale de viață a REC, în condiții normale de utilizare.

7.2.   Un REC omologat în conformitate cu prezentul regulament va fi durabil. Aceasta înseamnă că este conceput, construit și poate fi montat astfel încât să se obțină o rezistență rezonabilă la fenomene precum coroziunea, oxidarea, vibrațiile și stresul mecanic la care va fi expus în condiții normale de utilizare. Cerințele specifice privind durabilitatea sunt prevăzute la punctul 9 din prezentul regulament.

7.3.   Producătorul REC furnizează documentație de instalare care asigură că REC funcționează, atunci când este instalat în vehicul sau în utilaj, împreună cu componentele necesare ale utilajului, într-un mod care să fie conform cu cerințele de la punctele 7, 8 și 9 din prezentul regulament. Această documentație include cerințele tehnice detaliate și particularitățile REC (software, hardware și comunicații) necesare pentru instalarea corectă a REC în utilaj.

7.4.   Nu sunt permise dispozitive care să conturneze REC sau care să reducă eficiența acestuia.

7.5.   Un REC omologat în conformitate cu prezentul regulament este prevăzut cu un sistem de bord de avertizare a operatorului, care semnalează conducătorului prezența unei erori ce afectează eficiența REC.

7.5.1.   Un REC pentru reducerea particulelor este echipat cu un dispozitiv de monitorizare care detectează funcționarea incorectă sau eliminarea REC și care declanșează o alarmă sonoră și/sau vizuală pentru operator. În cazul unui REC pentru reducerea particulelor pe bază de reactiv, dispozitivul de monitorizare poate întrerupe introducerea oricărui reactiv sau aditiv, dacă este necesar. Sistemul de avertizare se poate baza, de exemplu, pe măsurarea continuă a contrapresiunii de evacuare a motorului.

7.5.2.   Cerințe specifice aplicabile REC pentru reducerea NOx sunt prezentate la punctul 7.7 de mai jos și în anexa 10 la prezentul regulament.

x

7.5.2.1.   Strategia de control al NOx a REC trebuie să fie operațională în toate condițiile de mediu care se regăsesc în mod obișnuit pe teritoriile părților contractante, în special la temperaturi ambientale scăzute.

x

7.5.3.   REC cu reducere combinată a particulelor în suspensie și a NOx (REC clasa IV) respectă dispozițiile de la punctele 7.5.1, 7.5.2 și 7.5.2.1 din prezentul regulament.

x

7.5.4.   Filtrul unui REC pentru reducerea particulelor sau al unui REC cu reducere combinată a particulelor în suspensie și a NOx este conceput și construit astfel încât să poată fi instalat într-o singură direcție. Inversarea intenționată sau neintenționată a filtrului este imposibilă din punct de vedere fizic.

x

7.6.   Cerințe specifice pentru REC care necesită un reactiv sau un aditiv.

7.6.1.   Fiecare rezervor de stocare separat instalat pe un vehicul sau pe un utilaj include mijloace de prelevare a unui eșantion din orice fluid aflat în interiorul rezervorului. Punctul de prelevare trebuie să fie ușor accesibil, fără a se utiliza instrumente sau dispozitive speciale.

7.6.2.   Conducătorul sau operatorul utilajului este informat cu privire la nivelul de reactiv sau de aditiv din rezervorul de stocare de pe vehicul sau de pe utilaj, printr-o indicație mecanică sau electronică specifică, în conformitate cu anexa 10 la prezentul regulament. Indicatorul nivelului de reactiv și indicatorul de avertizare sunt amplasate în apropierea indicatorului nivelului de combustibil.

7.6.3.   Caracteristicile reactivului, inclusiv tipul reactivului, informațiile referitoare la concentrația acestuia atunci când este în soluție, temperaturile sale de funcționare și trimiterea la standardele internaționale pentru compoziția și calitatea acestuia trebuie să fie precizate de producătorul REC în anexa 1 la prezentul regulament.

7.6.4.   Informațiile scrise care descriu în detaliu caracteristicile funcționale ale sistemului de avertizare a operatorului definit la punctul 4 din anexa 10 la prezentul regulament și ale sistemului de implicare a operatorului definit la punctul 5 din anexa 10 la prezentul regulament se furnizează autorității de omologare de tip la momentul omologării de tip.

7.6.5.   Protecția reactivului împotriva înghețului

7.6.5.1.   Este permisă utilizarea unui rezervor de reactiv și a unui sistem de dozare încălzite sau neîncălzite. Un sistem încălzit trebuie să respecte cerințele de la punctul 7.6.5.2.2 din prezentul regulament. Un sistem neîncălzit trebuie să respecte cerințele de la punctul 6 din anexa 10 la prezentul regulament. Utilizarea unui rezervor de reactiv și a unui sistem de dozare neîncălzite se indică în instrucțiunile scrise destinate conducătorului sau operatorului vehiculului sau utilajului.

7.6.5.2.   Rezervorul de reactiv și sistemul de dozare

7.6.5.2.1.   În cazul în care reactivul a înghețat, acesta trebuie să fie disponibil pentru utilizare în maximum 70 de minute de la pornirea vehiculului sau a utilajului la o temperatură ambiantă de 266 K (– 7 °C).

7.6.5.2.2.   Criterii de proiectare pentru un sistem încălzit

7.6.5.2.2.1.   Rezervorul de reactiv și sistemul de dozare se climatizează la 255 K (–18 °C), timp de 72 de ore sau până când reactivul devine solid, oricare dintre acestea survine mai întâi.

7.6.5.2.2.2.   După perioada de climatizare de la punctul 7.6.5.2.2.1 de mai sus, vehiculul/utilajul/motorul se pornește și funcționează la o temperatură ambiantă de 266 K (– 7 °C) sau mai scăzută, după cum urmează: 10-20 de minute la ralanti, apoi până la 50 de minute la cel mult 40 % din sarcina nominală.

7.6.5.2.2.3.   La încheierea procedurii de încercare de la punctul 7.6.5.2.2.2 de mai sus, sistemul de dozare a reactivului trebuie să fie pe deplin funcțional.

7.6.5.2.3.   Evaluarea criteriilor de proiectare se poate realiza într-o celulă de încercare dintr-o cameră frigorifică, utilizând un vehicul sau un utilaj întreg sau părți reprezentative pentru cele care urmează să fie instalate pe un vehicul sau utilaj, sau pe baza încercărilor pe teren.

7.7.   Cerințe privind măsurile de control al NOx pentru REC care necesită un reactiv

x

7.7.1.   Producătorul REC furnizează informații care descriu integral caracteristicile de funcționare ale măsurilor de control al NOx cu ajutorul documentelor prezentate în anexa 1.

x

7.7.2.   REC trebuie să fie echipat cu un sistem de diagnosticare pentru controlul emisiilor de NOx (NCD) capabil să identifice funcționările defectuoase ale controlului emisiilor de NOx. NCD este proiectat, construit și instalat astfel încât să poată îndeplini cerințele de la punctul 7 din prezentul regulament pe parcursul duratei normale de utilizare a REC, în condiții normale de utilizare.

x

x

7.7.2.1.   Sistemul NCD este funcțional la:

| (a) | temperaturi ambiante cuprinse între 266 K și 308 K (– 7 °C și 35 °C); |
| --- | --- |

(a)

temperaturi ambiante cuprinse între 266 K și 308 K (– 7 °C și 35 °C);

| (b) | altitudini sub 1 600 m; |
| --- | --- |

(b)

altitudini sub 1 600 m;

| (c) | temperatura agentului de răcire a motorului peste 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(c)

temperatura agentului de răcire a motorului peste 343 K (70 °C).

Prezentul punct nu se aplică în cazul monitorizării nivelului de reactiv din rezervorul de stocare, caz în care monitorizarea se efectuează în toate condițiile în care măsurarea este realizabilă din punct de vedere tehnic (de exemplu, în toate condițiile în care reactivul lichid nu este înghețat).

7.7.3.   Sistemul NCD îndeplinește cerințele din anexa 10.

7.8.   Cerințe privind întreținerea

7.8.1.   Producătorul REC furnizează instrucțiuni scrise privind sistemul REC și funcționarea sa corectă, care vor fi transmise tuturor conducătorilor sau operatorilor vehiculelor sau utilajelor.

Aceste instrucțiuni precizează că, în cazul în care sistemul REC nu funcționează corect, conducătorul sau operatorul este avertizat în acest sens prin sistemul de avertizare a operatorului, iar activarea sistemului de implicare a operatorului drept consecință a ignorării acestui avertisment determină imposibilitatea repornirii vehiculului sau a utilajului.

7.8.2.   Instrucțiunile indică cerințele de întreținere și exploatare corespunzătoare ale REC în scopul menținerii performanțelor acestuia în ceea ce privește emisiile, inclusiv utilizarea corespunzătoare a reactivilor consumabili.

7.8.3.   Instrucțiunile sunt redactate într-o manieră clară și fără termeni tehnici, în aceeași limbă ca cea din manualul de utilizare a vehiculului sau a utilajului.

7.8.4.   Instrucțiunile specifică dacă reactivii consumabili trebuie completați de către conducător sau operator la intervale normale de întreținere. Instrucțiunile specifică, de asemenea, calitatea necesară a reactivului. Acestea indică modalitatea de realimentare a rezervorului de reactiv de către conducător sau operator. De asemenea, informațiile indică rata probabilă de consum al reactivului și frecvența de realimentare.

7.8.5.   Instrucțiunile specifică faptul că utilizarea și completarea reactivului necesar în funcție de specificațiile corecte sunt esențiale pentru ca vehiculul sau utilajul să îndeplinească cerințele necesare în scopul eliberării omologării REC pentru vehiculul sau utilajul în cauză.

7.8.6.   Instrucțiunile specifică faptul că utilizarea unui vehicul sau a unui utilaj care nu consumă reactiv, în condițiile în care acesta din urmă este necesar pentru reducerea emisiilor, poate fi considerată infracțiune.

7.8.7.   Instrucțiunile explică modul de funcționare a sistemelor de avertizare și implicare a operatorului. În plus, sunt explicate consecințele (din punctul de vedere al performanțelor vehiculului și al înregistrării defecțiunilor) ignorării sistemului de avertizare și ale nealimentării cu reactiv sau ale nerezolvării problemelor.

7.9.   Omologarea este condiționată de respectarea dispozițiilor de mai jos.

7.9.1.   Producătorul furnizează instrucțiuni scrise de întreținere, pe care instalatorul le va înmâna conducătorului sau operatorului.

7.9.2.   Producătorul furnizează documente de instalare pentru REC.

7.9.3.   Producătorul furnizează instrucțiuni privind sistemul de avertizare a operatorului, sistemul de implicare și protecția reactivului împotriva înghețului (dacă este cazul), pe care instalatorul le va transmite atelierului sau conducătorului ori operatorului, după caz.

7.9.4.   Producătorul furnizează instalatorului o declarație scrisă, pe care acesta o va înmâna conducătorului sau operatorului, privind condițiile normale de utilizare (intervalul de temperatură, condițiile de mediu etc.) în care REC va funcționa corect.

8.   CERINȚE DE PERFORMANȚĂ

8.1.   REC omologate în temeiul prezentului regulament îndeplinesc toate criteriile de mai jos:

| (a) | valorile-limită de emisii astfel cum sunt specificate la punctul 8.2; |
| --- | --- |

(a)

valorile-limită de emisii astfel cum sunt specificate la punctul 8.2;

| (b) | nivelurile de reducere, astfel cum sunt specificate la punctul 8.3; |
| --- | --- |

(b)

nivelurile de reducere, astfel cum sunt specificate la punctul 8.3;

| (c) | cerințele în ceea ce privește emisiile de NO2, astfel cum sunt specificate la punctul 8.4; |
| --- | --- |

(c)

cerințele în ceea ce privește emisiile de NO2, astfel cum sunt specificate la punctul 8.4;

2

| (d) | cerințele în ceea ce privește emisiile secundare, astfel cum sunt specificate la punctul 8.6. |
| --- | --- |

(d)

cerințele în ceea ce privește emisiile secundare, astfel cum sunt specificate la punctul 8.6.

8.2.   Valori-limită

Sistemul motor postechipat nu depășește limitele de emisii pentru poluanții relevanți (NOx sau particulele în suspensie sau pentru ambele, după cum este cazul pentru clasa de REC) într-o fază mai strictă a emisiilor, astfel cum se prevede la Regulamentul nr. 49 sau la Regulamentul nr. 96, după caz, măsurate conform procedurii/procedurilor de încercare asociate valorilor limită ce trebuie respectate. Sistemul motor postechipat îndeplinește cel puțin limitele de emisii pentru faza la care a fost omologat motorul de bază, pentru fiecare dintre ceilalți poluanți controlați relevanți pentru faza respectivă.

x

8.2.1.   Cerințele pentru fiecare clasă de REC, din punctul de vedere al respectării limitelor următoarei faze mai stricte a emisiilor, sunt ilustrate în tabelele din anexa 9 la prezentul regulament.

8.2.2.   În cazul unui motor care nu este omologat de tip conform cerințelor Regulamentului nr. 49 sau ale Regulamentului nr. 96, emisiile fiecărui poluant reglementat (CO, HC, NOx și particule în suspensie) în starea inițială nu trebuie să depășească valorile-limită pentru faza de emisii aflată imediat sub cea pentru care se solicită certificarea REC.

x

8.3.   Nivelurile de reducere și eficiența reducerii

8.3.1.   Nivelul de reducere al unui sistem REC este caracterizat prin eficiența sa în materie de reducere, astfel cum se descrie în tabelul 1:

Tabelul 1

Tabelul 1

Niveluri de reducere

Niveluri de reducere

| | Eficiența minimă a reducerii (%) |
| --- | --- |
| Masa particulelor | NOX |
| Nivel reducere 01 | 90 | 60 |

Eficiența minimă a reducerii (%)

Masa particulelor

NOX

X

Nivel reducere 01

90

60

8.3.2.   Eficiența reducerii se determină comparând emisiile măsurate în ciclul WHTC ponderat pentru REC aplicat motoarelor de mare tonaj sau în ciclul NRTC ponderat pentru REC aplicat utilajelor mobile fără destinație rutieră sau motoarelor de tractoare agricole și forestiere. Eficiența reducerii se calculează conform definiției de la punctul 8.3.4 din prezentul regulament.

8.3.3.   În scopurile prezentului regulament, eficiența reducerii pentru NOx se aplică sistemelor ce vizează reducerea NOx, iar nivelul de reducere a particulelor în suspensie, sistemelor ce vizează reducerea particulelor în suspensie. Pentru REC de clasa IV, se respectă nivelurile de reducere pentru NOx și pentru particulele în suspensie prezentate în tabelul 1 din prezentul regulament.

x

x

x

8.3.4.   Eficiența reducerii se calculează pe baza emisiilor măsurate ale poluantului relevant din aval față de REC (EREC) și a emisiilor sistemului motor măsurate înainte de montarea REC (EBase) pentru poluantul respectiv, ambele măsurate în conformitate cu procedurile definite în prezentul regulament:

REC

Base

eficiența reducerii (procent) = [1 – (EREC/EBase)] × 100.

REC

Base

8.4.   Cerințe privind emisiile de NO2

2

8.4.1.   Pentru un REC de clasa I, nu se înregistrează nicio creștere a emisiilor de NO2 față de emisiile de referință de NO2, măsurate conform definiției din anexa 5 la prezentul regulament.

2

2

8.4.2.   Pentru un REC de clasa II, creșterea treptată a NO2 nu va fi cu peste 20 % mai mare decât nivelul înregistrat atunci când nu este montat niciun REC (nivel de bază). De exemplu, dacă NO2 de referință reprezintă 10 % din NOx, emisiile maxime permise de NO2 cu REC reprezintă 30 % din NOx măsurate conform definiției din anexa 5 la prezentul regulament. Pentru un REC de clasa IIB, creșterea treptată a NO2 nu trebuie să depășească 30 de puncte procentuale.

2

2

x

2

x

2

8.4.3.   Pentru dispozitivele REC de clasa III, nu trebuie să apară nicio creștere a emisiilor de NO2 măsurate în g/kWh și astfel cum sunt definite în anexa 6 la prezentul regulament.

2

8.4.4.   Pentru dispozitivele REC de clasa IV, nu trebuie să apară nicio creștere a emisiilor de NO2 măsurate în g/kWh și astfel cum sunt definite în anexa 7 la prezentul regulament.

2

8.5.   Cerințe privind emisiile ca număr de particule

8.5.1.   Dispozitivele REC de clasele I, IIA sau IIB și IV omologate pentru Nivelul de reducere a particulelor în suspensie 01 asigură o eficiență a reducerii numărului de particule de cel puțin 97 % față de emisiile de referință ale motorului de încercare, astfel cum sunt definite la punctul 12, atunci când sunt măsurate folosind procedura/procedurile de încercare menționată/menționate în prezentul regulament.

8.5.2.   Este permisă prelevarea de eșantioane direct din gazele brute de evacuare, înainte de diluare. Ratele de diluare ale diluatoarelor numărului de particule (PNC1 și PND2 din sistemul de transfer de particule, astfel cum sunt definite în Regulamentul nr. 49) se adaptează apoi la intervalul de măsurare al contorului numărului de particule (PNC).

8.5.3.   Eficiența reducerii numărului de particule se calculează ca fiind 1 minus penetrarea, adică raportul dintre emisiile ca număr de particule în aval față de sistemul REC și emisiile ca număr de particule ale sistemului motor înainte de montarea REC. Eficiența reducerii numărului de particule este indicată ca procentaj. Eficiența reducerii numărului de particule se determină pentru ciclul de încercare corespunzător, astfel cum este definit la punctul 8.3.2.

eficiența reducerii (procent) = [1 – (EREC/EBase)] × 100.

REC

Base

8.5.4.   Dacă două sisteme de măsurare a numărului de particule sunt folosite în paralel pentru măsurarea eficienței numărului de particule, acestea trebuie să furnizeze măsurători care să difere cu cel mult 5 % una față de cealaltă, la măsurarea simultană din același punct de eșantionare.

8.6.   Cerințe privind emisiile secundare

8.6.1.   Producătorul sistemului REC furnizează documente justificative pentru a demonstra că materialele și procesele folosite la REC nu prezintă pericole suplimentare pentru sănătate și mediul înconjurător.

8.6.2.   Pentru REC de clasele III și IV, emisiile de amoniac nu trebuie să depășească o valoare medie de 25 ppm la măsurarea efectuată conform procedurilor definite în apendicele 7 la anexa 4 din seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49.

8.6.3.   REC nu trebuie să mărească emisiile secundare la concentrații cunoscute drept periculoase pentru sănătate.

8.6.4.   Solicitantul omologării trebuie să furnizeze o evaluare a performanței REC în ceea ce privește emisiile secundare. Evaluarea trebuie să abordeze toate emisiile secundare probabile ale REC, ținând cont de principiul său de funcționare, de felul în care acesta este proiectat, de metoda sa de construcție și de materialele folosite.

8.6.4.1.   Evaluarea, în special:

| (a) | în cazurile în care REC conține cupru sau compuși de cupru, va aborda posibilitatea formării de dioxine; |
| --- | --- |

(a)

în cazurile în care REC conține cupru sau compuși de cupru, va aborda posibilitatea formării de dioxine;

| (b) | în cazurile în care REC folosește un catalizator prezent în combustibil, va lua în considerare impactul asupra producției de emisii secundare în caz de:






  (i) | absență a catalizatorului respectiv; și |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazurile în care REC folosește un catalizator prezent în combustibil, va lua în considerare impactul asupra producției de emisii secundare în caz de:

(i)

absență a catalizatorului respectiv; și

| (ii) | în caz de prezență a sa într-o concentrație cel mult de două ori mai mare decât concentrația recomandată sau vizată. |
| --- | --- |

(ii)

în caz de prezență a sa într-o concentrație cel mult de două ori mai mare decât concentrația recomandată sau vizată.

8.6.4.2.   Evaluarea trebuie să desemneze fiecare tip de emisie secundară luat în considerare.

8.6.4.3.   Evaluarea poate avea la bază o analiză și o examinare viabilă a proiectării, rezultatele verificărilor sau simulărilor, rezultatele analizelor sau ale verificărilor pentru sisteme sau tehnologii similare sau orice combinație a acestor elemente.

8.6.4.4.   În scopurile prezentului regulament, emisiile secundare produse la concentrații care nu sunt semnificativ mai ridicate decât concentrațiile produse de sistemele motoare ale echipamentelor originale nu sunt considerate periculoase pentru sănătate.

8.6.5.   Solicitantului i se poate cere să efectueze verificări ale emisiilor secundare, ca cerință prealabilă pentru omologare în cazurile în care, în urma evaluării performanțelor REC în ceea ce privește emisiile secundare, există o prezumție rezonabilă că nu vor fi îndeplinite cerințele de la punctul 8.6.3 de mai sus.

9.   CERINȚE PRIVIND DURABILITATEA

9.1.   Solicitantul trebuie să declare că, atunci când este utilizat și întreținut conform instrucțiunilor producătorului, sistemul REC va respecta dispozițiile aplicabile în timpul utilizării normale, pe parcursul unei durate de utilizare de:

| (a) | pentru vehiculele de categoriile M2 și M3 și N, un kilometraj de 200 000 km sau o durată de utilizare de șase ani, în funcție de care dintre aceste repere este atins primul; |
| --- | --- |

(a)

pentru vehiculele de categoriile M2 și M3 și N, un kilometraj de 200 000 km sau o durată de utilizare de șase ani, în funcție de care dintre aceste repere este atins primul;

2

3

| (b) | pentru toate celelalte utilizări, 4 000 de ore de funcționare sau o durată de utilizare de șase ani, în funcție de care dintre aceste repere este atins primul. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte utilizări, 4 000 de ore de funcționare sau o durată de utilizare de șase ani, în funcție de care dintre aceste repere este atins primul.

9.2.   Solicitantul trebuie să efectueze o verificare a durabilității de 1 000 de ore pe o combinație între un motor și REC. Această verificare este fie o verificare pe teren într-o utilizare tipică pe un vehicul sau pe un utilaj, agreată între autoritatea de omologare de tip și solicitant, fie o verificare pe un stand de încercare a motoarelor. În cazul verificării pe un stand de încercare a motoarelor, ciclul de învechire, sarcina și viteza trebuie să includă condițiile următoare de operare: aproximativ 10 % la ralanti, 10 % la funcționarea tranzitorie, 75 % la funcționarea cu sarcină mare și viteză mare și 5 % la funcționarea cu sarcină medie și viteză mică.

Motorul pentru încercarea de durabilitate poate fi altul decât motorul de încercare folosit pentru verificările ce au drept scop stabilirea nivelului de reducere a REC, dar trebuie să fie un motor din intervalul de aplicare declarat pentru REC în cauză.

9.3.   Verificarea va viza următoarele:

| (a) | 1 000 de ore de funcționare cumulate ale REC, cu înregistrarea tuturor datelor de funcționare relevante ale motorului în cauză, inclusiv tipul și consumul de combustibil și de ulei lubrifiant și, după caz, reactivul sau aditivul de care are nevoie dispozitivul REC și înregistrarea continuă, secundă cu secundă, a datelor privind temperatura de evacuare înainte de REC și pierderea de presiune pe REC. În cazul unei verificări pe teren, REC trebuie să fie sigilat de serviciul tehnic, iar înregistrarea datelor va fi efectuată de producătorul REC sau de operatorul vehiculului sau al utilajului pe care este efectuată încercarea de anduranță; |
| --- | --- |

(a)

1 000 de ore de funcționare cumulate ale REC, cu înregistrarea tuturor datelor de funcționare relevante ale motorului în cauză, inclusiv tipul și consumul de combustibil și de ulei lubrifiant și, după caz, reactivul sau aditivul de care are nevoie dispozitivul REC și înregistrarea continuă, secundă cu secundă, a datelor privind temperatura de evacuare înainte de REC și pierderea de presiune pe REC. În cazul unei verificări pe teren, REC trebuie să fie sigilat de serviciul tehnic, iar înregistrarea datelor va fi efectuată de producătorul REC sau de operatorul vehiculului sau al utilajului pe care este efectuată încercarea de anduranță;

| (b) | în cazul unui REC care funcționează cu aditivi sau folosește un reactiv, se va efectua, în plus, și verificarea ratei de dozare corecte, la începutul verificării pe teren, după 500 de ore de funcționare și după 1 000 de ore de funcționare. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui REC care funcționează cu aditivi sau folosește un reactiv, se va efectua, în plus, și verificarea ratei de dozare corecte, la începutul verificării pe teren, după 500 de ore de funcționare și după 1 000 de ore de funcționare.

9.4.   După finalizarea încercării de durabilitate, sistemul REC folosit pentru a demonstra durabilitatea se va folosi pentru orice alte încercări de evaluare suplimentare cu motorul supus inițial verificării.

În cazul în care motorul supus inițial verificării nu mai este funcțional, se poate folosi un motor de același tip, cu acordul prealabil al autorității de omologare de tip.

9.5.   Sistemul REC trebuie să îndeplinească cerințele de la punctul 8, atunci când este verificat conform punctului 9.4, după finalizarea acumulării de ore de funcționare.

10.   INTERVALUL DE APLICARE

10.1.   Intervalul de aplicare descrie intervalul de motoare sau sisteme motoare cărora li se poate aplica familia de REC. Solicitantul va furniza autorității de omologare de tip informații detaliate privind acest interval de aplicare, astfel cum se specifică în anexa 3 la prezentul regulament.

10.2.   Intervalul de aplicare este limitat la familia de motoare căreia îi aparține motorul de încercare, astfel cum este definit la punctul 12.

10.3.   Intervalul de aplicare poate fi extins la:

| (a) | alte motoare produse de același producător de motoare și |
| --- | --- |

(a)

alte motoare produse de același producător de motoare și

| (b) | la motoare ale altor producători de motoare. |
| --- | --- |

(b)

la motoare ale altor producători de motoare.

Dacă solicitantul poate demonstra că următoarele caracteristici ale motoarelor vizate sunt aceleași cu cele ale motorului de încercare:

| (a) | cilindreea uitară, cu o toleranță de cel mult ± 20 % față de motorul de încercare; |
| --- | --- |

(a)

cilindreea uitară, cu o toleranță de cel mult ± 20 % față de motorul de încercare;

| (b) | metoda de aspirare (motor cu turbocompresoare sau cu aspirare naturală); |
| --- | --- |

(b)

metoda de aspirare (motor cu turbocompresoare sau cu aspirare naturală);

| (c) | cu sau fără EGR; |
| --- | --- |

(c)

cu sau fără EGR;

| (d) | motorul este cu viteză constantă sau variabilă (3); |
| --- | --- |

(d)

motorul este cu viteză constantă sau variabilă (3);

3

| (e) | faza de emisii de referință a motorului; și |
| --- | --- |

(e)

faza de emisii de referință a motorului; și

| (f) | cu sau fără sistem de posttratare. |
| --- | --- |

(f)

cu sau fără sistem de posttratare.

10.4.   Intervalul de aplicare nu se extinde la motoarele cu o fază de emisii de referință mai puțin strictă decât faza de emisii de referință a motorului de încercare.

10.5.   Dacă solicitantul poate demonstra că un REC supus încercării pentru vehicule de categoriile M2, M3 și N și pentru motoarele CI ale acestora este conceput pentru a fi utilizat în aceeași manieră structurală și pe motoare CI ce se folosesc pe utilaje mobile fără destinație rutieră sau pe vehicule de categoria T și dacă motorul de încercare, în conformitate cu punctul 12 de mai jos, este reprezentativ pentru aceste utilizări și, de asemenea, îndeplinește criteriile privind familia de la punctele 14, 15 și 16 de mai jos, după caz, intervalul de aplicare poate fi extins la motoarele CI ce urmează a fi folosite pe utilaje mobile fără destinație rutieră și pe vehicule de categoria T.

2

3

Nu este permisă extinderea intervalului unui REC care a fost omologat spre utilizare la motoare CI pe utilaje mobile fără destinație rutieră sau pe vehicule de categoria T pentru a acoperi utilizările rutiere în maniera descrisă la punctul de față.

11.   MODIFICĂRI ADUSE EMISIILOR DE REFERINȚĂ ALE MOTOARELOR

11.1.   Orice modificări ale parametrilor de funcționare a motorului care ar putea afecta emisiile de referință ale motorului trebuie să respecte limitele specificate de producătorul motorului original (de exemplu, contrapresiunea maximă permisă a gazelor de evacuare sau limitele stabilite pentru impactul dispozitivelor externe asupra sistemelor electrice sau de gestionare a datelor).

11.2.   În cazurile în care sunt necesare măsuri suplimentare în ceea ce privește componentele relevante pentru emisii sau componentele sistemului, precum modificări ale controlului recirculării gazelor de evacuare (EGR), pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a motorului și a sistemelor de posttratare a evacuării în combinație cu REC, solicitantul furnizează o descriere detaliată a modificării proiectului împreună cu o explicație privind modul în care modificarea va modifica funcționarea și performanțele strategiei pentru controlul emisiilor. Pentru a-și justifica afirmațiile, solicitantul trebuie să furnizeze date suplimentare privind verificările, justificarea proiectării și analiza sau orice alte informații considerate necesare de către autoritatea de omologare de tip sau de către serviciul tehnic pentru a evalua diferențele dintre proiectul modificat și cel inițial.

11.3.   Sistemul de control al emisiilor al producătorului motorului inițial nu trebuie să fie modificat, cu excepția:

| (a) | modificărilor permise cu acordul scris al producătorului motorului inițial; sau |
| --- | --- |

(a)

modificărilor permise cu acordul scris al producătorului motorului inițial; sau

| (b) | în cazul unui REC de clasa I, clasa IIA sau clasa IIB, pentru înlocuirea unui catalizator de oxidare diesel existent, cu următoarele condiții:






  (i) | să fie îndeplinite cerințele de la punctul 8.4; și |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul unui REC de clasa I, clasa IIA sau clasa IIB, pentru înlocuirea unui catalizator de oxidare diesel existent, cu următoarele condiții:

(i)

să fie îndeplinite cerințele de la punctul 8.4; și

| (ii) | sistemul motor postechipat să respecte cel puțin limitele pentru faza la care a fost omologat motorul de bază, pentru fiecare dintre ceilalți poluanți controlați relevanți pentru faza respectivă; |
| --- | --- |

(ii)

sistemul motor postechipat să respecte cel puțin limitele pentru faza la care a fost omologat motorul de bază, pentru fiecare dintre ceilalți poluanți controlați relevanți pentru faza respectivă;

| (c) | în cazul instalării de sonde de măsurare a temperaturii și/sau a presiunii la intrarea sistemului REC de reducere a NOx, inclusiv unitatea de dozare. |
| --- | --- |

(c)

în cazul instalării de sonde de măsurare a temperaturii și/sau a presiunii la intrarea sistemului REC de reducere a NOx, inclusiv unitatea de dozare.

x

11.4.   Cu condiția respectării cerințelor de la punctul 11.1 din prezentul regulament, sunt permise modificări în aval față de un sistem de posttratare original.

11.5.   Performanțele oricărui sistem de diagnosticare la bord (OBD) și ale oricărui sistem de control al NOx din cadrul sistemului motor inițial nu trebuie să fie compromise de REC.

x

12.   ALEGEREA MOTOARELOR DE ÎNCERCARE ȘI A COMBINAȚIEI REC

12.1.   Motoarele de încercare trebuie să facă parte dintr-o familie de motoare ce corespunde intervalului ulterior de aplicare al REC. Performanțele motorului de încercare în materie de emisii trebuie măsurate și trebuie să respecte limitele pentru faza de emisii de referință aplicabilă.

12.2.   Combinația dintre motorul de încercare și REC pentru intervalul de aplicare selectat trebuie să îndeplinească următoarele criterii:

| (a) | motorul trebuie să aibă o putere nominală de ieșire cuprinsă între 100 % și 60 % din puterea maximă a motorului-prototip din cadrul familiei în cauză, la evaluarea conform procedurilor din Regulamentul nr. 49 sau din Regulamentul nr. 96, după caz; |
| --- | --- |

(a)

motorul trebuie să aibă o putere nominală de ieșire cuprinsă între 100 % și 60 % din puterea maximă a motorului-prototip din cadrul familiei în cauză, la evaluarea conform procedurilor din Regulamentul nr. 49 sau din Regulamentul nr. 96, după caz;

| (b) | la combinarea cu motorul de încercare selectat, REC trebuie să aibă cea mai mare viteză din intervalul de aplicare al familiei de REC; |
| --- | --- |

(b)

la combinarea cu motorul de încercare selectat, REC trebuie să aibă cea mai mare viteză din intervalul de aplicare al familiei de REC;

| (c) | REC trebuie să aibă concentrația volumetrică minimă de materiale active din punct de vedere catalitic specificate de producător pentru familia de REC. |
| --- | --- |

(c)

REC trebuie să aibă concentrația volumetrică minimă de materiale active din punct de vedere catalitic specificate de producător pentru familia de REC.

Atunci când cerințele de la literele (b) și (c) de mai sus sunt incompatibile una cu cealaltă, au prioritate cerințele de la litera (b).

12.3.   În cazul REC concepute pentru a fi utilizate pe motoare care au primit omologarea de tip în conformitate cu Regulamentul nr. 96, este obligatorie verificarea pe un motor de încercare pentru fiecare categorie de putere căreia îi este destinat REC.

12.4.   Motorul de încercare selectat trebuie să respecte toate limitele în materie de emisii de poluanți asociate fazei sau standardului conform căruia a primit inițial omologarea de tip, atât în stadiul producției de serie, cât și în stadiul postechipării. Atunci când vehiculele sau utilajele sunt prevăzute cu sisteme de diagnosticare la bord, funcția de monitorizare a acestor sisteme nu trebuie să fie afectată după instalarea sistemului de postechipare. Caracteristicile unității de comandă electronică a motorului (de exemplu, în ceea ce privește temporizarea injecției, măsurarea fluxului masei de aer sau strategiile de reducere a emisiilor de evacuare) nu trebuie să fie modificate de procesul de postechipare. Orice modificare a motorului de încercare care schimbă comportamentul inițial privind emisiile (de exemplu, alternarea temporizării injecției) este interzisă.

13.   SPECIFICAȚII PRIVIND MĂSURAREA EMISIILOR

13.1.   Componentele gazoase și sub formă de particule emise de motor sau de sistemul motor în combinație cu REC transmis pentru a fi supus încercărilor trebuie să fie măsurate prin metodele descrise în anexele aplicabile la Regulamentul nr. 49 și la Regulamentul nr. 96.

13.2.   Dacă pentru determinarea NO2 se folosește un detector cu chemiluminiscență încălzit (CLD) în conformitate cu punctul 8.4 din prezentul regulament, trebuie folosite două camere de măsurare paralele, pentru a determina simultan emisiile de NOx și de NO. Este permisă utilizarea a două CLD în paralel, cu condiția ca ambele să respecte cerințele Regulamentului nr. 49 sau ale Regulamentului nr. 96, după caz, și să se demonstreze că eficiențele absolute ale convertizorului nu diferă între ele cu mai mult de 3 %.

2

x

14.   FAMILIA DE REC PENTRU REDUCEREA PARTICULELOR

14.1.   Omologarea unui REC pentru reducerea particulelor va fi în continuare valabilă pentru un sistem esențialmente similar, într-o altă configurație sau utilizare, cu condiția ca acesta să nu difere de sistemul încercat în următoarele privințe:

| (a) | tipul retenției elementului activ (de exemplu, fixare prin aderență sau mecanică) și al funcționării sale; |
| --- | --- |

(a)

tipul retenției elementului activ (de exemplu, fixare prin aderență sau mecanică) și al funcționării sale;

| (b) | principiul de funcționare al elementului activ (de exemplu, material metalic sau ceramic, filtrare tip barieră sau separare aerodinamică); |
| --- | --- |

(b)

principiul de funcționare al elementului activ (de exemplu, material metalic sau ceramic, filtrare tip barieră sau separare aerodinamică);

| (c) | modelul și caracteristicile filtrului sau alte materiale active (de exemplu, dacă este format din foi sau plăci, dacă este împletit sau răsucit, densitatea celulei, materialului sau a părții nețesute, porozitatea și diametrul porilor mediului de filtrare tip barieră, numărul de buzunare, lame sau bile ale separatoarelor aerodinamice, rugozitatea suprafeței componentelor critice și diametrele firelor, bilelor sau fibrelor); |
| --- | --- |

(c)

modelul și caracteristicile filtrului sau alte materiale active (de exemplu, dacă este format din foi sau plăci, dacă este împletit sau răsucit, densitatea celulei, materialului sau a părții nețesute, porozitatea și diametrul porilor mediului de filtrare tip barieră, numărul de buzunare, lame sau bile ale separatoarelor aerodinamice, rugozitatea suprafeței componentelor critice și diametrele firelor, bilelor sau fibrelor);

| (d) | concentrația volumetrică minimă a materialelor active din punct de vedere catalitic din sistemul de reducere a particulelor, inclusiv a catalizatorilor din amonte (dacă este cazul) (grame/m3); |
| --- | --- |

(d)

concentrația volumetrică minimă a materialelor active din punct de vedere catalitic din sistemul de reducere a particulelor, inclusiv a catalizatorilor din amonte (dacă este cazul) (grame/m3);

3

| (e) | concentrația volumetrică maximă a materialelor active din punct de vedere catalitic din sistemul de reducere a particulelor, inclusiv a catalizatorilor din amonte (dacă este cazul) (grame/m3); |
| --- | --- |

(e)

concentrația volumetrică maximă a materialelor active din punct de vedere catalitic din sistemul de reducere a particulelor, inclusiv a catalizatorilor din amonte (dacă este cazul) (grame/m3);

3

| (f) | caracteristicile de proiectare ale ambalajului (de exemplu, depozitarea sau păstrarea purtătorului elementelor active); |
| --- | --- |

(f)

caracteristicile de proiectare ale ambalajului (de exemplu, depozitarea sau păstrarea purtătorului elementelor active);

| (g) | volumul fiecărei componente active (de exemplu, DOC, substratul de filtrare), care nu va diferi cu mai mult de ± 40 % față de volumul dispozitivului supus încercării; |
| --- | --- |

(g)

volumul fiecărei componente active (de exemplu, DOC, substratul de filtrare), care nu va diferi cu mai mult de ± 40 % față de volumul dispozitivului supus încercării;

| (h) | tipul de regenerare (periodică sau continuă); |
| --- | --- |

(h)

tipul de regenerare (periodică sau continuă);

| (i) | principiul de regenerare (de exemplu, catalitică, termică sau electrotermică) și strategia de regenerare (de exemplu, pasivă, activă, forțată); |
| --- | --- |

(i)

principiul de regenerare (de exemplu, catalitică, termică sau electrotermică) și strategia de regenerare (de exemplu, pasivă, activă, forțată);

| (j) | metoda și strategia de control pentru introducerea de aditivi sau reactivi (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(j)

metoda și strategia de control pentru introducerea de aditivi sau reactivi (dacă este cazul);

| (k) | tipul de aditiv sau reactiv (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(k)

tipul de aditiv sau reactiv (dacă este cazul);

| (l) | condițiile de instalare [maximum + 0,5 m diferență de introducere între ieșirea turbocompresorului (turbina) și intrarea REC de reducere a particulelor]; |
| --- | --- |

(l)

condițiile de instalare [maximum + 0,5 m diferență de introducere între ieșirea turbocompresorului (turbina) și intrarea REC de reducere a particulelor];

| (m) | tipul oricărui material activ din punct de vedere catalitic; |
| --- | --- |

(m)

tipul oricărui material activ din punct de vedere catalitic;

| (n) | cu sau fără catalizator de oxidare în amonte; |
| --- | --- |

(n)

cu sau fără catalizator de oxidare în amonte;

| (o) | atunci când dispozitivul verificat a fost verificat în combinație cu alte dispozitive de control al poluării:






  (i) | păstrarea aceleiași combinații de dispozitive pentru REC analizat; și |
| --- | --- | --- |

(o)

atunci când dispozitivul verificat a fost verificat în combinație cu alte dispozitive de control al poluării:

(i)

păstrarea aceleiași combinații de dispozitive pentru REC analizat; și

| (ii) | celelalte dispozitive de control al poluării sunt similare ca proiectare și ca principiu de funcționare cu cele folosite în timpul încercării. |
| --- | --- |

(ii)

celelalte dispozitive de control al poluării sunt similare ca proiectare și ca principiu de funcționare cu cele folosite în timpul încercării.

14.2.   La încercarea REC de reducere a particulelor pe standul de încercare a motoarelor, REC trebuie montat astfel încât să existe o distanță de cel puțin doi metri între intrarea REC și ieșirea turbocompresorului (turbinei) sau planul de ieșire al galeriei de evacuare atunci când nu este montat niciun turbocompresor. Dacă solicitantul poate demonstra că, pentru toate utilizările ulterioare ale REC, va fi folosită o distanță mai scurtă decât distanța minimă specificată aici, lungimea țevii folosite în celula de verificare poate fi redusă în consecință. Este permisă folosirea izolației sau a unui mijloc similar de menținere a temperaturii de evacuare, numai dacă acestea vor fi folosite și la instalarea ulterioară a REC pe vehicul sau pe utilaj.

15.   FAMILIA DE REC PENTRU REDUCEREA NOx

x

15.1.   Omologarea unui REC pentru reducerea NOx va fi în continuare valabilă pentru un sistem esențial similar (care folosește aceeași tehnologie de reducere a NOx), într-o altă configurație sau utilizare, cu condiția ca acesta să nu difere față de sistemul verificat în următoarele privințe:

x

x

| (a) | dimensiunile critice ale elementelor active ale dispozitivului (precum dimensiunea supapelor sau a conductelor sau volumul unui element catalitic, inclusiv al oricărui dispozitiv de mixare a reactivilor) trebuie să fie la fel cu cele ale dispozitivului verificat sau trebuie să nu difere față de dimensiunile corespunzătoare ale dispozitivului verificat cu o valoare mai mare decât cea care poate fi justificată drept nesemnificativă în baza unor încercări relevante sau a unei analize de proiectare solide. De exemplu, volumul activ al unui element catalitic trebuie să difere cu cel mult ± 40 % față de volumul activ al dispozitivului verificat; |
| --- | --- |

(a)

dimensiunile critice ale elementelor active ale dispozitivului (precum dimensiunea supapelor sau a conductelor sau volumul unui element catalitic, inclusiv al oricărui dispozitiv de mixare a reactivilor) trebuie să fie la fel cu cele ale dispozitivului verificat sau trebuie să nu difere față de dimensiunile corespunzătoare ale dispozitivului verificat cu o valoare mai mare decât cea care poate fi justificată drept nesemnificativă în baza unor încercări relevante sau a unei analize de proiectare solide. De exemplu, volumul activ al unui element catalitic trebuie să difere cu cel mult ± 40 % față de volumul activ al dispozitivului verificat;

| (b) | orice metodă de control al temperaturii folosită (de exemplu, încălzire catalitică, termică sau electrotermică); |
| --- | --- |

(b)

orice metodă de control al temperaturii folosită (de exemplu, încălzire catalitică, termică sau electrotermică);

| (c) | atunci când dispozitivul verificat a fost verificat în combinație cu alte dispozitive de control al poluării:






  (i) | păstrarea aceleiași combinații de dispozitive pentru REC analizat; și |
| --- | --- | --- |

(c)

atunci când dispozitivul verificat a fost verificat în combinație cu alte dispozitive de control al poluării:

(i)

păstrarea aceleiași combinații de dispozitive pentru REC analizat; și

| (ii) | celelalte dispozitive de control al poluării sunt similare ca proiectare și ca principiu de funcționare cu cele folosite în timpul încercării; |
| --- | --- |

(ii)

celelalte dispozitive de control al poluării sunt similare ca proiectare și ca principiu de funcționare cu cele folosite în timpul încercării;

| (d) | materialul de substrat al catalizatorului și proiectarea mecanică a substratului (de exemplu, un monolit acoperit sau un monolit extrudat, foi sau plăci) și forma, suprafața în secțiune transversală și densitatea canalelor pentru gazele de evacuare formate în el; |
| --- | --- |

(d)

materialul de substrat al catalizatorului și proiectarea mecanică a substratului (de exemplu, un monolit acoperit sau un monolit extrudat, foi sau plăci) și forma, suprafața în secțiune transversală și densitatea canalelor pentru gazele de evacuare formate în el;

| (e) | același material activ din punct de vedere catalitic, impregnantul, încărcarea și distribuția catalizatorului pe substrat ca sistem ce a primit omologarea de tip, în marje de producție rezonabile; |
| --- | --- |

(e)

același material activ din punct de vedere catalitic, impregnantul, încărcarea și distribuția catalizatorului pe substrat ca sistem ce a primit omologarea de tip, în marje de producție rezonabile;

| (f) | tipul de aditiv sau reactiv (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(f)

tipul de aditiv sau reactiv (dacă este cazul);

| (g) | orice strategie de control folosită, inclusiv caracteristici ale implementării strategiei respective, precum perioadele de decalaj, ratele de dozare pentru reactivi, poziționarea și caracteristicile senzorilor, precum și constantele de timp și caracteristicile de flux asociate supapelor. Dacă se folosesc diferiți reactivi și/sau diferite strategii pentru diferite condiții climatice, trebuie verificată strategia cu cea mai mică dozare totală în timpul verificării; |
| --- | --- |

(g)

orice strategie de control folosită, inclusiv caracteristici ale implementării strategiei respective, precum perioadele de decalaj, ratele de dozare pentru reactivi, poziționarea și caracteristicile senzorilor, precum și constantele de timp și caracteristicile de flux asociate supapelor. Dacă se folosesc diferiți reactivi și/sau diferite strategii pentru diferite condiții climatice, trebuie verificată strategia cu cea mai mică dozare totală în timpul verificării;

| (h) | locul și condițiile de introducere a reactivului. Se consideră că este îndeplinită această condiție dacă punctul de introducere se află la cel puțin aceeași distanță față de intrarea catalizatorului ca dispozitivul verificat, iar mijlocul de introducere a reactivului (de exemplu, prin pulverizare sau nu) și orice dispozitiv de mixare sunt identice. |
| --- | --- |

(h)

locul și condițiile de introducere a reactivului. Se consideră că este îndeplinită această condiție dacă punctul de introducere se află la cel puțin aceeași distanță față de intrarea catalizatorului ca dispozitivul verificat, iar mijlocul de introducere a reactivului (de exemplu, prin pulverizare sau nu) și orice dispozitiv de mixare sunt identice.

15.2.   La încercarea REC de reducere a emisiilor de NOx într-o celulă cu un motor de încercare, REC trebuie montat astfel încât să existe o distanță de cel puțin doi metri între ieșirea turbocompresorului (turbinei) sau flanșa de ieșire a galeriei de evacuare, în cazul unui motor ce nu este prevăzut cu turbocompresor, pe de o parte, și intrarea REC, pe de altă parte. Dacă solicitantul poate demonstra că, pentru toate utilizările ulterioare ale REC, va fi folosită o distanță mai scurtă decât distanța minimă specificată aici, lungimea țevii folosite în celula de verificare poate fi redusă în consecință. Este permisă folosirea izolației sau a unui mijloc similar de menținere a temperaturii de evacuare, numai dacă acesta va fi folosit și la instalarea ulterioară a REC pe vehicul sau pe utilaj.

x

16.   FAMILIA DE REC PENTRU REDUCEREA NOx ȘI A PARTICULELOR ÎN SUSPENSIE

x

Omologarea unui dispozitiv REC pentru reducerea NOx și a particulelor în suspensie va fi în continuare valabilă pentru un sistem esențial similar, într-o altă configurație sau utilizare, cu condiția ca acesta să nu difere față de sistemul supus încercării în următoarele privințe:

x

| (a) | elementele REC de reducere a particulelor în suspensie sunt conforme cu cerințele de la punctul 14 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

elementele REC de reducere a particulelor în suspensie sunt conforme cu cerințele de la punctul 14 din prezentul regulament;

| (b) | elementele REC de reducere a emisiilor de NOx sunt conforme cu cerințele de la punctul 15 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

elementele REC de reducere a emisiilor de NOx sunt conforme cu cerințele de la punctul 15 din prezentul regulament;

x

| (c) | amplasarea elementelor REC de reducere a emisiilor de particule în suspensie și de NOx unul în raport cu celălalt este identică cu relația dintre aceste elemente în dispozitivul supus încercării (de exemplu, REC PM în amonte față de REC NOx). |
| --- | --- |

(c)

amplasarea elementelor REC de reducere a emisiilor de particule în suspensie și de NOx unul în raport cu celălalt este identică cu relația dintre aceste elemente în dispozitivul supus încercării (de exemplu, REC PM în amonte față de REC NOx).

x

x

Dispozitivele în cadrul cărora reducerea particulelor în suspensie și a NOx se efectuează pe același substrat nu sunt considerate drept având aceeași familie ca dispozitivele în cazul cărora cele două activități sunt efectuate pe substraturi diferite.

x

17.   COMBUSTIBILUL ȘI CONSUMUL SPECIFIC DE COMBUSTIBIL

17.1.   Încercarea REC se efectuează cu combustibil disponibil în comerț, reprezentativ pentru categoria de combustibil folosită în general pentru tipul de vehicul sau de utilaj pe care se va monta REC.

17.2.   Ca alternativă la folosirea combustibilului disponibil pe piață, producătorul REC poate solicita autorității de omologare de tip permisiunea de a efectua încercări pe REC folosind un combustibil de referință. Combustibilul de referință ce va fi utilizat în acest caz va fi combustibilul adecvat specificat în Regulamentul nr. 49 sau în Regulamentul nr. 96.

17.3.   Consumul specific de combustibil al motorului pe care este montat REC în timpul ciclurilor de verificare aplicabile (punctele 2.3 și 3.3 din anexa 5 la prezentul regulament, punctele 2.3 și 3.3 din anexa 6 la prezentul regulament) nu va fi cu mai mult de 4 % mai mare în starea postechipare decât consumul mediu specific în starea fără postechipare.

18.   COMPORTAMENTUL ÎN TIMPUL FUNCȚIONĂRII ȘI PERICOLELE PENTRU SIGURANȚĂ

18.1.   REC trebuie proiectat astfel încât să fie utilizat conform scopului urmărit, atunci când este montat conform instrucțiunilor furnizate, fără a expune operatorii sau trecătorii vreunui pericol pentru siguranță, fie în mod direct, fie ca urmare a modificărilor aduse vehiculului sau utilajului sau caracteristicilor sale de funcționare.

18.2.   REC trebuie proiectat astfel încât să fie utilizat conform scopului urmărit, atunci când este montat conform instrucțiunilor furnizate, fără a perturba funcționarea vehiculului sau a utilajului, cu excepția cazurilor în care:

| (a) | această perturbare nu provoacă un pericol pentru siguranță; |
| --- | --- |

(a)

această perturbare nu provoacă un pericol pentru siguranță;

| (b) | această perturbare nu crește consumul de combustibil peste nivelul precizat la punctul 17 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

această perturbare nu crește consumul de combustibil peste nivelul precizat la punctul 17 din prezentul regulament;

| (c) | natura și amploarea perturbării sunt precizate în mod clar în instrucțiunile și în informațiile ce vor fi transmise operatorului care efectuează postechiparea, precum și operatorului și proprietarului. |
| --- | --- |

(c)

natura și amploarea perturbării sunt precizate în mod clar în instrucțiunile și în informațiile ce vor fi transmise operatorului care efectuează postechiparea, precum și operatorului și proprietarului.

18.3.   Pentru a garanta respectarea corespunzătoare a cerințelor de la punctul 20 și din anexa 11 la prezentul regulament în ceea ce privește instalarea și furnizarea de informații, producătorul REC evaluează pericolele pentru siguranță ce pot apărea ca urmare a instalării REC pe vehicul sau pe utilaj. La efectuarea acestei evaluări, el va lua ca nivel de referință nivelul siguranței asigurate de vehicul sau de utilaj la prima sa introducere pe piață.

19.   EMISIILE SONORE

Solicitantul va demonstra că postechiparea unui REC în conformitate cu instrucțiunile de montare furnizate nu va conduce la creșterea emisiilor sonore ale vehiculului. Se va considera că elementele care demonstrează că REC este menit să fie montat doar suplimentar față de sistemul original de reducere a emisiilor sonore furnizat în mod standard de producătorul echipamentului pe un vehicul rutier (4) îndeplinesc aceste cerințe.

4

20.   INSTALAREA UNUI REC

20.1.   Producătorul REC furnizează norme de instalare, precum și instrucțiuni de utilizare și întreținere scrise, conform cerințelor din anexa 11 la prezentul regulament.

20.2.   Se atrage atenția producătorului REC în special asupra cerinței prevăzute în anexa 11 la prezentul regulament, potrivit căreia normele și instrucțiunile:

| (a) | trebuie să fie scrise în limba țării în care se comercializează REC sau în care se preconizează că se va folosi REC, într-un limbaj clar, adecvat publicului vizat; |
| --- | --- |

(a)

trebuie să fie scrise în limba țării în care se comercializează REC sau în care se preconizează că se va folosi REC, într-un limbaj clar, adecvat publicului vizat;

| (b) | trebuie să îi reamintească persoanei care efectuează instalarea care sunt responsabilitățile sale juridice potențiale; |
| --- | --- |

(b)

trebuie să îi reamintească persoanei care efectuează instalarea care sunt responsabilitățile sale juridice potențiale;

| (c) | trebuie să îi indice utilizatorului final orice cerințe privind întreținerea corespunzătoare a REC, inclusiv, acolo unde este cazul, utilizarea de reactivi sau aditivi consumabili; |
| --- | --- |

(c)

trebuie să îi indice utilizatorului final orice cerințe privind întreținerea corespunzătoare a REC, inclusiv, acolo unde este cazul, utilizarea de reactivi sau aditivi consumabili;

| (d) | trebuie să indice orice cerințe sau limitări privind utilizarea vehiculului sau a utilajului, necesare pentru a asigura siguranța și funcționarea corectă a REC; |
| --- | --- |

(d)

trebuie să indice orice cerințe sau limitări privind utilizarea vehiculului sau a utilajului, necesare pentru a asigura siguranța și funcționarea corectă a REC;

| (e) | trebuie să specifice dacă utilizatorul vehiculului sau al utilajului trebuie să completeze vreun reactiv între intervalele normale de întreținere și să indice un nivel probabil al consumului de reactiv; |
| --- | --- |

(e)

trebuie să specifice dacă utilizatorul vehiculului sau al utilajului trebuie să completeze vreun reactiv între intervalele normale de întreținere și să indice un nivel probabil al consumului de reactiv;

| (f) | trebuie să specifice tipul și calitatea tuturor reactivilor sau aditivilor consumabili folosiți; |
| --- | --- |

(f)

trebuie să specifice tipul și calitatea tuturor reactivilor sau aditivilor consumabili folosiți;

| (g) | trebuie să reamintească proprietarului și operatorului vehiculului sau utilajului că, acolo unde montarea REC este o condiție pentru utilizarea sa într-o anumită țară sau zonă sau acolo unde montarea REC îi dă proprietarului vehiculului sau utilajului dreptul la stimulente sau privilegii, nepăstrarea REC într-o stare de funcționare corespunzătoare (inclusiv neasigurarea alimentării corespunzătoare cu reactiv sau cu aditiv) poate constitui o încălcare a contractului sau o infracțiune. |
| --- | --- |

(g)

trebuie să reamintească proprietarului și operatorului vehiculului sau utilajului că, acolo unde montarea REC este o condiție pentru utilizarea sa într-o anumită țară sau zonă sau acolo unde montarea REC îi dă proprietarului vehiculului sau utilajului dreptul la stimulente sau privilegii, nepăstrarea REC într-o stare de funcționare corespunzătoare (inclusiv neasigurarea alimentării corespunzătoare cu reactiv sau cu aditiv) poate constitui o încălcare a contractului sau o infracțiune.

20.3.   Producătorul REC trebuie să dovedească autorității de omologare de tip existența unor proceduri adecvate pentru selectarea, formarea și monitorizarea instalatorilor REC autorizați.

21.   MODIFICAREA ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII UNUI REC

21.1.   Orice modificare a REC relevantă în contextul prezentului regulament trebuie notificată autorității de omologare de tip care a acordat omologarea de tip pentru REC. Autoritatea de omologare de tip va evalua apoi dacă REC încă respectă sau nu cerințele pentru includerea în familia REC corespunzătoare.

Autoritatea de omologare de tip poate solicita un raport de verificare suplimentar de la serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor, pentru a contribui la evaluare.

21.2.   În cazul în care autoritatea de omologare de tip aprobă modificarea, în manualul de instalare a REC se include o trimitere la notificarea oficială privind omologarea în cauză.

21.3.   Confirmarea sau respingerea omologării, cu precizarea modificării, se comunică, prin procedura specificată la punctul 6 de mai sus, părților contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament.

21.4.   Autoritatea de omologare care emite extinderea omologării atribuie o serie și un număr pentru extinderea respectivă și informează în consecință celelalte părți contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin fișa de comunicare furnizată în anexa 2 la prezentul regulament.

22.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

22.1.   Procedurile de conformitate a producției trebuie să respecte procedurile prevăzute în Acordul din 1958, apendicele 2 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

22.2.   Măsurile adoptate pentru garantarea conformității producției trebuie să respecte cerințele prevăzute la punctul 2 din Acordul din 1958, apendicele 2.

22.3.   Cerințe speciale

| (a) | Verificările, în sensul punctului 2.2 din apendicele 2 la Acordul din 1958, includ verificările privind conformitatea cu criteriile de la punctele 7 și 8 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(a)

Verificările, în sensul punctului 2.2 din apendicele 2 la Acordul din 1958, includ verificările privind conformitatea cu criteriile de la punctele 7 și 8 din prezentul regulament.

| (b) | Pentru aplicarea punctului 2.4.4 din apendicele 2 la Acordul din 1958, pot fi efectuate verificările descrise la punctele 8.2, 8.3 și 8.4 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

Pentru aplicarea punctului 2.4.4 din apendicele 2 la Acordul din 1958, pot fi efectuate verificările descrise la punctele 8.2, 8.3 și 8.4 din prezentul regulament.

22.4.   Înainte ca omologările de tip să poată fi acordate, producătorii transmit următoarele date privind conformitatea producției în scopul evaluării inițiale:

| (a) | un formular de solicitare completat și semnat, conform unui model ce urmează a fi furnizat de autoritatea de omologare de tip; |
| --- | --- |

(a)

un formular de solicitare completat și semnat, conform unui model ce urmează a fi furnizat de autoritatea de omologare de tip;

| (b) | o descriere a informațiilor solicitate, conform formularului de solicitare; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a informațiilor solicitate, conform formularului de solicitare;

| (c) | o copie după certificatul ISO 9001:2000 sau după orice sistem de calitate echivalent, cu un domeniu de aplicare relevant. |
| --- | --- |

(c)

o copie după certificatul ISO 9001:2000 sau după orice sistem de calitate echivalent, cu un domeniu de aplicare relevant.

22.5.   Pe baza acestor informații, producătorii cu un sistem de calitate certificat pot fi acceptați în cadrul procedurii de omologare de tip, primind o Declarație de evaluare oficială în urma examinării documentelor.

22.6.   În cazul în care producătorul nu dispune de un sistem de calitate certificat, se efectuează o evaluare a întreprinderii pe baza ISO 9001:2000, inclusiv a aspectelor în materie de conformitate a producției.

22.7.   Trebuie descrise și verificate cel puțin următoarele aspecte din ISO 9001:2000:

| (a) | sistemul de management al calității; |
| --- | --- |

(a)

sistemul de management al calității;

| (b) | responsabilitățile consiliului de administrație; |
| --- | --- |

(b)

responsabilitățile consiliului de administrație;

| (c) | gestionarea resurselor; |
| --- | --- |

(c)

gestionarea resurselor;

| (d) | realizarea produsului; |
| --- | --- |

(d)

realizarea produsului;

| (e) | măsurarea, analiza și îmbunătățirea. |
| --- | --- |

(e)

măsurarea, analiza și îmbunătățirea.

22.8.   Pentru a confirma existența unor măsuri și proceduri adecvate pentru un control eficace al conformității producției, producătorul primește o Declarație de conformitate, în schimbul plății taxei de certificare publicate.

22.9.   Declarația are o durată de valabilitate indicată.

22.10.   Înainte de expirarea perioadei de valabilitate a ambelor declarații, autoritatea de omologare de tip va efectua un audit al conformității producției, prin controlul proceselor la producător, pentru a verifica eficacitatea controalelor aplicate în materie de conformitate a producției.

22.11.   La supravegherea conformității producției, autoritatea de omologare de tip trebuie să ia în considerare supravegherea efectuată de autoritățile calificate ale altor părți contractante la Acordul din 1958.

23.   SANCȚIUNI ÎN CAZUL NECONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

23.1.   Omologarea acordată pentru un tip de REC în conformitate cu prezentul regulament poate fi retrasă dacă nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la punctele 21 și 22 de mai sus.

23.2.   În cazul în care o parte contractantă a acordului care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, partea respectivă anunță de îndată celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin comunicarea prevăzută în anexa 2 la prezentul regulament.

24.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul omologării încetează definitiv să producă un tip de dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta trebuie să informeze autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea de tip. La primirea comunicării în cauză, autoritatea respectivă informează celelalte părți contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul fișei de comunicare prevăzute în anexa 2 la prezentul regulament.

25.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE CARE EFECTUEAZĂ ÎNCERCĂRILE DE OMOLOGARE ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP

Părțile contractante la acord care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale autorităților de omologare de tip care acordă omologarea și la care trebuie trimise fișele care certifică omologarea de tip sau extinderea, refuzul sau retragerea omologării de tip, emise în alte țări.

26.   DISPOZIȚII TRANZITORII

26.1.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 01 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza să acorde și nu poate refuza să accepte omologarea de tip în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.

26.2.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 01 de amendamente, părțile contractante care aplică seria 01 de amendamente la prezentul regulament pot refuza omologarea de tip a REC care nu respectă cerințele seriei 01 de amendamente la prezentul regulament.

26.3.   Părțile contractante care aplică prezentul regulament pot continua să acorde omologări acelor REC care satisfac orice nivel anterior din prezentul regulament, cu condiția ca REC să fie destinat utilizării în cadrul părților contractante care aplică cerințele aferente în legislația lor națională.

---

(1)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punctul 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Numerele distinctive ale părților contractante la Acordul din 1958 sunt reproduse în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev; 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Un motor omologat în temeiul Regulamentului nr. 49 va fi considerat un motor cu viteză variabilă în acest scop.

3

(4)  În acest sens, vehicule rutiere sunt vehiculele de categoriile M2, M3 și N, astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), (document ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html), cu excluderea vehiculelor omologate conform Regulamentului nr. 83.

4

2

3

---

ANEXA 1

FIȘĂ DE INFORMAȚII

Fișa de informații nr. ... a Regulamentului nr. 132 privind omologarea de tip a dispozitivelor de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) pentru vehicule grele, tractoare agricole și forestiere și utilaje mobile fără destinație rutieră echipate cu motoare cu aprindere prin compresie.

Trebuie anexată o listă a principalelor componente, pentru a descrie intervalul de valabilitate al omologării de tip. Schițele și listele de piese trebuie prezentate la scara corespunzătoare și suficient de detaliat, în format A4 sau într-un dosar format A4. Fotografiile, dacă există, trebuie să fie suficient de detaliate.

La solicitarea autorității de omologare de tip, este posibil să fie necesare informații suplimentare pentru a demonstra conformitatea membrilor familiei REC cu punctul 14, 15 sau 16 din prezentul regulament, după caz.

În cazul în care sistemul, componentele sau unitățile tehnice separate sunt dotate cu comenzi electronice, se furnizează informații adecvate privind performanțele acestora.

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului): ...

1.2.   Denumirea și adresa producătorului: ...

...

1.3.   Tipul de REC: ...

1.4.   Amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare: ...

...

1.5.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...

...

2.   DESCRIEREA DISPOZITIVULUI

2.1.   Clasa REC: ...

2.2.   Marca (mărcile) (denumirea comercială) și identificarea de tip a producătorului REC: ...

...

2.2.1.   Codul (codurile) de identificare a componentei (componentelor) REC: ...

...

2.3.   Tipul sau tipurile de motoare pentru care este destinat REC (intervalul de aplicare): ...

...

2.4.   Numărul (numerele) și/sau litera (literele) care precizează performanța motorului în ceea ce privește emisia (emisiile) de referință (1): ...

2.5.   Numărul (numerele) și/sau litera (literele) care precizează performanța motorului în ceea ce privește emisia (emisiile) realizată (realizate) (1): ...

2.6.   Nivelul de reducere a REC, astfel cum este definit la punctul 8.3 din prezentul regulament: ...

...

2.7.   REC este conceput pentru a fi compatibil cu cerințele OBD: Da/Nu (2)

2.8.   Descriere și schițe care indică poziția dispozitivului REC în raport cu galeria (galeriile) de evacuare a (ale) motorului: ...

...

2.9.   Contrapresiunea de evacuare maximă permisă a REC: ... kPa

3.   CARACTERISTICILE REC DE REDUCERE A PARTICULELOR ȘI ALE FAMILIEI DE REC DE REDUCERE A PARTICULELOR

3.1.   Dimensiunile, forma și volumul activ ale sistemului de reducere a particulelor în suspensie: ...

3.2.   Distanța maximă între intrarea REC și ieșirea turbocompresorului (turbinei) sau planul de ieșire a galeriei de evacuare atunci când nu există un turbocompresor: ...

3.3.   Descriere, schițe și liste de piese pentru REC de reducere a emisiei de particule în suspensie (PM)

Descrierea trebuie să includă o listă a principalelor componente (precizând codurile componentelor) asamblate pe REC pentru fiecare utilizare. În plus, descrierea trebuie să furnizeze toate informațiile necesare pentru a permite luarea de decizii privind familia REC în conformitate cu punctul 14 din prezentul regulament.

3.3.1.   Tipul retenției elementului activ (de exemplu, fixare prin aderență sau mecanică): ...

3.3.2.   Principiul de funcționare al elementului activ pentru reducerea PM (de exemplu, material metalic sau ceramic inclusiv tipul de material, filtrarea tip barieră sau separarea aerodinamică): ...

3.3.3.   Proiectarea și caracteristicile filtrului sau ale altui material activ, astfel cum sunt definite la punctul 14.1 litera (c) din prezentul regulament: ...

...

3.3.3.1.   Tipul (tipurile) de material(e) activ(e) din punct de vedere catalitic (dacă există): ...

3.3.3.2.   Proiectarea fizică a substratului: ...

3.3.3.3.   Densitatea celulelor, porozitatea, dimensiunea medie a porilor și distribuția dimensiunii porilor: ...

...

3.3.4.   Localizarea (în amonte/în aval), funcția și principiul de funcționare (de exemplu, oxidare) pentru orice catalizator(i) suplimentar(i): ...

3.3.4.1.   Tipul (tipurile) de material(e) activ(e) din punct de vedere catalitic: ...

3.3.4.2.   Proiectarea fizică a substratului: ...

3.3.4.3.   Densitatea celulelor: ...

3.3.5.   Concentrația volumetrică minimă a materialelor active din punct de vedere catalitic din fiecare element al sistemului de reducere a particulelor, inclusiv catalizatorii suplimentari (dacă este cazul) (grame/m3): ...

3.3.6.   Concentrația volumetrică maximă a materialelor active din punct de vedere catalitic din fiecare element al sistemului de reducere a particulelor, inclusiv catalizatorii suplimentari (dacă este cazul) (grame/m3): ...

3.3.7.   Caracteristicile de proiectare ale ambalajului: ...

3.3.8.   Volumul fiecărei componente active: ...

3.4.   Metoda sau sistemul de regenerare (descriere cuprinzătoare și/sau desen): ...

...

3.4.1.   Tipul de regenerare (de exemplu, periodică sau continuă): ...

...

3.4.2.   Principiul de regenerare, frecvența și strategia: ...

...

3.4.3.   Metoda și strategia de control pentru introducerea de aditivi sau reactivi (dacă este cazul): ...

...

3.4.4.   Tipul și concentrația de reactiv (reactivi) sau aditiv(i): ...

...

3.4.5.   Frecvența de realimentare cu reactiv sau aditiv: ...

3.5.   Descrierea monitorizării sistemului de reducere a emisiilor de particule în suspensie (conform punctului 7 din prezentul regulament): ...

...

3.6.   Descrierea oricăror modificări aduse motorului inițial sau sistemului de control al emisiilor, astfel cum este definit la punctul 11 din prezentul regulament: ...

...

3.7.   Temperatura normală de funcționare: ... (K) și intervalul de presiune: ... (kPa)

3.8.   Utilizarea izolației: Da/Nu (2)

3.8.1.   Proiectarea și caracteristicile izolației: ...

4.   CARACTERISTICILE REC DE REDUCERE A NOx ȘI ALE FAMILIEI DE REC DE REDUCERE A NOx

4.1.   Dimensiunile, forma și volumul activ ale sistemului de reducere a NOx: ...

...

4.2.   Distanța maximă dintre intrarea REC și ieșirea turbocompresorului (turbinei) sau planul de ieșire a galeriei de evacuare atunci când nu există un turbocompresor: ...

...

4.3.   Descriere, schițe și liste de piese pentru REC de reducere a NOx

Descrierea trebuie să includă o listă a principalelor componente (precizând codurile componentelor) asamblate pe REC pentru fiecare utilizare. În plus, descrierea trebuie să furnizeze toate informațiile necesare pentru a permite luarea de decizii privind familia REC în conformitate cu punctul 15 din prezentul regulament.

4.3.1.   Tipul retenției elementului activ (de exemplu, fixare prin aderență sau mecanică): ...

4.3.2.   Principiul de funcționare a elementului activ pentru reducerea NOx (de exemplu, reducerea catalitică selectivă, stocarea și reducerea NOx): ...

...

4.3.3.   Proiectul și caracteristicile substratului și ale materialului activ, astfel cum sunt definite la punctul 15.1 literele (d) și (e) din prezentul regulament: ...

4.3.3.1.   Tipul (tipurile) de material(e) activ(e) din punct de vedere catalitic: ...

4.3.3.2.   Proiectarea fizică a substratului: ...

4.3.3.3.   Densitatea celulelor: ...

4.3.4.   Localizarea (în amonte/în aval), funcția și principiul de funcționare (de exemplu, oxidare) pentru orice catalizator(i) suplimentar(i): ...

4.3.4.1.   Tipul (tipurile) de material(e) activ(e) din punct de vedere catalitic: ...

4.3.4.2.   Proiectarea fizică a substratului: ...

4.3.4.3.   Densitatea celulelor: ...

4.3.5.   Concentrația volumetrică minimă a materialelor active din punct de vedere catalitic din fiecare element al sistemului de reducere a NOx, inclusiv catalizatorii suplimentari (dacă este cazul) (grame/m3): ...

4.3.6.   Concentrația volumetrică maximă a materialelor active din punct de vedere catalitic din fiecare element al sistemului de reducere a NOx, inclusiv catalizatorii suplimentari (dacă este cazul) (grame/m3): ...

4.3.7.   Caracteristicile de proiectare ale ambalajului: ...

4.3.8.   Volumul fiecărei componente active: ...

4.4.   Metoda sau sistemul de regenerare (dacă este cazul) (descriere cuprinzătoare și/sau desen): ...

4.5.   Metoda și strategia de control pentru introducerea de aditiv(i) sau reactiv (reactivi) (dacă este cazul): ...

...

4.5.1.   Tipul și concentrația de aditiv(i) sau reactiv (reactivi): ...

...

4.5.2.   Intervalul temperaturilor normale de funcționare a reactivului (K): ...

4.5.3.   Frecvența de realimentare cu reactiv sau aditiv: ...

4.5.4.   Strategia de control (de exemplu, perioade de întârziere, rate de dozare a reactivului, poziționarea și caracteristicile senzorilor, caracteristicile fluxului și locul de introducere a reactivului): ...

4.6.   Sistem încălzit: Da/Nu (2)

4.6.1.   Metoda de control al temperaturii (catalitică, termică sau electrotermică): ...

4.7.   Descrierea sistemului de diagnosticare a NOx (conform anexei 10): ...

4.8.   Descrierea oricăror modificări aduse motorului inițial sau sistemului de control al emisiilor, astfel cum este definit la punctul 11 din prezentul regulament: ...

...

4.9.   Temperatura normală de funcționare: ... (K) și intervalul de presiune: ... (kPa)

4.10.   Utilizarea izolației: Da/Nu (2)

4.10.1.   Proiectarea și caracteristicile izolației: ...

5.   CARACTERISTICILE REC DE REDUCERE A EMISIILOR DE NOx ȘI DE PM ȘI ALE FAMILIEI DE REC DE REDUCERE A EMISIILOR DE NOx ȘI DE PM

5.1.   Dimensiunile, forma (formele) și volumul (volumele) activ(e) ale sistemului de reducere a NOx și a PM: ...

5.2.   Distanța maximă între intrarea REC și ieșirea turbocompresorului (turbinei) sau planul de ieșire a galeriei de evacuare atunci când nu există un turbocompresor: ...

5.3.   Descriere, schițe și liste de piese pentru REC de reducere a NOx și a particulelor în suspensie (PM)

Descrierea trebuie să includă o listă a principalelor componente (precizând codurile componentelor) asamblate pe REC pentru fiecare utilizare. În plus, descrierea trebuie să furnizeze toate informațiile necesare pentru a permite luarea de decizii privind familia REC în conformitate cu punctul 16 din prezentul regulament.

5.3.1.   Tipul retenției elementului (elementelor) activ(e) (de exemplu, fixare prin aderență sau mecanică): ...

5.3.2.   Principiile de funcționare ale elementului activ pentru reducerea NOx (de exemplu, reducerea catalitică selectivă, stocarea și producția de NOx) și ale elementului activ pentru reducerea PM (de exemplu, material metalic sau ceramic și tipul de material, filtrarea tip barieră sau separarea aerodinamică): ...

...

5.3.3.   Proiectul și caracteristicile substratului (substraturilor) și ale materialului (materialelor) activ(e), astfel cum sunt definite la punctul 14.1 litera (c) și la punctul 15.1 literele (d) și (e) din prezentul regulament: ...

...

5.3.3.1.   Tipul (tipurile) de material(e) activ(e) din punct de vedere catalitic: ...

5.3.3.2.   Proiectarea fizică a substratului (substraturilor): ...

5.3.3.3.   Principiul de funcționare al elementului activ pentru reducerea particulelor în suspensie (de exemplu, material metalic sau ceramic, inclusiv tipul de material, filtrarea tip barieră sau separarea aerodinamică) ...

5.3.3.4.   Densitatea celulelor, porozitatea, dimensiunea medie a porilor și distribuția dimensiunii porilor pentru elementul activ de reducere a particulelor în suspensie: ...

...

5.3.4.   Localizarea (în amonte/în aval), funcția și principiul de funcționare (de exemplu, oxidare) pentru orice catalizator(i) suplimentar(i): ...

5.3.4.1.   Tipul (tipurile) de material(e) activ(e) din punct de vedere catalitic: ...

5.3.4.2.   Proiectarea fizică a substratului: ...

5.3.4.3.   Densitatea celulelor: ...

5.3.5.   Concentrația volumetrică minimă a materialelor active din punct de vedere catalitic din fiecare element al sistemului de reducere a NOx și a particulelor în suspensie, inclusiv catalizatorii suplimentari (dacă este cazul) (grame/m3): ...

...

5.3.6.   Concentrația volumetrică maximă a materialelor active din punct de vedere catalitic din fiecare element al sistemului de reducere a NOx și a particulelor în suspensie, inclusiv catalizatorii suplimentari (dacă este cazul) (grame/m3): ...

...

5.3.7.   Caracteristicile de proiectare ale ambalajului: ...

5.3.8.   Volumul fiecărei componente active: ...

5.4.   Metoda (metodele) sau sistemul (sistemele) de regenerare (dacă este cazul) (descriere cuprinzătoare și/sau desen): ...

5.4.1.   Tipul de regenerare a sistemului de reducere a particulelor în suspensie (de exemplu, periodică sau continuă); ...

5.4.2.   Principiul de regenerare a sistemului de reducere a particulelor în suspensie și strategia de regenerare: ...

...

5.5.   Metoda și strategia de control pentru introducerea de aditivi sau reactivi (dacă este cazul): ...

...

5.5.1.   Tipul și concentrația de reactiv (reactivi) sau aditiv(i) (dacă este cazul): ...

...

5.5.2.   Frecvența de realimentare cu reactiv (reactivi) sau aditiv(i): ...

5.5.3.   Intervalul normal al temperaturii de funcționare a reactivului (reactivilor) de reducere a NOx: ... (K)

5.5.4.   Strategia de control (de exemplu, perioade de întârziere, rate de dozare a reactivului, poziționarea și caracteristicile senzorilor, caracteristicile fluxului și locul de introducere a reactivului): ...

5.6.   Sistem încălzit: Da/Nu (2)

5.6.1.   Metoda de control al temperaturii (catalitică, termică sau electrotermică): ...

5.7.   Descrierea monitorizării sistemului de reducere a particulelor în suspensie (conform punctului 7.5.1 din prezentul regulament): ...

5.8.   Descrierea sistemului de diagnosticare a NOx (conform anexei 10): ...

5.9.   Descrierea oricăror modificări aduse motorului inițial sau sistemului de control al emisiilor, astfel cum este definit la punctul 11 din prezentul regulament: ...

...

5.10.   Temperatura normală de funcționare: ... (K) și intervalul de presiune: ... (kPa)

5.11.   Utilizarea izolației: Da/Nu (2)

5.11.1.   Proiectarea și caracteristicile izolației: ...

---

(1)  Astfel cum este definit la punctul 8.2 din prezentul regulament.

(2)  A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 2

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

(1)

emisă de: denumirea serviciului administrativ

Privind (2) acordarea omologării

extinderea omologării

refuzul omologării

retragerea omologării

încetarea definitivă a producției

pentru un tip de dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) conform Regulamentului nr. 132

Nr. omologării de tip: Nr. extinderii

1. Denumirea și adresa solicitantului:

2. Denumirea și adresa producătorului:

3. Denumirea sau marca comercială a producătorului:

4. Tipul și descrierea comercială a dispozitivului REC:

5. Mijloace de identificare a tipului:

5.1. Amplasarea marcajului:

6. Tipul (tipurile) de motor pentru care tipul de dispozitiv se califică drept REC:

7. Tipul (tipurile) de motor pe care a fost supus încercării REC:

7.1. REC a demonstrat compatibilitatea cu cerințele OBD: Da/Nu (2)

8. Amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare:

9. Prezentat pentru omologarea de tip la:

10. Serviciul tehnic responsabil de efectuarea încercărilor de omologare:

10.1. Data raportului de încercare:

10.2. Numărul raportului de încercare:

11. Omologare acordată/extinsă/refuzată/retrasă (2)

12. Motivul (motivele) extinderii (dacă este cazul):

13. Tipul sau tipurile de motoare pentru care este destinat REC (intervalul de aplicare), pe baza rezultatelor verificării:

14. REC clasa I/II/III/IV (2) și eficiența reducerii:

14.1. Proiectat pentru montare pe un motor ce îndeplinește cerințele în materie de emisii ale (regulamentul și faza):

14.2. Sistemul motor + REC îndeplinește cerințele (regulamentul și faza) pentru NOx/PM/NOx și PM (2)

14.3. Sistemul motor + REC îndeplinește în continuare cerințele regulamentului și fazei de mai sus pentru alți poluanți reglementați prin regulamentul și faza în cauză: Da/Nu (2)

15. La prezenta comunicare este anexată lista documentelor din dosarul de omologare de tip depuse la autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea de tip și care pot fi obținute la cerere.

16. Următoarele documente, purtând numărul de omologare de mai sus, sunt anexate la această comunicare:

16.1. Verificarea emisiilor de referință ale motorului:

16.2. Determinarea emisiilor cu REC montat:

16.3. Rezultatele eficienței reducerii:

16.4. Performanța unei încercări de anduranță:

16.5. Determinarea emisiilor de NO2 și a emisiilor altor factori poluanți reglementați:

16.6. Declarație privind emisiile sonore:

17. Locul:

18. Data:

19. Semnătura:

(1) Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat sau a retras omologarea (a se vedea dispozițiile regulamentului referitoare la omologare).

(2) A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 3

Act adițional la comunicare referitor la un tip de dispozitiv de postechipare pentru controlul emisiilor (REC) conform regulamentului nr. 132

(Nr. omologării de tip ... Nr. extinderii ...)

1.   Motoarele pe care a fost supus încercării dispozitivul postechipare pentru controlul emisiilor:

| Nr. motor | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- |
| Marcă | | | |
| Tip | | | |
| Motor | | | |
| Alimentare | | | |
| Categorie | | | |

Nr. motor

1

2

n

Marcă

Tip

Motor

Alimentare

Categorie

2.   Rezultatele încercării:

...

...

...

...

...

...

...

3.   Tipul (tipurile) de motoare pentru care este calificat dispozitivul REC (intervalul de aplicare):

| Număr | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Producătorul vehiculului sau al motorului | | | |
| Model din anul/până în anul | | | |
| Tip motor | | | |
| Capacitate cilindrică (cm3) | | | |
| Capacitate VH (cm3) | | | |
| Puterea netă a motorului (kW cu min– 1) | | | |
| Emisii de referință ale motorului | | | |
| Sistemul de reducere a emisiilor sonore înlocuit | | | |
| Identificarea de tip a REC | | | |
| Tipul de REC și nivelul reducerii | | | |

Număr

Producătorul vehiculului sau al motorului

Model din anul/până în anul

Tip motor

Capacitate cilindrică (cm3)

Capacitate VH (cm3)

Puterea netă a motorului (kW cu min– 1)

Emisii de referință ale motorului

Sistemul de reducere a emisiilor sonore înlocuit

Identificarea de tip a REC

Tipul de REC și nivelul reducerii

---

ANEXA 4

MODELUL MĂRCII DE OMOLOGARE DE TIP A REC

MODELUL A

(a se vedea punctul 5 din prezentul regulament)

Clasa II A

Marca de omologare din exemplul de mai sus aplicată pe un REC arată că tipul respectiv a fost omologat în Țările de Jos (E 4), în temeiul Regulamentului nr. 132, cu numărul de omologare de tip 011234. Primele două cifre ale numărului de omologare de tip indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 132, prin fișa modificată prin prezenta serie. Marca de omologare trebuie să indice și clasa REC (I, IIA, IIB, III sau IV).

---

ANEXA 5

ÎNCERCAREA UNUI REC PENTRU REDUCEREA EMISIILOR DE PARTICULE (REC CLASA I SAU II)

Încercarea unui REC pentru reducerea emisiilor de particule se efectuează în următoarea serie de faze, care include o evaluare a emisiilor de poluanți secundari și determinarea emisiilor de NO2:

1.   EFECTUAREA UNEI ÎNCERCĂRI DE ACUMULARE A ORELOR DE FUNCȚIONARE

Încercarea de acumulare a orelor de funcționare se efectuează în conformitate cu cerințele de la punctul 9 din prezentul regulament.

2.   STABILIREA EMISIILOR DE REFERINȚĂ ALE MOTORULUI ȘI A CONSUMULUI SPECIFIC DE COMBUSTIBIL FĂRĂ REC MONTAT

2.1.   Emisiile de referință ale motorului se stabilesc în urma efectuării unei încercări privind emisiile la nivelul sistemului motor, fără REC, conform cerințelor Regulamentului nr. 49 sau ale Regulamentului nr. 96, în funcție de solicitare și de nivelul omologării de tip a motorului de referință.

2.2.   Pentru a permite determinarea eficienței reducerii, emisiile sunt stabilite, în plus, prin efectuarea unei încercări privind emisiile în conformitate cu cerințele de la punctul 8.3 din prezentul regulament.

2.3.   Consumul specific de combustibil (g/kWh) se stabilește prin efectuarea încercării privind emisiile de la punctul 2.2 din prezenta anexă.

3.   DETERMINAREA EMISIILOR, A CONSUMULUI DE COMBUSTIBIL ȘI A EFICIENȚEI REDUCERII CU REC MONTAT DUPĂ ÎNCERCAREA DE ACUMULARE A ORELOR DE FUNCȚIONARE

3.1.   Emisiile sunt determinate în urma unei încercări privind emisiile, conform cerințelor Regulamentului nr. 49 sau ale Regulamentului nr. 96, în funcție de scopul urmărit și de nivelul de emisii dorit al REC candidat, cu REC montat conform cerințelor prezentului regulament.

3.2.   Pentru determinarea eficienței reducerii, emisiile sunt stabilite, în plus, prin efectuarea unei încercări privind emisiile în conformitate cu cerințele de la punctul 8.3 din prezentul regulament.

3.3.   Consumul specific de combustibil (g/kWh) se stabilește prin efectuarea încercării privind emisiile de la punctul 3.2 din prezenta anexă.

4.   DETERMINAREA STRATEGIEI DE REGENERARE A REC DE REDUCERE A PARTICULELOR ȘI A CARACTERISTICILOR REGENERĂRII

4.1.   Strategia de regenerare a REC de reducere a particulelor (periodică sau continuă) și caracteristicile regenerării sunt stabilite prin utilizarea următoarei proceduri.

4.2.   Pentru a evalua performanța de regenerare a unui REC de reducere a particulelor trebuie efectuate cel puțin 25 de cicluri de încercare. Ciclul de încercare folosit va fi unul adecvat fazei emisiilor sau standardului care ar fi respectat de către vehicul sau utilaj în urma folosirii sistemului REC în cauză.

Emisiile gazoase și masa particulelor, precum și numărul particulelor, când este cazul, se vor măsura cel puțin la fiecare al cincilea ciclu de încercare. Pentru fiecare familie sau interval de aplicare definit în procedura de omologare de tip pentru motorul cu care se intenționează utilizarea sistemului REC, se efectuează o verificare separată a sistemului de reducere a emisiei de particule. Aceasta înseamnă că se efectuează o verificare a sistemului pentru fiecare zonă de aplicare.

4.3.   Se consideră că s-a demonstrat că un REC de reducere a particulelor are un proces de regenerare care funcționează continuu dacă o variabilă adecvată de evaluare poate fi considerată constantă pe parcursul a cel puțin 25 de cicluri de încercare aplicabile. Emisiile medii de particule și contrapresiunea medie a gazului de evacuare sunt considerate variabile adecvate de evaluare în acest scop.

Dacă solicitantul dorește să folosească una sau mai multe variabile de evaluare diferite, acesta trebuie să prezinte o justificare în acest sens autorității de omologare de tip.

Atunci când un sistem cu regenerare continuă, astfel cum este definit mai sus, conține și dispoziții privind regenerarea activă, se aplică criteriile de evaluare definite la punctul 4.6 din prezenta anexă.

Emisia masică de particule în suspensie și contrapresiunea gazelor de evacuare sunt considerate constante în sensul prezentului regulament atunci când se înregistrează un coeficient de variație mai mic de 25 % pe parcursul a 25 de cicluri de încercare. Contrapresiunea gazului de evacuare se măsoară continuu în scopurile acestei evaluări, iar emisiile de particule se măsoară cel puțin la fiecare al cincilea ciclu de încercare.

Coeficientul de variație (CoV) se calculează astfel:

Formula

Unde:

Formula

și:

Valoarea medie = (x
  1 + x
  2 + ...+ x
  n)/n

Unde:

| n | = | numărul de valori măsurate |
| --- | --- | --- |
| x | = | valoarea măsurată unică respectivă |

n

=

numărul de valori măsurate

x

=

valoarea măsurată unică respectivă

4.4.   Încercarea caracteristicii de regenerare a unui REC de reducere a particulelor

Această încercare se efectuează prin încărcarea sistemului cu particule în suspensie până la atingerea unei contrapresiuni constante a gazului de evacuare sau pe o perioadă de cel mult 100 de ore dacă nu a fost atinsă o valoare constantă pentru contrapresiune înainte de acest moment. Contrapresiunea gazului de evacuare este considerată constantă dacă, la măsurarea după o perioadă de cel puțin 50 de ore, contrapresiunea gazului de evacuare nu variază cu mai mult de ± 4 mbar pe o perioadă de 30 de minute. Punctele de încercare ale ciclului folosit pentru încărcarea sistemului trebuie selectate astfel încât să nu se depășească o temperatură maximă a gazului de evacuare de 180 °C la intrarea sistemului de reducere a particulelor. De preferință, încărcarea sistemului cu particule în suspensie se efectuează prin rularea motorului de încercare la o turație constantă, cuprinsă între 50 % și 75 % din turația sa nominală.

După ce REC a fost încărcat cu particule în suspensie până ce presiunea a devenit constantă sau până la cel mult 100 de ore de funcționare pentru încărcarea sistemului conform definiției de mai sus, se activează regenerarea. Aceasta poate fi activată, de exemplu, rulând motorul într-un mod cu sarcină mai mare, pentru a mări temperatura de evacuare. După finalizarea regenerării, trebuie măsurate emisiile de gaze de evacuare în cadrul a cel puțin trei iterații ale ciclului de încercare corespunzător (adică, trei cicluri ESC, cicluri ETC, cicluri WHSC, cicluri WHTC, cicluri NRSC sau cicluri NRTC). Valorile măsurate ale poluanților din gazele de evacuare nu trebuie să se abată de la valorile măsurate ale poluanților din gazele de evacuare, măsurate înainte de procedura de încărcare a REC, cu mai mult de 15 % pentru emisiile gazoase sau cu mai mult de 20 % pentru masa particulelor sau pentru numărul de particule.

Producătorul trebuie să confirme în scris că temperaturile maxime survenite în timpul procesului de regenerare nu vor afecta sau reduce semnificativ durata efectivă de funcționare a REC.

Ca alternativă la utilizarea procedurii de încărcare descrise mai sus, producătorul poate furniza un REC de reducere a particulelor deja încărcat la limita pentru încercarea de regenerare.

4.5.   Criterii de evaluare pentru REC de reducere a particulelor cu regenerare continuă

Verificarea sistemului REC pentru REC de reducere a particulelor este considerată satisfăcătoare dacă sunt atinse emisiile de particule măsurate conform definiției de la punctul 8 din prezentul regulament.

4.5.1.   Poluanții reglementați

Emisiile de poluanți reglementați se determină prin măsurători efectuate imediat după verificări, pentru a stabili caracteristicile de regenerare.

Emisiile de poluanți reglementați (CO, HC, PM și NOx) în starea inițială și în starea postechipare vor respecta valorile-limită pentru faza emisiilor sau standardul pentru care motorul a primit inițial omologarea de tip. Raportul între NO2 și NOx pentru starea inițială și pentru starea postechipare trebuie consemnat și indicat în raportul de încercare.

Emisiile masice de NO2 și NOx trebuie determinate prin măsurare simultană, conform punctului 13.2 din prezentul regulament.

4.6.   Criterii de evaluare pentru REC de reducere a particulelor cu regenerare periodică

Această dispoziție se aplică doar acelor REC care folosesc regenerarea activă.

Emisiile vor fi măsurate în timpul a cel puțin trei cicluri de încercare cu pornire la cald corespunzătoare (adică, trei cicluri ESC, cicluri ETC, cicluri WHSC, cicluri WHTC, cicluri NRSC sau cicluri NRTC cu pornire la cald). Unul dintre ciclurile pentru care sunt efectuate măsurătorile ar trebui să includă un eveniment de regenerare pe un sistem REC stabilizat. Celelalte două cicluri pentru care sunt efectuate măsurătorile ar trebui să fie cicluri în care nu se produce regenerarea. Dacă regenerarea durează mai mult de un ciclu de încercare, vor fi efectuate cicluri suplimentare de încercare, până la încheierea regenerării.

Producătorul REC trebuie să declare condițiile în care se produce de regulă procesul de regenerare (încărcarea cu particule, temperatura, contrapresiunea de evacuare sau alți parametri relevanți). Producătorul declară, de asemenea, frecvența situațiilor de regenerare în ceea ce privește fracționarea încercărilor în timpul cărora se produce regenerarea. Procedura exactă pentru determinarea fracționării trebuie agreată cu producătorul de către autoritatea de omologare de tip, pe baza unor criterii de proiectare adecvate. (Această fracționare de frecvență este factorul F din procedura de calcul al emisiilor nominale de particule descrisă mai jos.)

Pentru încercarea de regenerare, producătorul va furniza un sistem REC de reducere a particulelor care a fost încărcat cu particule în suspensie. Opțional, producătorul poate efectua cicluri de încercare consecutive, astfel cum este prevăzut la punctul 4.4 din prezenta anexă, până la încărcarea REC de reducere a particulelor. Nu este necesară măsurarea emisiilor pentru cicluri efectuate în vederea încărcării REC cu particule în suspensie.

Emisiile medii între fazele de regenerare trebuie determinate pe baza mediei aritmetice a mai multor încercări aproximativ echidistante din punctul de vedere al numărului de cicluri de încercare nemăsurate dintre ele. Pentru calculul mediei aritmetice se va include cel puțin un ciclu de încercare, cât mai aproape înainte de o încercare de regenerare și un ciclu de încercare imediat după o încercare de regenerare.

În timpul încercării de regenerare, toate datele necesare pentru detectarea regenerării se înregistrează (emisiile de CO sau de NOx, temperatura înainte și după REC, contrapresiunea de evacuare și orice alți parametri relevanți). În timpul procesului de regenerare pot fi depășite limitele de emisii aplicabile. Procedura de încercare este reprezentată schematic în figura de mai jos.

Schema regenerării periodice

Emisii ponderate pentru eșantionare și regenerare ew

Emisii medii în timpul eșantionării e1...n

Număr de cicluri

nr

n

e1, 2, 3, ....n

Emisii (g/kWh)

Emisii în timpulregenerării er

Rezultatele încercării de sistem aplicate unui REC de reducere a particulelor cu regenerare periodică se consideră a fi pozitive dacă emisiile nominale de particule calculate conform procedurii de mai jos respectă limita stabilită pentru nivelul de reducere pentru care solicitantul dorește omologarea REC.

4.6.1.   Poluanții reglementați

Emisiile de poluanți reglementați (CO, HC, PM și NOx) nu depășesc valorile-limită corespunzătoare standardului pentru care motorul a primit inițial omologarea de tip, atât în starea inițială, cât și în starea postechipare. Raportul NO2/NOx pentru starea inițială și pentru starea postechipare trebuie consemnat și indicat în raportul de încercare.

x

2

x

Emisiile masice de NO2 și NOx trebuie determinate prin măsurare simultană, conform punctului 4.7.2 din prezenta anexă și punctului 13 din prezentul regulament.

2

x

4.6.1.1.   Emisii de particule ponderate

Masa emisiilor de particule în suspensie (g/kWh) pentru sistemele cu regenerare periodică se determină după cum urmează.

Masa PM = masa PMr × F + (1 – F) × masa PMwor

r

wor

Unde:

| F | = | frecvența situațiilor de regenerare în ceea ce privește fracționarea încercărilor în timpul cărora apare regenerarea [-] |
| --- | --- | --- |
| masa PMwor | = | emisiile specifice medii în cazul unei încercări fără regenerare [g/kWh] |
| masa PMr | = | emisiile specifice medii în cazul unei încercări cu regenerare [g/kWh] |

F

=

frecvența situațiilor de regenerare în ceea ce privește fracționarea încercărilor în timpul cărora apare regenerarea [-]

masa PMwor

wor

=

emisiile specifice medii în cazul unei încercări fără regenerare [g/kWh]

masa PMr

r

=

emisiile specifice medii în cazul unei încercări cu regenerare [g/kWh]

Producătorul poate alege, pe baza unui bun raționament tehnic, să calculeze un factor multiplicativ sau aditiv de ajustare a regenerării kr care să exprime rata medie a emisiilor, după cum urmează:

r

| | k r = masa PM/masa PMwor (factor multiplicativ de ajustare)
  sau |
| --- | --- |

k r = masa PM/masa PMwor (factor multiplicativ de ajustare)

r

wor

sau

| | k Ur = masa PM – masa PMwor (factor de ajustare la valoarea superioară)
  sau |
| --- | --- |

k Ur = masa PM – masa PMwor (factor de ajustare la valoarea superioară)

Ur

wor

sau

| | k Dr. = masa PM – masa PMr (factor de ajustare la valoarea inferioară) |
| --- | --- |

k Dr. = masa PM – masa PMr (factor de ajustare la valoarea inferioară)

Dr.

r

Dacă, pentru determinarea emisiilor, se folosesc mai mult de două măsurători între fazele de regenerare, aceste măsurători suplimentare se iau la intervale regulate și se face o medie aritmetică.

4.6.1.2.   Emisii gazoase ponderate

Emisiile de componente gazoase (g/kWh) pentru sistemele cu regenerare periodică se determină după cum urmează.

Mgaze = Mgazer × F + (1 × F) × Mgazewor

r

F

F

wor

Unde:

| F | = | frecvența situațiilor de regenerare în ceea ce privește fracționarea încercărilor în timpul cărora apare regenerarea |
| --- | --- | --- |
| Mgazewor | = | emisiile specifice medii în cazul unei încercări fără regenerare [g/kWh] |
| Mgazer | = | emisiile specifice medii în cazul unei încercări cu regenerare [g/kWh] |

F

=

frecvența situațiilor de regenerare în ceea ce privește fracționarea încercărilor în timpul cărora apare regenerarea

Mgazewor

wor

=

emisiile specifice medii în cazul unei încercări fără regenerare [g/kWh]

Mgazer

r

=

emisiile specifice medii în cazul unei încercări cu regenerare [g/kWh]

Producătorul poate alege, pe baza unei analize adecvate a proiectării, să calculeze un factor multiplicativ sau aditiv de ajustare a regenerării kr, care să exprime rata medie a emisiilor, după cum urmează:

r

| | k r = Mgaze/Mgazewor (factor multiplicativ de ajustare)
  sau |
| --- | --- |

k r = Mgaze/Mgazewor (factor multiplicativ de ajustare)

r

wor

sau

| | k Ur = Mgaze – Mgazewor (factor de ajustare la valoarea superioară)
  sau |
| --- | --- |

k Ur = Mgaze – Mgazewor (factor de ajustare la valoarea superioară)

Ur

wor

sau

| | k Dr. = Mgaze – Mgazer (factor de ajustare la valoarea inferioară) |
| --- | --- |

k Dr. = Mgaze – Mgazer (factor de ajustare la valoarea inferioară)

Dr.

r

4.7.   Determinarea emisiilor de NO2

2

Încercarea se efectuează pe motorul de încercare selectat conform criteriilor descrise la punctul 12 din prezentul regulament.

4.7.1.   Selectarea REC de reducere a particulelor pentru determinarea emisiilor de NO2.

2

REC folosit pentru încercare poate fi diferit de REC folosit la punctul 4.5 din prezenta anexă. REC de reducere a emisiilor de particule ce urmează a fi supus încercării trebuie să fie:

| (a) | un REC de reducere a emisiilor de particule cu cel mai mare volum activ și, dacă în amonte se folosește un catalizator de oxidare diesel (DOC), convertizorul catalitic cu cea mai mare suprafață activă; și |
| --- | --- |

(a)

un REC de reducere a emisiilor de particule cu cel mai mare volum activ și, dacă în amonte se folosește un catalizator de oxidare diesel (DOC), convertizorul catalitic cu cea mai mare suprafață activă; și

| (b) | REC de reducere a particulelor care conține încărcătura maximă de platină cu încărcătura maximă totală de material activ din punct de vedere catalitic din cadrul familiei REC definite. |
| --- | --- |

(b)

REC de reducere a particulelor care conține încărcătura maximă de platină cu încărcătura maximă totală de material activ din punct de vedere catalitic din cadrul familiei REC definite.

REC de reducere a particulelor ales trebuie montat astfel încât să fie atinsă cea mai mică distanță între motor și REC de reducere a particulelor, astfel cum este specificat în intervalul de aplicare pentru REC de reducere a particulelor.

REC de reducere a particulelor trebuie să fi descărcat și nu trebuie să fi funcționat timp de peste 125 de ore.

4.7.2.   Determinarea emisiilor de NO2

2

Vor fi efectuate trei cicluri de încercare WHTC sau NRTC succesive, în funcție de utilizare. Emisiile se determină pentru toate cele trei cicluri și se face o medie a acestora. Dacă intervalul acestor rezultate deviază cu ± 15 % de la medie, ar trebui efectuat un ciclu de încercare suplimentar.

Calculul emisiilor de NOx și de NO2 se efectuează pentru motoarele CI folosite la vehicule de categoriile M și N pe parcursul întregului ciclu WHTC.

x

2

Pentru motoarele CI folosite pe utilaje mobile fără destinație rutieră sau pe vehicule de categoria T cu o putere instalată netă mai mare de 18 kW, dar nu mai mare de 560 kW, calculul emisiilor de NOx și de NO2 se efectuează pentru întregul ciclu NRTC.

x

2

5.   CICLURI DE ÎNCERCARE

5.1.   În cazurile în care omologarea motorului cu care urmează să fie folosit REC este o omologare rutieră (efectuată conform Regulamentului nr. 49), ciclul de încercare folosit pentru omologarea REC este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 49 pentru care se solicită omologarea REC.

5.2.   În cazurile în care motorul este folosit în scop rutier și deține o omologare emisă în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 49, ciclul de încercare folosit pentru stabilirea emisiilor de bază ale motorului este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 49 pentru care este omologat motorul.

5.3.   În cazurile în care motorul este folosit în scop rutier, dar nu deține o omologare emisă în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 49, ciclul de încercare folosit pentru stabilirea emisiilor de bază ale motorului este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 49 pentru care se solicită omologarea REC.

5.4.   În cazurile în care omologarea motorului cu care urmează să fie folosit REC este o omologare nerutieră (efectuată conform Regulamentului nr. 96), ciclul de încercare folosit pentru omologarea REC este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 96 pentru care se solicită omologarea REC.

5.5.   În cazurile în care motorul este folosit în scop nerutier și deține o omologare emisă în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 96, ciclul de încercare folosit pentru stabilirea emisiilor de bază ale motorului este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 96 pentru care este omologat motorul.

5.6.   În cazurile în care motorul este folosit în scop nerutier, dar nu deține o omologare emisă în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 96, ciclul de încercare folosit pentru stabilirea emisiilor de bază ale motorului este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 96 pentru care se solicită omologarea REC.

5.7.   În vederea stabilirii eficienței REC și a emisiilor de NO2, ciclul de încercare corespunzător este cel definit la punctul 8.3 din prezentul regulament.

2

---

ANEXA 6

ÎNCERCAREA UNUI REC PENTRU REDUCEREA NOx (REC CLASA III)

Încercarea unui REC pentru reducerea NOx se efectuează în următoarea serie de faze, care include o evaluare a emisiilor de poluanți secundari și determinarea emisiilor de NO2:

1.   EFECTUAREA UNEI ÎNCERCĂRI DE ACUMULARE A ORELOR DE FUNCȚIONARE

Încercarea de acumulare a orelor de funcționare se efectuează în conformitate cu cerințele de la punctul 9 din prezentul regulament.

2.   STABILIREA EMISIILOR DE REFERINȚĂ ALE MOTORULUI ȘI A CONSUMULUI SPECIFIC DE COMBUSTIBIL FĂRĂ REC MONTAT

2.1.   Emisiile de referință ale motorului se stabilesc în urma efectuării unei încadrări privind emisiile la nivelul sistemului motor, fără REC, conform cerințelor Regulamentului nr. 49 sau ale Regulamentului nr. 96, în funcție de solicitare și de nivelul omologării de tip a motorului de referință.

2.2.   Pentru a permite determinarea eficienței reducerii, emisiile sunt stabilite, în plus, prin efectuarea unei încercări privind emisiile în conformitate cu cerințele de la punctul 8.3 din prezentul regulament.

2.3.   Consumul specific de combustibil (g/kWh) se stabilește prin efectuarea încercării privind emisiile de la punctul 2.2 din prezenta anexă.

3.   DETERMINAREA EMISIILOR, A CONSUMULUI SPECIFIC DE COMBUSTIBIL ȘI A EFICIENȚEI REDUCERII CU REC MONTAT DUPĂ ÎNCERCAREA DE ACUMULARE A ORELOR DE FUNCȚIONARE

3.1.   Emisiile sunt determinate în urma unei încercări privind emisiile, conform cerințelor Regulamentului nr. 49 sau ale Regulamentului nr. 96, în funcție de scopul urmărit și de nivelul de emisii dorit al REC candidat, cu REC montat conform cerințelor prezentului regulament.

3.2.   Pentru determinarea eficienței reducerii, emisiile sunt stabilite, în plus, prin efectuarea unei încercări privind emisiile în conformitate cu cerințele de la punctul 8.3 din prezentul regulament.

3.3.   Consumul specific de combustibil (g/kWh) se stabilește prin efectuarea încercării privind emisiile de la punctul 3.2 din prezenta anexă.

4.   CRITERII DE EVALUARE PENTRU REC DE REDUCERE A NOx

Încercarea sistemului REC pentru REC de reducere a NOx este considerată satisfăcătoare dacă sunt respectate limitele de emisii de gaze și de particule măsurate conform definiției de la punctul 8 din prezentul regulament.

4.1.   Poluanții reglementați

Emisiile de poluanți reglementați (CO, HC, PM și NOx) în starea inițială vor respecta valorile-limită pentru faza emisiilor sau standardul pentru care motorul a primit inițial omologarea de tip.

4.2.   Raportul între NO2 și NOx pentru starea inițială și pentru starea postechipare trebuie consemnat și indicat în raportul de încercare.

Emisiile masice de NO2 și NOx trebuie determinate prin măsurare simultană, conform punctului 13.2 din prezentul regulament.

4.3.   Determinarea emisiilor de NO2

Încercarea se efectuează pe motorul de încercare selectat conform criteriilor descrise la punctul 12 din prezentul regulament.

Vor fi efectuate trei cicluri de încercare WHTC sau NRTC succesive, în funcție de utilizare. Emisiile se determină pentru toate cele trei cicluri și se face o medie a acestora. Dacă intervalul acestor rezultate deviază cu ± 15 % de la medie, ar trebui efectuat un ciclu de încercare suplimentar.

Calculul emisiilor de NOx și de NO2 se efectuează pentru motoarele CI folosite la vehicule de categoriile M și N pe parcursul întregului ciclu WHTC.

Pentru motoarele CI folosite pe utilaje mobile fără destinație rutieră sau pe vehicule de categoria T cu o putere instalată netă mai mare de 18 kW, dar nu mai mare de 560 kW, calculul emisiilor de NOx și de NO2 se efectuează pentru întregul ciclu NRTC.

5.   CICLURI DE ÎNCERCARE

5.1.   În cazurile în care omologarea motorului cu care urmează să fie folosit REC este o omologare rutieră (efectuată conform Regulamentului nr. 49), ciclul de încercare folosit pentru omologarea REC este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 49 pentru care se solicită omologarea REC.

5.2.   În cazurile în care motorul este folosit în scop rutier și deține o omologare emisă în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 49, ciclul de încercare folosit pentru stabilirea emisiilor de bază ale motorului este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 49 pentru care este omologat motorul.

5.3.   În cazurile în care motorul este folosit în scop rutier, dar nu deține o omologare emisă în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 49, ciclul de încercare folosit pentru stabilirea emisiilor de bază ale motorului este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 49 pentru care se solicită omologarea REC.

5.4.   În cazurile în care omologarea motorului cu care urmează să fie folosit REC este o omologare nerutieră (efectuată conform Regulamentului nr. 96), ciclul de încercare folosit pentru omologarea REC este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 96 pentru care se solicită omologarea REC.

5.5.   În cazurile în care motorul este folosit în scop nerutier și deține o omologare emisă în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 96, ciclul de încercare folosit pentru stabilirea emisiilor de bază ale motorului este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 96 pentru care este omologat motorul.

5.6.   În cazurile în care motorul este folosit în scop nerutier, dar nu deține o omologare emisă în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 96, ciclul de încercare folosit pentru stabilirea emisiilor de bază ale motorului este ciclul de încercare asociat fazei de emisii din Regulamentul nr. 96 pentru care se solicită omologarea REC.

5.7.   În vederea stabilirii eficienței REC și a emisiilor de NO2, ciclul de încercare corespunzător este cel definit la punctul 8.3 din prezentul regulament.

---

ANEXA 7

ÎNCERCAREA UNUI REC PENTRU REDUCEREA PARTICULELOR ÎN SUSPENSIE ȘI A NOx (REC CLASA IV)

Încercarea unui REC pentru reducerea emisiilor de NOx și de PM se efectuează în următoarea serie de faze, care include o evaluare a emisiilor de poluanți secundari și determinarea emisiilor de NO2.

1.   EFECTUAREA UNEI ÎNCERCĂRI DE ACUMULARE A ORELOR DE FUNCȚIONARE

Încercarea de acumulare a orelor de funcționare se efectuează în conformitate cu cerințele de la punctul 9 din prezentul regulament.

2.   STABILIREA EMISIILOR DE REFERINȚĂ ALE MOTORULUI ȘI A CONSUMULUI SPECIFIC DE COMBUSTIBIL FĂRĂ REC MONTAT

Încercările la care este supus un REC pentru reducerea particulelor în suspensie și a NOx trebuie să respecte cerințele relevante pentru fiecare dintre poluanții prevăzuți la punctul 2 din anexa 5 la prezentul regulament și la punctul 2 din anexa 6 la prezentul regulament.

3.   DETERMINAREA EMISIILOR, A CONSUMULUI SPECIFIC DE COMBUSTIBIL ȘI A EFICIENȚEI REDUCERII CU REC MONTAT DUPĂ ÎNCERCAREA DE ACUMULARE A ORELOR DE FUNCȚIONARE

Încercările la care este supus un REC pentru reducerea particulelor în suspensie și a NOx trebuie să respecte cerințele relevante pentru fiecare dintre poluanții prevăzuți la punctul 3 din anexa 5 la prezentul regulament și la punctul 3 din anexa 6 la prezentul regulament.

4.   CRITERII DE EVALUARE PENTRU REC DE REDUCERE A EMISIILOR DE NOx ȘI DE PARTICULE ÎN SUSPENSIE

4.1.   Încercările la care este supus un REC pentru reducerea emisiilor de particule în suspensie și de NOx trebuie să respecte cerințele relevante pentru fiecare dintre poluanții prevăzuți la punctul 4 din anexa 5 la prezentul regulament și la punctul 4 din anexa 6 la prezentul regulament, cu excepția cazurilor indicate la punctul 4.2 din această anexă.

4.2.   Pentru REC de clasa IV cu un REC de reducere a particulelor instalat în amonte față de REC de reducere a NOx, nu se aplică punctul 4.7.1 din anexa 5 la prezentul regulament.

5.   CICLURI DE ÎNCERCARE

5.1.   Încercările la care este supus un REC pentru reducerea emisiilor de particule în suspensie și de NOx trebuie să fie efectuate folosind ciclurile de încercări care îndeplinesc toate cerințele din anexa 5 și din anexa 6 la prezentul regulament.

---

ANEXA 8

METODE DE ÎNCERCARE

1.   METODA DE ÎNCERCARE PENTRU REC DE REDUCERE A EMISIILOR DE PARTICULE

Încercare privind emisiile NO2 anexa 5 punctul 4.7

Creștere marginalăa NO2 cu cel

mult 20 %

Dispozițiipentru regene-rare activă?

Încercare strategie regenerare REC; anexa 5, punctul 4.1

Încercare durabilitate1 000 h Punctul 9

Cerințe specifice pentru REC care necesi-tă un reactiv sau un adi-tiv Punctele 7.6 și 7.7

Emisii de referință ale motorului; anexa 5 punctul 2.1.

Încercarea unui REC pentru reducerea particulelor (RECclasa I sau II)

Încercare caracteristică regenerare REC; anexa 5 punctul 4.4

Determinarea clasei REC

Creștere marginală a NO2 cu cel mult 30 %

Clasa IIB REC

Clasa I REC

Clasa IIA REC

Fără creștere NO2

Determinarea clasei REC

REC pentru reducerea particulelor cf. punctul 8și anexa 5

Criterii de evaluare pentru regenerarea periodică a REC; anexa 5 punctul 4.6

NU

DA

Regenerare continuă

Regenerare periodică

Cerințe privind performanța,

punctul 8. (REC și motor de încercare cf. punctul12.)

Cerințe emisii secundare punctul 8.6.

REC necesită un reactiv sau un aditiv?

NU

DA

Start

2.   METODA DE ÎNCERCARE PENTRU REC DE REDUCERE A EMISIILOR DE NOx

Testare durabilitate1 000 h Punctul 9

Cerințele sistemului de diagnosticare a controlului NOx pentruREC de reducere a NOx sau a NOx și a PM care necesită un reactiv;anexa 10

Determinarea emisiilor de NO2; anexa 6 punctele 4.2. - 4.3.

Cerințe emisii secundare punctul 8.6.

Cerințe privind performanța punctul 8.(REC și motor de încercare cf. punctul 12.)

Cerințe specifice pentru REC care necesită un reactiv sau un aditiv Punctele 7.6 și 7.7.

REC necesită un reactiv sau un aditiv?

NU

DA

Emisii de referință ale motorului; anexa 6 punctul 2.1.

Start

REC pentru reducerea particulelor și a NOx cf. punctul 8anexa 6

3.   METODA DE ÎNCERCARE PENTRU REC DE REDUCERE A EMISIILOR DE PARTICULE ȘI DE NOx

Determinarea emisiilor de NO2; anexa 6 punctele 4.2 - 4.3.

Cerințele sistemului de diagnosticare a controlului NOx pentru REC de reducere a NOx sau a NOx și a PM care necesită un reactiv; anexa 10

REC pentru reducerea particulelor și a NOx cf. punctul 8 anexa 6 8 și anexa 7

Test strategie regenerare REC; Anexa 5 punctul 4.1

Cerințe specifice pentru REC care necesită un reactiv sau un aditiv Punctele 7.6 și 7.7.

REC necesită un reactiv sau un aditiv?

Emisii de referință ale motorului; anexa 5 punctul 2.1./ anexa 6 punctul 2.1.

Testare durabili-tate 1 000 h Punctul 9

Criterii de evaluare pentru regenerarea periodică a REC; anexa 5 punctul 4.6.

Test caracteristică regenerare REC;Anexa 5 punctul 4.4

NU

DA

Dispoziții pentru regenerareactivă?

Regenerare periodică

Regenerare continuă

Cerințe emisii secundare punctul 8.6.

Cerințe privind performanța punctul 8. (REC și motor de încercare cf. punctul 12.)

NU

DA

Start

---

ANEXA 9

TABELE DE ECHIVALENȚĂ PENTRU VALORILE-LIMITĂ

| 1. | Cerințele pentru fiecare tip de REC, din punctul de vedere al respectării limitelor următoarei faze mai stricte a emisiilor, astfel cum sunt prevăzute la punctul 8.2 din prezentul regulament, sunt ilustrate în tabelele de mai jos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tabelele de mai jos indică limitele de emisii în g/kWh care ar trebui atinse pentru a realiza echivalența cu standardul față de fiecare nivel de referință. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cerințele de eficiență detaliate la punctul 8.3 din prezentul regulament pot prevedea ca emisiile măsurate să fie mai mici decât aceste valori-limită. |
| --- | --- |

3.

Tabelul A9/1

Matricea de echivalență pentru seria de standarde din Regulamentul nr. 49

Limite ale emisiilor în g/kWh

| Referință (*) | Componentă | Clasa I/IIA/IIB
  La standardul pentru | Clasa III
  La standardul pentru | Clasa IV
  La standardul pentru |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B1 | B2 | C | A | B1 | B2 | A | B1 | B2 | C |
| Înainte de A | NOx | (ESC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| (ETC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| Particule în suspensie | (ESC) | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | — | — | — | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| (ETC) | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | — | — | — | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 |

Referință (*)

Componentă

Clasa I/IIA/IIB

La standardul pentru

Clasa III

La standardul pentru

Clasa IV

La standardul pentru

A

B1

B2

C

A

B1

B2

A

B1

B2

C

Înainte de A

NOx

(ESC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

Particule în suspensie

(ESC)

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

| Referință (*) | Componentă | Clasa I/IIA/IIB
  La standardul pentru | Clasa III
  La standardul pentru | Clasa IV
  La standardul pentru |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | B2 | C | | B1 | B2 | C | B1 | B2 | C | |
| A | NOx | (ESC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| (ETC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| Particule în suspensie | (ESC) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | 0,02 | |
| (ETC) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | | — | — | — | 0,03 | 0,03 | 0,02 | |

Referință (*)

Componentă

Clasa I/IIA/IIB

La standardul pentru

Clasa III

La standardul pentru

Clasa IV

La standardul pentru

B1

B2

C

B1

B2

C

B1

B2

C

A

NOx

(ESC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

Particule în suspensie

(ESC)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,03

0,03

0,02

| Referință (*) | Componentă | Clasa I/IIA/IIB
  La standardul pentru | Clasa III
  La standardul pentru | Clasa IV
  La standardul pentru |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 | C | D | | B2 | C | D | B2 | C | D | |
| B1 | NOx | (ESC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (ETC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (WHSC) | — | — | — | | — | — | 0,4 | — | — | 0,4 | |
| (WHTC) | — | — | — | | — | — | 0,46 | — | — | 0,46 | |
| Particule în suspensie | (ESC) | 0,02 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | — | |
| (ETC) | 0,03 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,03 | 0,02 | — | |
| (WHSC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |
| (WHTC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |

Referință (*)

Componentă

Clasa I/IIA/IIB

La standardul pentru

Clasa III

La standardul pentru

Clasa IV

La standardul pentru

B2

C

D

B2

C

D

B2

C

D

B1

NOx

(ESC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(ETC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

—

—

0,4

—

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

—

—

0,46

—

—

0,46

Particule în suspensie

(ESC)

0,02

0,02

—

—

—

—

0,02

0,02

—

(ETC)

0,03

0,02

—

—

—

—

0,03

0,02

—

(WHSC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

| Referință (*1) | Componentă | Clasa I/IIA/IIB
  La standardul pentru | Clasa III
  La standardul pentru | Clasa IV
  La standardul pentru |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | D | | | C | D | | C | D | | |
| B2 | NOx | (ESC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (ETC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (WHSC) | — | — | | | — | 0,4 | | — | 0,4 | | |
| (WHTC) | — | — | | | — | 0,46 | | — | 0,46 | | |
| Particule în suspensie | (ESC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (ETC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (WHSC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |
| (WHTC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |

Referință (*1)

Componentă

Clasa I/IIA/IIB

La standardul pentru

Clasa III

La standardul pentru

Clasa IV

La standardul pentru

C

D

C

D

C

D

B2

NOx

(ESC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(ETC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

0,4

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

0,46

—

0,46

Particule în suspensie

(ESC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(ETC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(WHSC)

—

0,01

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

0,01

—

—

—

0,01

Tabelul A9/2

Matricea de echivalență pentru Regulamentul nr. 96/REC Clasa I/II

| Referință (*2) | Puterea netă
  [kW] | Componentă
  [g/kWh] | Clasa I/II, la standardul pentru |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | Particule în suspensie | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| G | 37 ≤ P < 75 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| D | 18 ≤ P < 37 | Particule în suspensie | — | — | — | 0,6 (5) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | Particule în suspensie | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| J | 37 ≤ P < 75 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) — | — | 0,025 (3) |
| K | 19 ≤ P < 37 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N | 56 ≤ P < 75 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| P | 37 ≤ P < 56 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Referință (*2)

Puterea netă

[kW]

Componentă

[g/kWh]

Clasa I/II, la standardul pentru

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

Particule în suspensie

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

F

75 ≤ P < 130

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

G

37 ≤ P < 75

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

D

18 ≤ P < 37

Particule în suspensie

—

—

—

0,6 (5)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

Particule în suspensie

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

I

75 ≤ P < 130

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

J

37 ≤ P < 75

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4) —

—

0,025 (3)

K

19 ≤ P < 37

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

M

75 ≤ P < 130

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

N

56 ≤ P < 75

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

P

37 ≤ P < 56

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Tabelul A9/3

Matricea de echivalență pentru Regulamentul nr. 96/REC Clasa III

| Referință (*3) | Puterea netă
  [kW] | Componentă
  [g/kWh] | Clasa III, la standardul pentru |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | 4,0 (9) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | 4,0 (9) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | NOx | — | — | 4,7 (9) | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| D | 18 ≤ P < 37 | NOx | — | — | — | 7,5 (8)
   (9) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx
   (8) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| K | 19 ≤ P < 37 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Referință (*3)

Puterea netă

[kW]

Componentă

[g/kWh]

Clasa III, la standardul pentru

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

NOx

4,0 (9)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

NOx

—

4,0 (9)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

NOx

—

—

4,7 (9)

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

D

18 ≤ P < 37

NOx

—

—

—

7,5 (8)
   (9)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

NOx
   (8)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

K

19 ≤ P < 37

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Tabelul A9/4

Matricea de echivalență pentru Regulamentul nr. 96/REC Clasa IV

| Referință (*4) | Puterea netă
  [kW] | Componentă
  [g/kWh] | Clasa IV, la standardul pentru |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | Particule în suspensie | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx | 4,0 (13) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx | — | 4,0 (13) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx | — | — | 4,7 (13) | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| D | 18 ≤ P < 37 | Particule în suspensie | — | — | — | 0,6 (12) | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | 7,5 (12)
   (13) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | Particule în suspensie | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| K | 19 ≤ P < 37 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | Particule în suspensie | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Referință (*4)

Puterea netă

[kW]

Componentă

[g/kWh]

Clasa IV, la standardul pentru

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

Particule în suspensie

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx

4,0 (13)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx

—

4,0 (13)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx

—

—

4,7 (13)

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

D

18 ≤ P < 37

Particule în suspensie

—

—

—

0,6 (12)

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

7,5 (12)
   (13)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

Particule în suspensie

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

K

19 ≤ P < 37

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

Particule în suspensie

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  0,13 g/kWh pentru motoarele cu o cilindree unitară mai mică de 0,75 dm3 pe cilindru și o turație nominală de peste 3 000 min– 1.

(2)  0,21 g/kWh pentru motoarele cu o cilindree unitară mai mică de 0,75 dm3 pe cilindru și o turație nominală de peste 3 000 min– 1.

(*1)  Unde A, B1, B2 și C corespund valorilor-limită din tabelele 1 și 2 din seria 05 de amendamente aduse Regulamentului nr. 49, iar D corespunde valorilor-limită din seria 06 de amendamente aduse Regulamentului nr. 49.

(3)  Numai pentru motoare 56 ≤ P < 75.

(4)  Numai pentru motoare 37 ≤ P < 56.

(5)  Numai pentru motoare 19 ≤ P < 37. Motoarele 18 ≤ P < 19 trebuie tratate drept nemaiavând o fază suplimentară

(*2)  Unde referința corespunde celei din Regulamentul nr. 96, revizia 2.

(6)  Numai pentru motoare 56 ≤ P < 75.

(7)  Numai pentru motoare 37 ≤ P < 56.

(8)  Numai pentru motoare 19 ≤ P < 37. Motoarele 18 ≤ P < 19 trebuie tratate drept nemaiavând o fază suplimentară

(9)  Suma hidrocarburilor și oxizilor de azot.

(*3)  Unde referința corespunde celei din Regulamentul nr. 96, revizia 2.

(10)  Numai pentru motoare 56 ≤ P < 75.

(11)  Numai pentru motoare 37 ≤ P < 56.

(12)  Numai pentru motoare 19 ≤ P < 37. Motoarele 18 ≤ P < 19 trebuie tratate drept nemaiavând o fază suplimentară.

(13)  Suma hidrocarburilor și oxizilor de azot.

(*4)  Unde referința corespunde celei din Regulamentul nr. 96, revizia 2.

---

ANEXA 10

Cerințele sistemului de diagnosticare a controlului nox pentru rec de reducere a NOx sau a NOx și a particulelor care necesită un reactiv

1.   INTRODUCERE

Această anexă conține cerințele sistemului de diagnosticare a controlului NOx (NCD) pentru REC de reducere a emisiilor de NOx sau a emisiilor de NOx și de particule care necesită un reactiv pentru reducerea emisiilor de NOx.

2.   CERINȚE DE DIAGNOSTIC

2.1.   Sistemul NCD trebuie să fie capabil să identifice defecțiunile asociate REC luate în considerare în prezenta anexă prin intermediul unor mesaje de eroare stocate în memoria computerului și să comunice, la cerere, informația respectivă în exterior.

2.2.   Sistemul NCD trebuie să înregistreze un mesaj de eroare pentru fiecare defecțiune în parte.

2.3.   Sistemul NCD trebuie să stabilească dacă este prezentă o defecțiune.

2.3.1.   Defecțiunea trebuie detectată în termen de 60 de minute de la începerea funcționării, cu excepția cazurilor prevăzute la punctele 2.3.1.1 și 2.3.2 din prezenta anexă.

2.3.1.1.   În cazurile în care este nevoie de mai mult de 60 de minute de funcționare pentru ca echipamentele de monitorizare să detecteze cu precizie și să confirme o defecțiune, autoritatea de omologare poate permite o perioadă mai lungă de monitorizare, cu condiția ca producătorul REC să justifice necesitatea unei perioade mai lungi (de exemplu, prin argumente tehnice, rezultate experimentale, experiența din producție etc.).

2.3.2.   Defecțiunea trebuie detectată în termen de 10 minute de la începerea funcționării, pentru monitorizarea nivelului de reactiv și detectarea dozării pentru un sistem REC neîncălzit.

2.4.   Mesajele de eroare nu se șterg chiar de către sistemul NCD din memoria computerului REC până când defectul căruia i s-a atribuit mesajul respectiv nu a fost remediat, cu excepția cazului menționat la punctul 6.1.4 din prezenta anexă.

2.5.   Orice cod sau orice parametru de exploatare reprogramabil al sistemului NCD trebuie să fie rezistent împotriva manipulării frauduloase și trebuie să permită un nivel de protecție cel puțin echivalent cu dispozițiile normei ISO 15031-7 (SAE J 2186) sau SAE J1939-73.

3.   FAMILIA NCD

3.1.   Producătorul REC este responsabil pentru determinarea componenței unei familii NCD. Gruparea motoarelor în cadrul unei familii NCD trebuie să aibă la bază un bun raționament tehnic și trebuie supusă aprobării autorității de omologare de tip.

Motoare care nu fac parte din aceeași familie de motoare, inclusiv motoare de la producători diferiți de motoare, pot aparține aceleiași familii NCD.

3.2.   Parametri care definesc o familie NCD

3.2.1.   O familie NCD se caracterizează pe baza parametrilor de proiectare de bază care trebuie să fie comuni tuturor sistemelor NCD din cadrul familiei.

3.2.2.   Pentru ca sistemele NCD să fie considerate ca aparținând aceleiași familii NCD, parametrii de bază din următoarea listă trebuie să fie similari:

| (a) | sistemele de control al emisiilor de NOx; |
| --- | --- |

(a)

sistemele de control al emisiilor de NOx;

| (b) | metodele de monitorizare a NCD; |
| --- | --- |

(b)

metodele de monitorizare a NCD;

| (c) | criteriile de monitorizare a NCD; |
| --- | --- |

(c)

criteriile de monitorizare a NCD;

| (d) | parametrii de monitorizare (de exemplu, frecvența). |
| --- | --- |

(d)

parametrii de monitorizare (de exemplu, frecvența).

3.2.3.   Producătorul REC trebuie să demonstreze aceste asemănări printr-o demonstrație tehnică pertinentă sau prin alte proceduri adecvate care trebuie supuse aprobării autorității de omologare.

Producătorul poate solicita aprobarea de către autoritatea de omologare de tip a unor diferențe minore în metodele de monitorizare/diagnosticare a sistemului NCD ca urmare a modificărilor în configurația motorului.

4.   SISTEMUL DE AVERTIZARE A OPERATORULUI

4.1.   REC trebuie să includă un sistem de avertizare a operatorului care utilizează alarme vizuale și sonore pentru a informa conducătorul sau operatorul cu privire la detectarea, în conformitate cu punctul 2.3 din prezenta anexă, a unui nivel scăzut al reactivului, a unei calități necorespunzătoare a acestuia, a unei întreruperi a dozării sau a unei defecțiuni conform punctului 10 din prezenta anexă, care vor determina activarea sistemului de implicare a operatorului descris la punctul 5 din prezenta anexă, dacă nu sunt rectificate în timp util.

4.1.1.   Sistemul de avertizare a operatorului nu trebuie să poată fi dezactivat cu ușurință sau ignorat.

4.2.   Sistemul de avertizare a operatorului poate consta în una sau mai multe lămpi sau poate afișa mesaje scurte, inclusiv mesaje care să indice clar:

| (a) | timpul rămas până la activarea implicării; |
| --- | --- |

(a)

timpul rămas până la activarea implicării;

| (b) | valoarea implicării, de exemplu timpul necesar pentru repornire; |
| --- | --- |

(b)

valoarea implicării, de exemplu timpul necesar pentru repornire;

| (c) | condițiile în care blocarea vehiculului sau a utilajului poate fi anulată. |
| --- | --- |

(c)

condițiile în care blocarea vehiculului sau a utilajului poate fi anulată.

4.3.   La detectarea defecțiunii în conformitate cu punctul 2.3 din prezenta anexă, se activează o avertizare vizuală conform punctului 4.2 din prezenta anexă.

4.4.   La 10 ore de la detectarea defecțiunii, pe lângă avertizarea vizuală se activează o avertizare sonoră.

4.5.   Între 10 și 19 ore de la detectarea defecțiunii, avertizările vizuale și sonore vor deveni mai intense.

4.6.   La 19 ore de la detectarea defecțiunii, conducătorul sau operatorul va fi informat că, după încă o oră de funcționare fără remedierea defecțiunii, motorul nu va mai porni după ce va fi oprit.

4.6.1.   Această avertizare se va afișa în mod clar, prin:

| (a) | activarea unei a doua lămpi, cu semnificația descrisă în manualul REC; sau |
| --- | --- |

(a)

activarea unei a doua lămpi, cu semnificația descrisă în manualul REC; sau

| (b) | prin afișarea unui mesaj, de exemplu „motorul nu va porni după oprire”. |
| --- | --- |

(b)

prin afișarea unui mesaj, de exemplu „motorul nu va porni după oprire”.

4.7.   Sistemul de avertizare a operatorului se dezactivează atunci când nu mai există condițiile necesare pentru activarea acestuia. Sistemul de avertizare a operatorului nu se dezactivează automat fără remedierea motivului care a condus la activarea sa.

4.8.   Ca parte a cererii pentru omologarea de tip prevăzută, producătorul REC demonstrează funcționarea sistemului de avertizare a operatorului, astfel cum este prevăzut la punctul 11 din prezenta anexă.

5.   SISTEMUL DE IMPLICARE A OPERATORULUI

5.1.   REC trebuie să includă un sistem de implicare a operatorului, care va fi activat dacă erorile sistemului REC nu au fost soluționate în timp util.

5.2.   Sistemul de implicare a operatorului se activează la 20 de ore de la detectarea defecțiunii, cu excepția cazurilor prevăzute la punctele 6.2 și 7.3 din prezenta anexă.

5.3.   Alimentarea cu curent continuu a starterului motorului (de exemplu, terminalul 30 conform DIN 72552) va fi întreruptă după cum urmează:

| 5.3.1. | Între baterie și starterul motorului se instalează un întrerupător, a cărui funcționare va fi controlată de sistemul NCD. |
| --- | --- |

5.3.1.

Între baterie și starterul motorului se instalează un întrerupător, a cărui funcționare va fi controlată de sistemul NCD.

| 5.3.2. | Conectorii întrerupătorului vor fi realizați din dispozitive pentru asigurarea protecției la pornire, precum buloane de forfecare, supape de pornire sau alte sisteme similare. |
| --- | --- |

5.3.2.

Conectorii întrerupătorului vor fi realizați din dispozitive pentru asigurarea protecției la pornire, precum buloane de forfecare, supape de pornire sau alte sisteme similare.

5.4.   După oprirea motorului, motorul nu mai poate fi repornit timp de cinci ore.

5.5.   Ca parte a cererii pentru omologarea de tip prevăzută, producătorul REC demonstrează funcționarea sistemului de implicare a operatorului, astfel cum este precizat la punctul 11 din prezenta anexă.

5.6.   Cu condiția acordului prealabil al autorității de omologare, REC poate fi echipat cu un mijloc de dezactivare a sistemului de implicare a operatorului în timpul unei urgențe declarate de autoritățile naționale sau regionale, serviciile de urgență sau forțele armate ale acestora.

6.   CERINȚE SPECIFICE PRIVIND SISTEMUL DE AVERTIZARE ȘI DE IMPLICARE A OPERATORULUI

6.1.   Dacă o defecțiune nu a fost remediată după repornirea motorului conform punctului 5.4 din prezenta anexă, se aplică următoarele dispoziții:

| 6.1.1. | Sistemul de avertizare a operatorului se activează în conformitate cu punctele 4.3-4.7 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

6.1.1.

Sistemul de avertizare a operatorului se activează în conformitate cu punctele 4.3-4.7 din prezenta anexă.

| 6.1.2. | Sistemul de implicare a operatorului se activează în conformitate cu punctele 5.2 și 5.3 din prezenta anexă, la 20 de ore de la detectarea defecțiunii conform punctului 6.1.1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

6.1.2.

Sistemul de implicare a operatorului se activează în conformitate cu punctele 5.2 și 5.3 din prezenta anexă, la 20 de ore de la detectarea defecțiunii conform punctului 6.1.1 din prezenta anexă.

| 6.1.3. | După oprirea motorului, motorul nu mai poate fi repornit timp de 48 de ore. |
| --- | --- |

6.1.3.

După oprirea motorului, motorul nu mai poate fi repornit timp de 48 de ore.

| 6.1.4. | Mesajele de eroare ce identifică motivele erorilor sistemului REC vor fi păstrate de sistemul NCD timp de cel puțin 400 de zile, fără a putea fi șterse. |
| --- | --- |

6.1.4.

Mesajele de eroare ce identifică motivele erorilor sistemului REC vor fi păstrate de sistemul NCD timp de cel puțin 400 de zile, fără a putea fi șterse.

| 6.1.4.1. | Mesajele de eroare trebuie să fie accesibile printr-un instrument de scanare generic, astfel cum este definit la punctul 3.36.1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Mesajele de eroare trebuie să fie accesibile printr-un instrument de scanare generic, astfel cum este definit la punctul 3.36.1 din prezentul regulament.

| 6.1.5. | Dacă eroarea a fost remediată după oprirea motorului, sistemul NCD poate permite repornirea motorului înaintea expirării perioadei de 48 de ore, la solicitarea unui instrument de scanare patentat, astfel cum este definit la punctul 3.36.2 din prezentul regulament, folosind o parolă furnizată de producătorul REC sau de un distribuitor autorizat, la cerere. |
| --- | --- |

6.1.5.

Dacă eroarea a fost remediată după oprirea motorului, sistemul NCD poate permite repornirea motorului înaintea expirării perioadei de 48 de ore, la solicitarea unui instrument de scanare patentat, astfel cum este definit la punctul 3.36.2 din prezentul regulament, folosind o parolă furnizată de producătorul REC sau de un distribuitor autorizat, la cerere.

| 6.1.5.1. | Producătorul REC se asigură că pe piață sunt disponibile instrumente adecvate pentru service-uri sau pentru distribuitori. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

Producătorul REC se asigură că pe piață sunt disponibile instrumente adecvate pentru service-uri sau pentru distribuitori.

| 6.1.5.2. | Dispoziția de la punctul 6.1.5 din prezenta anexă nu va fi folosită mai mult de o dată. |
| --- | --- |

6.1.5.2.

Dispoziția de la punctul 6.1.5 din prezenta anexă nu va fi folosită mai mult de o dată.

| 6.1.5.3. | Se aplică dispozițiile de la punctul 6.1.4 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

6.1.5.3.

Se aplică dispozițiile de la punctul 6.1.4 din prezenta anexă.

6.2.   Sistem REC neîncălzit

6.2.1.   Sistemul de avertizare a operatorului descris la punctul 4.3 din prezenta anexă se activează în cazul în care nu există o dozare a reactivului la o temperatură ambiantă ≤ 266 K (– 7 °C) în conformitate cu punctul 2.3.2 din prezenta anexă.

6.2.2.   Sistemul de implicare a operatorului descris la punctele 5.3-5.6 din prezenta anexă se activează în cazul în care nu se produce o dozare a reactivului într-un interval de maximum 70 de minute de la pornirea motorului la o temperatură ambiantă ≤ 266 K (– 7 °C).

7.   DISPONIBILITATEA REACTIVULUI

7.1.   Indicatorul nivelului de reactiv

Nivelul minim acceptabil de performanță al indicatorului de reactiv presupune indicarea în mod continuu a nivelului de reactiv, în timp ce sistemul de avertizare a operatorului menționat la punctul 4 din prezenta anexă este activat. Indicatorul de reactiv poate fi prezent sub forma unui afișaj analog sau digital și poate afișa nivelul sub formă de proporție din capacitatea totală a rezervorului, cantitate de reactiv rămasă sau număr estimat de ore de funcționare rămas.

7.2.   Activarea sistemului de avertizare a operatorului

7.2.1.   Sistemul de avertizare a operatorului se activează în conformitate cu punctul 4.3 din prezenta anexă atunci când nivelul reactivului scade sub:

| (a) | 10 % din capacitatea rezervorului de reactiv sau la un procent mai ridicat, în funcție de decizia producătorului; sau |
| --- | --- |

(a)

10 % din capacitatea rezervorului de reactiv sau la un procent mai ridicat, în funcție de decizia producătorului; sau

| (b) | un nivel ce corespunde unui număr de 12 ore de utilizare a vehiculului sau a utilajului în condiții medii de funcționare. |
| --- | --- |

(b)

un nivel ce corespunde unui număr de 12 ore de utilizare a vehiculului sau a utilajului în condiții medii de funcționare.

7.2.2.   Avertizarea emisă este suficient de clară, în coroborare cu indicatorul de reactiv, pentru ca operatorul sau conducătorul să înțeleagă că nivelul reactivului este scăzut. În cazul în care sistemul de avertizare include un sistem de afișare a mesajelor, trebuie să se afișeze un mesaj care indică un nivel scăzut al reactivului (de exemplu, „nivel scăzut de uree”, „nivel scăzut de AdBlue” sau „nivel scăzut al reactivului”).

7.2.3.   Nu se aplică punctele 4.4-4.6 din prezenta anexă.

7.2.4.   Sistemul de avertizare a operatorului crește în intensitate atunci când nivelul reactivului scade sub:

| (a) | 2,5 % din capacitatea rezervorului de reactiv sau la un procent mai ridicat, în funcție de decizia producătorului; sau |
| --- | --- |

(a)

2,5 % din capacitatea rezervorului de reactiv sau la un procent mai ridicat, în funcție de decizia producătorului; sau

| (b) | un nivel ce corespunde unui număr de trei ore de utilizare a vehiculului sau a utilajului în condiții medii de funcționare. |
| --- | --- |

(b)

un nivel ce corespunde unui număr de trei ore de utilizare a vehiculului sau a utilajului în condiții medii de funcționare.

Această avertizare se va afișa în mod clar, prin:

| (a) | activarea unei a doua lămpi, cu semnificația descrisă în manualul REC; sau |
| --- | --- |

(a)

activarea unei a doua lămpi, cu semnificația descrisă în manualul REC; sau

| (b) | afișarea unui mesaj (de exemplu: „alimentează uree”, „alimentează AdBlue” sau „alimentează reactiv”). |
| --- | --- |

(b)

afișarea unui mesaj (de exemplu: „alimentează uree”, „alimentează AdBlue” sau „alimentează reactiv”).

7.2.5.   Întreruperea sistemului de avertizare a operatorului nu trebuie să fie posibilă până la realimentarea cu reactiv la un nivel care nu declanșează activarea acestuia.

7.3.   Activarea sistemului de implicare a operatorului

7.3.1.   Sistemul de implicare a operatorului descris la punctele 5.3-5.6 din prezenta anexă se activează în cazul în care rezervorul de reactiv este gol sau la orice nivel sub 2,5 % din capacitatea sa nominală completă, la alegerea producătorului REC.

7.3.2.   Întreruperea sistemului de implicare a operatorului nu trebuie să fie posibilă până la realimentarea cu reactiv la un nivel care nu declanșează activarea acestuia.

8.   MONITORIZAREA CALITĂȚII REACTIVULUI

8.1.   REC trebuie să includă un mijloc de determinare a prezenței unui reactiv necorespunzător în rezervor, de exemplu un senzor de NOx, un senzor de calitate a reactivului sau un instrument echivalent.

8.2.   Producătorul specifică o concentrație minimă de reactiv acceptabilă CDmin, care duce la emisii de evacuare de NOx care să nu depășească:

| (a) | 0,9 g/kWh pentru sisteme motoare postechipate ce respectă limita de emisii de NOx pentru fazele Q și R din Regulamentul nr. 96; sau |
| --- | --- |

(a)

0,9 g/kWh pentru sisteme motoare postechipate ce respectă limita de emisii de NOx pentru fazele Q și R din Regulamentul nr. 96; sau

| (b) | limita de emisii de NOx + 1,5 g/kWh pentru toate celelalte sisteme. |
| --- | --- |

(b)

limita de emisii de NOx + 1,5 g/kWh pentru toate celelalte sisteme.

8.2.1.   Valoarea corectă a CDmin este demonstrată pe parcursul omologării de tip după cum urmează și înregistrată în pachetul de documente menționat în anexa 1.

8.2.1.1.   Încercarea se realizează prin efectuarea părții la cald din ciclul WHTC sau NRTC, după caz, folosind un reactiv cu concentrația CDmin.

8.2.1.2.   Se poate efectua un ciclu de precondiționare WHTC sau NRTC sau un ciclu de precondiționare definit de producătorul REC, permițând unui sistem de control al NOx în buclă închisă să efectueze adaptarea la calitatea reactivului cu concentrația CDmin.

8.2.1.3.   Emisiile de NOx care rezultă din această încercare trebuie să fie inferioare pragului NOx specificat la punctul 8.2 din prezenta anexă.

8.2.2.   Orice concentrație de reactiv mai scăzută decât CDmin se detectează și se consideră, în sensul punctului 8.1 din prezenta anexă, ca fiind un reactiv necorespunzător.

8.3.   Se atribuie un contor specific pentru calitatea reactivului („contor de calitate a reactivului”). Contorul de calitate a reactivului numără orele de funcționare cu un reactiv necorespunzător.

8.3.1.   Opțional, producătorul poate grupa deficiența de calitate a reactivului cu defecțiunile enumerate la punctele 9 și 10 din prezenta anexă într-un contor unic.

8.4.   Activarea sistemului de avertizare a operatorului

8.4.1.   Sistemul de avertizare a operatorului se activează în conformitate cu punctul 4 din prezenta anexă.

8.4.2.   În cazul în care sistemul de avertizare a operatorului include un sistem de afișare a mesajelor, se afișează un mesaj care indică motivul avertizării dacă acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic (de exemplu, „detectare uree incorectă”, „detectare AdBlue incorect” sau „detectare reactiv incorect”).

8.5.   Activarea sistemului de implicare a operatorului

8.5.1.   Sistemul de implicare a operatorului se activează în conformitate cu punctul 5 din prezenta anexă.

9.   ACTIVITATEA DE DOZARE A REACTIVULUI

9.1.   Motorul include un mijloc de determinare a întreruperii dozării.

9.2.   Se atribuie un contor specific activității de dozare („contorul activității de dozare”). Contorul numără orele de funcționare cu întreruperea activității de dozare a reactivului. Acest lucru nu este necesar atunci când întreruperea este comandată deoarece condițiile de funcționare a vehiculului sau a utilajului sunt de asemenea natură încât performanțele în materie de emisii nu impun o dozare a reactivului.

9.2.1.   Opțional, producătorul REC poate grupa deficiența de dozare a reactivului cu defecțiunile enumerate la punctele 8 și 10 din prezenta anexă într-un contor unic.

9.3.   Activarea sistemului de avertizare a operatorului

9.3.1.   Sistemul de avertizare a operatorului se activează în conformitate cu punctul 4 din prezenta anexă.

9.3.2.   În cazul în care sistemul de avertizare include un sistem de afișare a mesajelor, se afișează un mesaj care indică motivul avertizării (de exemplu, „defecțiune la dozarea ureei”, „defecțiune la dozarea AdBlue” sau „defecțiune la dozarea reactivului”).

9.4.   Activarea sistemului de implicare a operatorului

9.4.1.   Sistemul de implicare a operatorului se activează în conformitate cu punctul 5 din prezenta anexă.

10.   MONITORIZAREA ERORILOR CARE POT FI ATRIBUITE MANIPULĂRII FRAUDULOASE

10.1.   În plus față de nivelul de reactiv din rezervor, de calitatea reactivului și de întreruperea dozării, se monitorizează următoarele defecțiuni, întrucât acestea pot fi cauzate de manipularea frauduloasă:

| (a) | deconectarea supapei de dozare a reactivului; |
| --- | --- |

(a)

deconectarea supapei de dozare a reactivului;

| (b) | deconectarea pompei de reactiv; |
| --- | --- |

(b)

deconectarea pompei de reactiv;

| (c) | defecțiuni sau deconectări ale sistemului NCD, astfel cum este descris la punctul 10.1.1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(c)

defecțiuni sau deconectări ale sistemului NCD, astfel cum este descris la punctul 10.1.1 din prezenta anexă.

10.1.1.   Sistemul NCD trebuie să fie monitorizat pentru detectarea defecțiunilor electrice și pentru înlăturarea sau dezactivarea oricărui senzor prin care se împiedică diagnosticarea altor defecțiuni menționate la punctele 7-9 din prezenta anexă.

O listă neexhaustivă de senzori care afectează capacitatea de diagnosticare cuprinde senzorii care măsoară în mod direct concentrația de NOx, senzorii pentru calitatea ureei, senzorii ambianți și senzorii utilizați pentru monitorizarea activității de dozare a reactivului, a nivelului reactivului sau a consumului de reactiv.

10.2.   Fiecărei erori de monitorizare prevăzute la punctul 10.1 din prezenta anexă i se atribuie un contor specific. Contoarele sistemului NCD numără orele de funcționare în care capacitatea de diagnosticare a sistemului NCD nu este disponibilă. Este permisă gruparea mai multor erori într-un contor unic.

10.2.1.   Opțional, producătorul poate grupa defecțiunea sistemului NCD cu defecțiunile enumerate la punctele 8 și 9 din prezenta anexă într-un contor unic.

10.3.   Ca alternativă la cerințele prevăzute la punctul 10.1 din prezenta anexă, producătorul poate utiliza un detector de NOx amplasat în zona gazelor de evacuare. În acest caz:

| (a) | valoarea Nox nu trebuie să depășească valoarea cea mai mică dintre valorile următoarelor praguri:






  (i) | de două ori limita NOx aplicabilă pentru omologarea de tip a REC; sau |
| --- | --- | --- |

(a)

valoarea Nox nu trebuie să depășească valoarea cea mai mică dintre valorile următoarelor praguri:

(i)

de două ori limita NOx aplicabilă pentru omologarea de tip a REC; sau

| (ii) | o valoare cu cel mult 1 g/kWh peste limita NOx aplicabilă pentru omologarea de tip a REC; |
| --- | --- |

(ii)

o valoare cu cel mult 1 g/kWh peste limita NOx aplicabilă pentru omologarea de tip a REC;

| (b) | se poate semnala o singură defecțiune „nivel ridicat de NOx – cauză nedeterminată”. |
| --- | --- |

(b)

se poate semnala o singură defecțiune „nivel ridicat de NOx – cauză nedeterminată”.

10.4.   Activarea sistemului de avertizare a operatorului

10.4.1.   Sistemul de avertizare a operatorului se activează în conformitate cu punctul 4 din prezenta anexă.

10.4.2.   În cazul în care sistemul de avertizare include un sistem de afișare a mesajelor, se afișează un mesaj care indică motivul avertizării (de exemplu, „supapa de dozare a reactivului este deconectată” sau „defecțiune gravă legată de emisii”).

10.5.   Activarea sistemului de implicare a operatorului

10.5.1.   Sistemul de implicare a operatorului se activează în conformitate cu punctul 5 din prezenta anexă.

11.   CERINȚE CU PRIVIRE LA DEMONSTRAȚIE

11.1.   Conformitatea cu cerințele prezentei anexe va fi demonstrată în timpul procedurii de omologare de tip efectuând:

| (a) | o demonstrație a activării sistemului de avertizare a operatorului; |
| --- | --- |

(a)

o demonstrație a activării sistemului de avertizare a operatorului;

| (b) | o demonstrație a activării sistemului de implicare a operatorului. |
| --- | --- |

(b)

o demonstrație a activării sistemului de implicare a operatorului.

11.2.   Demonstrarea activării sistemului de avertizare a operatorului.

11.2.1.   Conformitatea activării sistemului de avertizare trebuie demonstrată prin efectuarea a două încercări: lipsa reactivului și una dintre categoriile de defecțiuni descrise la punctele 8-10 din prezenta anexă.

11.2.2.   Pentru a demonstra activarea sistemului de avertizare în caz de calitate necorespunzătoare a reactivului, trebuie selectat un reactiv cu o diluare a substanței active cel puțin la fel de scăzută ca cea comunicată de către producător (CDmin) în conformitate cu cerințele de la punctul 8.2 din prezenta anexă.

11.2.3.   În scopul demonstrării activării sistemului de avertizare a operatorului, selecția va fi efectuată pe baza unei liste de defecțiuni posibile, ce va fi furnizată de producătorul REC autorității de omologare de tip și care va fi agreată de autoritatea de omologare de tip.

11.2.4.   Pentru prezenta demonstrație se efectuează o încercare separată pentru fiecare dintre defecțiunile prezentate la punctul 11.2.1 din prezenta anexă.

11.2.5.   În decursul unei încercări, nu trebuie să fie prezente alte defecțiuni decât cea vizată de încercare.

11.2.6.   Înainte de demararea încercării se șterg toate mesajele de eroare.

11.2.7.   La cererea producătorului și cu aprobarea autorității de omologare, defecțiunile supuse încercărilor se pot simula.

11.2.8.   Procedura de încercare demonstrativă pentru alte defecțiuni decât lipsa reactivului

11.2.8.1.   După ce defecțiunea a fost instalată sau simulată, sistemul NCD trebuie să răspundă introducerii unei defecțiuni în trei cicluri WHTC calde sau NRTC calde consecutive, după caz.

11.2.8.2.   Fiecare ciclu individual de încercare din încercarea demonstrativă poate fi separat de o oprire a motorului.

11.2.9.   Procedura de încercare demonstrativă pentru lipsa reactivului

11.2.9.1.   Sistemul REC trebuie operat pe parcursul unuia sau al mai multor cicluri WHTC calde sau NRTC calde, după caz, la alegerea producătorului REC.

11.2.9.2.   Demonstrația începe cu un nivel al reactivului din rezervor care urmează a fi stabilit de comun acord de producătorul REC și autoritatea de omologare, dar care să nu reprezinte mai puțin de 10 % din capacitatea nominală a rezervorului.

11.2.10.   Activarea sistemului de avertizare se consideră a fi demonstrată în cazul în care, la sfârșitul fiecărei încercări demonstrative efectuate în conformitate cu punctele 11.2.8 și 11.2.9 din prezenta anexă, sistemul de avertizare a fost activat în mod corespunzător în conformitate cu punctul 4 din prezenta anexă.

11.2.11.   Producătorului i se permite, cu acordul autorității de omologare de tip, să simuleze efectul unui anumit număr de ore de funcționare.

11.3.   Demonstrarea activării sistemului de implicare a operatorului

11.3.1.   Demonstrația privind sistemul de implicare a operatorului se efectuează prin intermediul unor încercări efectuate pe un stand de încercare pentru motoare.

11.3.2.   La alegerea producătorului REC și cu aprobarea autorității de omologare, încercările demonstrative se pot efectua asupra unui vehicul sau utilaj complet, fie prin montarea vehiculului sau a utilajului pe un stand de încercare adecvat, fie prin rularea acestuia pe o pistă de încercare în condiții controlate.

11.3.3.   Conformitatea activării sistemului de implicare trebuie demonstrată prin efectuarea a două încercări: lipsa reactivului și una dintre categoriile de defecțiuni descrise la punctele 8-10 din prezenta anexă.

11.3.4.   În scopurile prezentei demonstrații, se vor folosi defecțiunile selectate pentru activarea sistemului de avertizare.

11.3.5.   Demonstrația începe în momentul în care sistemul de avertizare s-a activat ca urmare a detectării unei defecțiuni selectate de autoritatea de omologare de tip.

11.3.6.   Atunci când se verifică reacția sistemului în cazul lipsei de reactiv în rezervor, se pune în funcțiune motorul până când rezervorul de reactor este gol sau a atins nivelul de 2,5 % din capacitatea totală nominală a rezervorului sau valoarea declarată de producător în conformitate cu punctul 7.3.1 din prezenta anexă.

11.3.6.1.   Producătorul poate, cu acordul autorității de omologare de tip, să simuleze funcționarea continuă prin extragerea reactivului din rezervor, în timp ce motorul este în funcțiune sau când este oprit.

11.3.7.   Atunci când se verifică reacția sistemului în cazul unei alte defecțiuni decât lipsa reactivului din rezervor, motorul se rulează un timp corespunzător cu numărul de ore indicat în tabelul 5.2 din prezenta anexă.

11.3.8.   Producătorului i se permite, cu acordul autorității de omologare de tip, să simuleze efectul unui anumit număr de ore de funcționare.

11.3.9.   Activarea sistemului de implicare se consideră a fi demonstrată în cazul în care, la sfârșitul fiecărei încercări demonstrative efectuate în conformitate cu punctele 11.3.4 și 11.3.5 din prezenta anexă, sistemul de implicare a fost activat în mod corespunzător în conformitate cu punctul 5 din prezenta anexă.

---

ANEXA 11

INSTRUCȚIUNI DE INSTALARE ȘI OPERARE

1.   Producătorul REC trebuie să furnizeze informații și instrucțiuni de instalare scrise pentru operatorul care efectuează postechiparea, precum și instrucțiuni de utilizare și de întreținere pentru proprietari și operatori. Aceste instrucțiuni trebuie:

| (a) | să abordeze pericolele în materie de siguranță identificate în cursul evaluării efectuate conform punctului 18.3 din prezentul regulament, astfel încât, pe cât posibil, montarea REC în conformitate cu aceste instrucțiuni să elimine pericolele în cauză și:






  (i) | să mențină nivelul siguranței asigurate de vehicul sau de utilaj la prima sa introducere pe piață; |
| --- | --- | --- |

(a)

să abordeze pericolele în materie de siguranță identificate în cursul evaluării efectuate conform punctului 18.3 din prezentul regulament, astfel încât, pe cât posibil, montarea REC în conformitate cu aceste instrucțiuni să elimine pericolele în cauză și:

(i)

să mențină nivelul siguranței asigurate de vehicul sau de utilaj la prima sa introducere pe piață;

| (ii) | să mențină vehiculul sau utilajul în conformitate cu toate cerințele legale în materie de sănătate și siguranță; |
| --- | --- |

(ii)

să mențină vehiculul sau utilajul în conformitate cu toate cerințele legale în materie de sănătate și siguranță;

| (b) | să prezinte și să descrie în mod explicit orice riscuri de siguranță identificate care nu vor fi eliminate complet prin respectarea instrucțiunilor de montaj și care trebuie soluționate prin aplicarea unor competențe și a unor raționamente corecte de către operatorul care efectuează postechiparea; |
| --- | --- |

(b)

să prezinte și să descrie în mod explicit orice riscuri de siguranță identificate care nu vor fi eliminate complet prin respectarea instrucțiunilor de montaj și care trebuie soluționate prin aplicarea unor competențe și a unor raționamente corecte de către operatorul care efectuează postechiparea;

| (c) | să abordeze în mod clar fiecare dintre aspectele de la punctele 3 și 4 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(c)

să abordeze în mod clar fiecare dintre aspectele de la punctele 3 și 4 din prezenta anexă.

2.   CERINȚE DE PREGĂTIRE ȘI DEMONSTRARE

2.1.   Instrucțiunile și normele trebuie să fie scrise în limba țării în care se comercializează REC sau în care se preconizează că se va folosi REC și trebuie să fie scrise într-un limbaj clar, adecvat publicului vizat.

2.2.   Producătorul REC trebuie să poată demonstra autorității de omologare de tip unde este abordat fiecare aspect relevant din prezenta anexă, însă le poate aborda în orice mod care respectă cerința privind claritatea. Nu există obligația reproducerii formulărilor sau a organizării din prezenta anexă.

2.3.   Nu ar trebui folosiți termeni tehnici sau juridici în documente adresate cititorilor care cel mai probabil nu sunt familiarizați cu aceștia, precum utilizatorii finali. Atunci când utilizarea unor astfel de termeni se consideră esențială în documentele respective, aceștia ar trebui însoțiți de o explicație clară.

2.4.   Producătorul REC este încurajat să aibă în vedere, în scopul asigurării clarității, utilizarea dialectelor și a formulelor locale atunci când o limbă este folosită în mai multe țări sau regiuni, precum și utilizarea de termeni specifici unui anumit sector atunci când REC este destinat folosirii pe vehicule sau utilaje specifice sectorului în cauză.

3.   INSTRUCȚIUNI PENTRU OPERATORUL CARE EFECTUEAZĂ POSTECHIPAREA

3.1.   Instrucțiunile pentru operatorul care efectuează postechiparea ar trebui să includă:

| (a) | instrucțiuni specifice privind orice vehicul sau utilaj pentru care este destinat REC; |
| --- | --- |

(a)

instrucțiuni specifice privind orice vehicul sau utilaj pentru care este destinat REC;

| (b) | instrucțiuni și norme generale, după caz, care vor permite montarea corespunzătoare a REC pe orice vehicul sau utilaj din intervalul pentru care este omologat; |
| --- | --- |

(b)

instrucțiuni și norme generale, după caz, care vor permite montarea corespunzătoare a REC pe orice vehicul sau utilaj din intervalul pentru care este omologat;

| (c) | o indicare clară a intervalului de utilizări pentru care este omologat REC și a intervalului de utilizări pe vehicule sau pe utilaje pentru care poate fi utilizat în siguranță, dacă acesta este diferit; |
| --- | --- |

(c)

o indicare clară a intervalului de utilizări pentru care este omologat REC și a intervalului de utilizări pe vehicule sau pe utilaje pentru care poate fi utilizat în siguranță, dacă acesta este diferit;

| (d) | o indicare a nivelului de competențe și cunoștințe necesare pentru efectuarea operațiunii de montaj; |
| --- | --- |

(d)

o indicare a nivelului de competențe și cunoștințe necesare pentru efectuarea operațiunii de montaj;

| (e) | un nivel de detaliu cel puțin suficient pentru a permite unei persoane competente și educate să efectueze activitatea. |
| --- | --- |

(e)

un nivel de detaliu cel puțin suficient pentru a permite unei persoane competente și educate să efectueze activitatea.

3.2.   În instrucțiuni trebuie să se menționeze că postechiparea cu un REC se efectuează în conformitate cu instrucțiunile de instalare furnizate de producătorul REC și că vor fi luate în considerare inclusiv orice instrucțiuni suplimentare furnizate de producătorul vehiculului sau al utilajului, de autoritățile publice sau de alte părți competente.

3.3.   În instrucțiuni trebuie să se menționeze că vehiculul sau utilajul ce urmează a fi postechipat trebuie să se afle în stare bună și că defectele ce ar putea împiedica atingerea nivelului de reducere a emisiilor pentru care este omologat REC sau care i-ar putea afecta negativ anduranța trebuie remediate după caz înainte de postechipare.

3.4.   În instrucțiuni trebuie să se menționeze că se vor lua toate măsurile necesare pentru a garanta că siguranța în utilizarea vehiculului sau a utilajului nu este afectată de montarea REC și că acesta rămâne conform cu legile și reglementările locale. Instrucțiunile, în special, trebuie:

| (a) | să atragă atenția asupra oricăror pericole suplimentare pentru siguranța operatorilor sau a altor persoane prezente, precum temperaturile ridicate la suprafață sau tensiunile electrice, asociate REC și să propună măsuri de reducere a riscurilor asociate acestora; |
| --- | --- |

(a)

să atragă atenția asupra oricăror pericole suplimentare pentru siguranța operatorilor sau a altor persoane prezente, precum temperaturile ridicate la suprafață sau tensiunile electrice, asociate REC și să propună măsuri de reducere a riscurilor asociate acestora;

| (b) | să avertizeze împotriva instalării REC sau a oricăror sisteme asociate acestuia într-o manieră ce ar interfera cu câmpul vizual al operatorului unui vehicul sau al unui utilaj sau cu vizibilitatea oricăror marcaje sau indicatoare sau cu accesul la orice comenzi; |
| --- | --- |

(b)

să avertizeze împotriva instalării REC sau a oricăror sisteme asociate acestuia într-o manieră ce ar interfera cu câmpul vizual al operatorului unui vehicul sau al unui utilaj sau cu vizibilitatea oricăror marcaje sau indicatoare sau cu accesul la orice comenzi;

| (c) | să avertizeze că răspunderea pentru orice accident sau defecțiune ulterioară care revine persoanei sau întreprinderii ce montează REC depinde de legile și de uzanțele locale și ar putea să nu se limiteze la răspunderea pentru defecțiuni ale REC sau atribuite în mod direct acestuia. |
| --- | --- |

(c)

să avertizeze că răspunderea pentru orice accident sau defecțiune ulterioară care revine persoanei sau întreprinderii ce montează REC depinde de legile și de uzanțele locale și ar putea să nu se limiteze la răspunderea pentru defecțiuni ale REC sau atribuite în mod direct acestuia.

3.5.   Instrucțiunile trebuie să atragă atenția asupra faptului că orice modificare adusă unei carcase sau unui panou de acces la motor poate crește zgomotul emis de vehicul sau de utilaj, iar această creștere poate fi interzisă de legile locale, și că creșterea zgomotului poate avea implicații pentru sănătatea și siguranța operatorilor și a trecătorilor.

4.   INSTRUCȚIUNI PENTRU PROPRIETAR ȘI OPERATOR

4.1.   Instrucțiunile pentru proprietar și operator trebuie să includă atât instrucțiuni specifice privind orice vehicul sau utilaj pentru care este destinat REC și, după caz, instrucțiuni generale privind utilizarea sa împreună cu orice vehicul sau utilaj din intervalul pentru care este omologat.

4.2.   Instrucțiunile trebuie să indice orice cerințe sau limitări privind utilizarea vehiculului sau a utilajului, necesare pentru a asigura funcționarea corectă a REC.

4.3.   Instrucțiunile trebuie să specifice dacă utilizatorul vehiculului sau al utilajului trebuie să completeze vreun reactiv sau aditiv între intervalele normale de întreținere și să indice un nivel probabil al consumului de reactiv.

4.4.   Instrucțiunile trebuie să specifice tipul și calitatea tuturor reactivilor sau aditivilor consumabili folosiți.

4.5.   Instrucțiunile trebuie să le reamintească proprietarului și operatorului vehiculului sau utilajului că, acolo unde montarea REC este o condiție pentru utilizarea sa într-o anumită țară sau zonă sau acolo unde montarea REC îi dă proprietarului vehiculului sau utilajului dreptul la stimulente sau privilegii, nepăstrarea REC într-o stare de funcționare corespunzătoare (inclusiv neasigurarea alimentării corespunzătoare cu reactiv sau cu aditiv) poate constitui o încălcare a contractului sau o infracțiune.

---

ANEXA 12

Cerințe specifice privind omologarea unui REC în raport cu limitele de emisii prevăzute în seria 06 de amendamente aduse Regulamentului nr. 49

1.   INTRODUCERE

Prezenta anexă conține cerințele specifice privind omologarea unui REC montat pe un motor sau pe un sistem motor, în vederea respectării limitelor de emisii prevăzute în seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49.

2.   CERINȚE SPECIFICE

2.1.   Sistemul motor postechipat trebuie să îndeplinească următoarele cerințe specifice:

| 2.1.1. | Limitele de emisii pentru NOx și pentru particulele în suspensie prevăzute la punctul 5.3 din tabelul 1 din seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49. |
| --- | --- |

2.1.1.

Limitele de emisii pentru NOx și pentru particulele în suspensie prevăzute la punctul 5.3 din tabelul 1 din seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49.

| 2.1.2. | Cerințele privind verificarea caracterului durabil al sistemelor motoare, astfel cum sunt prevăzute în anexa 7 la seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49. |
| --- | --- |

2.1.2.

Cerințele privind verificarea caracterului durabil al sistemelor motoare, astfel cum sunt prevăzute în anexa 7 la seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49.

| 2.1.3. | Cerințele privind sistemul de diagnosticare la bord (OBD), prevăzute în anexele 9A și 9B la seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49. |
| --- | --- |

2.1.3.

Cerințele privind sistemul de diagnosticare la bord (OBD), prevăzute în anexele 9A și 9B la seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49.

| 2.1.4. | Cerințele specifice privind limitarea emisiilor în afara ciclului și în timpul utilizării, astfel cum sunt prevăzute în anexa 10 la seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49. |
| --- | --- |

2.1.4.

Cerințele specifice privind limitarea emisiilor în afara ciclului și în timpul utilizării, astfel cum sunt prevăzute în anexa 10 la seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49.

| 2.1.5. | Cerințele privind asigurarea funcționării corecte a măsurilor de control al NOx, astfel cum sunt prevăzute în anexa 11 la seria 06 de amendamente aduse Regulamentului nr. 49. |
| --- | --- |

2.1.5.

Cerințele privind asigurarea funcționării corecte a măsurilor de control al NOx, astfel cum sunt prevăzute în anexa 11 la seria 06 de amendamente aduse Regulamentului nr. 49.

| 2.1.6. | Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 8.6.2 din prezentul regulament, pentru REC de clasele III și IV, emisiile de amoniac nu trebuie să depășească o valoare medie de 10 ppm la măsurarea conform procedurilor definite în apendicele 7 la anexa 4 din seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49. |
| --- | --- |

2.1.6.

Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 8.6.2 din prezentul regulament, pentru REC de clasele III și IV, emisiile de amoniac nu trebuie să depășească o valoare medie de 10 ppm la măsurarea conform procedurilor definite în apendicele 7 la anexa 4 din seria 06 de amendamente la Regulamentul nr. 49.

---