# Europeiska unionens C 316/30 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 316 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången30 augusti 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 316

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången30 augusti 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2014–2015Sammanträdet den 9 mars 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 132, 14.4.2016 .SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 10–12 mars 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 132, 14.4.2016 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2014–2015Sammanträdet den 9 mars 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 132, 14.4.2016 .SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 10–12 mars 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 132, 14.4.2016 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 132, 14.4.2016

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 132, 14.4.2016

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 10 mars 2015 |
| 2016/C 316/01 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (2014/2217(INI)) | 2 |
| 2016/C 316/02 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2014/2158(INI)) | 15 |
| 2016/C 316/03 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2013 (2014/2157(INI)) | 30 |
| | Onsdagen den 11 mars 2015 |
| 2016/C 316/04 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om årsrapporten för 2013 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier (2014/2155(INI)) | 37 |
| 2016/C 316/05 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport om Montenegro 2014/2947(RSP)) | 48 |
| 2016/C 316/06 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2014/2948(RSP)) | 54 |
| 2016/C 316/07 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport om Serbien (2014/2949(RSP)) | 61 |
| 2016/C 316/08 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om Kosovos europeiska integrationsprocess (2014/2950(RSP)) | 68 |
| 2016/C 316/09 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: Årlig tillväxtöversikt 2015 (2014/2221(INI)) | 75 |
| 2016/C 316/10 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2015 (2014/2222(INI)) | 83 |
| 2016/C 316/11 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (2014/2212(INI)) | 98 |
| 2016/C 316/12 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (2015/2564(RSP)) | 109 |
| | Torsdagen den 12 mars 2015 |
| 2016/C 316/13 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om de angrepp och bortrövanden som på senaste tiden förövats av IS/Daish i Mellanöstern, framför allt mot assyrier (2015/2599(RSP)) | 113 |
| 2016/C 316/14 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om Sydsudan, inbegripet nyligen genomförda kidnappningar av barn (2015/2603(RSP)) | 117 |
| 2016/C 316/15 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om Tanzania, särskilt frågan om markrofferi (2015/2604(RSP)) | 122 |
| 2016/C 316/16 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om mordet på den ryske oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (2015/2592(RSP)) | 126 |
| 2016/C 316/17 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten till Europaparlamentet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (2014/2219(INI)) | 130 |
| 2016/C 316/18 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (2014/2216(INI)) | 141 |
| 2016/C 316/19 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om förbindelserna mellan EU och Arabförbundet för samarbete i kampen mot terrorism (2015/2573(RSP)) | 172 |
| 2016/C 316/20 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om hållbart utnyttjande av havsabborrbestånden (2015/2596(RSP)) | 176 |
| 2016/C 316/21 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (2015/2572(RSP)) | 178 |
| 2016/C 316/22 | Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om situationen i Venezuela (2015/2582(RSP)) | 190 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 10 mars 2015

2016/C 316/01

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (2014/2217(INI))

2

2016/C 316/02

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2014/2158(INI))

15

2016/C 316/03

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2013 (2014/2157(INI))

30

Onsdagen den 11 mars 2015

2016/C 316/04

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om årsrapporten för 2013 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier (2014/2155(INI))

37

2016/C 316/05

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport om Montenegro 2014/2947(RSP))

48

2016/C 316/06

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2014/2948(RSP))

54

2016/C 316/07

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport om Serbien (2014/2949(RSP))

61

2016/C 316/08

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om Kosovos europeiska integrationsprocess (2014/2950(RSP))

68

2016/C 316/09

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: Årlig tillväxtöversikt 2015 (2014/2221(INI))

75

2016/C 316/10

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2015 (2014/2222(INI))

83

2016/C 316/11

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (2014/2212(INI))

98

2016/C 316/12

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (2015/2564(RSP))

109

Torsdagen den 12 mars 2015

2016/C 316/13

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om de angrepp och bortrövanden som på senaste tiden förövats av IS/Daish i Mellanöstern, framför allt mot assyrier (2015/2599(RSP))

113

2016/C 316/14

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om Sydsudan, inbegripet nyligen genomförda kidnappningar av barn (2015/2603(RSP))

117

2016/C 316/15

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om Tanzania, särskilt frågan om markrofferi (2015/2604(RSP))

122

2016/C 316/16

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om mordet på den ryske oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (2015/2592(RSP))

126

2016/C 316/17

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten till Europaparlamentet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (2014/2219(INI))

130

2016/C 316/18

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (2014/2216(INI))

141

2016/C 316/19

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om förbindelserna mellan EU och Arabförbundet för samarbete i kampen mot terrorism (2015/2573(RSP))

172

2016/C 316/20

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om hållbart utnyttjande av havsabborrbestånden (2015/2596(RSP))

176

2016/C 316/21

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (2015/2572(RSP))

178

2016/C 316/22

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om situationen i Venezuela (2015/2582(RSP))

190

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 11 mars 2015 |
| 2016/C 316/23 | Europaparlamentets beslut av den 11 mars 2015 om begäran om upphävande av Theodoros Zagorakis immunitet (2015/2048(IMM)) | 194 |
| 2016/C 316/24 | Europaparlamentets beslut av den 11 mars 2015 om begäran om upphävande av Sergei Stanishevs immunitet (2014/2259(IMM)) | 196 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 11 mars 2015

2016/C 316/23

Europaparlamentets beslut av den 11 mars 2015 om begäran om upphävande av Theodoros Zagorakis immunitet (2015/2048(IMM))

194

2016/C 316/24

Europaparlamentets beslut av den 11 mars 2015 om begäran om upphävande av Sergei Stanishevs immunitet (2014/2259(IMM))

196

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 10 mars 2015 |
| 2016/C 316/25 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/009 PL/Zachem från Polen) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD)) | 198 |
| 2016/C 316/26 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/014 DE/Aleo Solar från Tyskland) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD)) | 201 |
| 2016/C 316/27 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) från Belgien) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD)) | 204 |
| 2016/C 316/28 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal från Belgien) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD)) | 208 |
| 2016/C 316/29 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/011 BE/Caterpillar från Belgien) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD)) | 212 |
| 2016/C 316/30 | P8_TA(2015)0046Dimensioner och vikter för vägfordon som framförs inom gemenskapen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))P8_TC2-COD(2013)0105Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv(EU) 2015/... om ändring av rådets direktiv 96/53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen | 215 |
| 2016/C 316/31 | P8_TA(2015)0047Europeiska långsiktiga investeringsfonder ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))P8_TC1-COD(2013)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om europeiska långsiktiga investeringsfonder | 217 |
| 2016/C 316/32 | P8_TA(2015)0048Förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))P8_TC1-COD(2013)0265Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner | 219 |
| 2016/C 316/33 | Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit från Belgien) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD)) | 220 |
| | Onsdagen den 11 mars 2015 |
| 2016/C 316/34 | P8_TA(2015)0053Gemensamma regler för import från vissa tredjeländer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (omarbetning) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))P8_TC1-COD(2014)0168Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (omarbetning) | 224 |
| 2016/C 316/35 | P8_TA(2015)0054Stabiliserings- och associeringsavtal med Montenegro ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))P8_TC1-COD(2014)0190Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (kodifiering) | 226 |
| 2016/C 316/36 | P8_TA(2015)0055Unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppnande och förvaltning av vissa unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter (kodifiering) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))P8_TC1-COD(2014)0276Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om öppnande och förvaltning av vissa unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter (kodifiering) | 227 |
| 2016/C 316/37 | P8_TA(2015)0056Import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))P8_TC1-COD(2014)0272Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering) | 228 |
| 2016/C 316/38 | P8_TA(2015)0057Tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))P8_TC1-COD(2014)0275Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering) | 229 |
| 2016/C 316/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det ändrade avtalet om inrättande av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE)) | 230 |
| 2016/C 316/40 | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2016, avsnitt III – kommissionen (2015/2008(BUD)) | 231 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 10 mars 2015

2016/C 316/25

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/009 PL/Zachem från Polen) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD))

198

2016/C 316/26

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/014 DE/Aleo Solar från Tyskland) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD))

201

2016/C 316/27

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) från Belgien) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD))

204

2016/C 316/28

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal från Belgien) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD))

208

2016/C 316/29

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/011 BE/Caterpillar från Belgien) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD))

212

2016/C 316/30

P8_TA(2015)0046Dimensioner och vikter för vägfordon som framförs inom gemenskapen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))P8_TC2-COD(2013)0105Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv(EU) 2015/... om ändring av rådets direktiv 96/53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen

215

2016/C 316/31

P8_TA(2015)0047Europeiska långsiktiga investeringsfonder ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))P8_TC1-COD(2013)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om europeiska långsiktiga investeringsfonder

217

2016/C 316/32

P8_TA(2015)0048Förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))P8_TC1-COD(2013)0265Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner

219

2016/C 316/33

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit från Belgien) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD))

220

Onsdagen den 11 mars 2015

2016/C 316/34

P8_TA(2015)0053Gemensamma regler för import från vissa tredjeländer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (omarbetning) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))P8_TC1-COD(2014)0168Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (omarbetning)

224

2016/C 316/35

P8_TA(2015)0054Stabiliserings- och associeringsavtal med Montenegro ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))P8_TC1-COD(2014)0190Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (kodifiering)

226

2016/C 316/36

P8_TA(2015)0055Unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppnande och förvaltning av vissa unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter (kodifiering) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))P8_TC1-COD(2014)0276Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om öppnande och förvaltning av vissa unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter (kodifiering)

227

2016/C 316/37

P8_TA(2015)0056Import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))P8_TC1-COD(2014)0272Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering)

228

2016/C 316/38

P8_TA(2015)0057Tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))P8_TC1-COD(2014)0275Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering)

229

2016/C 316/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det ändrade avtalet om inrättande av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE))

230

2016/C 316/40

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2016, avsnitt III – kommissionen (2015/2008(BUD))

231

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

30.8.2016

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2014–2015

Sammanträdet den 9 mars 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 132, 14.4.2016
  .

SESSIONEN 2015–2016

Sammanträdena den 10–12 mars 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 132, 14.4.2016
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 10 mars 2015

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/2

---

P8_TA(2015)0050

Jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (2014/2217(INI))

(2016/C 316/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW),

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1949 om bekämpande av handel med människor och utnyttjande av andras prostitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1949 om bekämpande av handel med människor och utnyttjande av andras prostitution,

| — | med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Peking av den 15 september 1995 som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen, samt de slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) och Peking + 15 (2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Peking av den 15 september 1995 som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen, samt de slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) och Peking + 15 (2010),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 606/2013 av den 12 juni 2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 606/2013 av den 12 juni 2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor (1)

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (2),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, särskilt artikel 6 om kvinnor med funktionsnedsättning, av den 13 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, särskilt artikel 6 om kvinnor med funktionsnedsättning, av den 13 december 2006,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/99/EU av den 13 december 2011 om den europeiska skyddsordern (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/99/EU av den 13 december 2011 om den europeiska skyddsordern (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (4),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser (COM(2012)0614)),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) av den 7 mars 2011 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) av den 7 mars 2011 (5),

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2010Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2010Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga (COM(2010)0078),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 16 september 2013Mid-term review of the Strategy for equality between women and men (2010–2015) (SWD(2013)0339), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 16 september 2013Mid-term review of the Strategy for equality between women and men (2010–2015) (SWD(2013)0339),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 8 maj 2013Report on Progress on equality between women and men in 2012 (SWD(2013)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 8 maj 2013Report on Progress on equality between women and men in 2012 (SWD(2013)0171),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2013 om utrotande av kvinnlig könsstympning (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2013 om utrotande av kvinnlig könsstympning (COM(2013)0833),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport från 2012 Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Violence against Women – Victim Support, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport från 2012 Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Violence against Women – Victim Support,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5–6 juni 2014 om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5–6 juni 2014 om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2014 om utrotande av kvinnlig könsstympning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2014 om utrotande av kvinnlig könsstympning (6),

| — | med beaktande av EU-direktiven från och med 1975 om de olika aspekterna av likabehandling av män och kvinnor (direktiv 2010/41/EU (7), direktiv 2010/18/EU (8), direktiv 2006/54/EG (9), direktiv 2004/113/EG (10), direktiv 92/85/EEG (11), direktiv 86/613/EEG (12) och direktiv 79/7/EEG (13)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-direktiven från och med 1975 om de olika aspekterna av likabehandling av män och kvinnor (direktiv 2010/41/EU (7), direktiv 2010/18/EU (8), direktiv 2006/54/EG (9), direktiv 2004/113/EG (10), direktiv 92/85/EEG (11), direktiv 86/613/EEG (12) och direktiv 79/7/EEG (13)),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för lika eller likvärdigt arbete (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för lika eller likvärdigt arbete (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om den ekonomiska krisens inverkan på jämställdheten och kvinnors rättigheter (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om den ekonomiska krisens inverkan på jämställdheten och kvinnors rättigheter (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden i EU (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden i EU (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om den 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission: Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om den 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission: Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om kvinnors arbetsvillkor inom tjänstesektorn (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om kvinnors arbetsvillkor inom tjänstesektorn (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (20),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 10 februari 2010 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen– 2009 (21), av den 8 mars 2011 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2010 (22) och av den 13 mars 2012 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2011 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 10 februari 2010 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen– 2009 (21), av den 8 mars 2011 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2010 (22) och av den 13 mars 2012 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2011 (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om kvinnor och företagsledarskap (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om kvinnor och företagsledarskap (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om jämställdhetsaspekterna av den ekonomiska och finansiella krisen (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om jämställdhetsaspekterna av den ekonomiska och finansiella krisen (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 om icke-diskriminering grundad på kön och solidaritet mellan generationer (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 om icke-diskriminering grundad på kön och solidaritet mellan generationer (28),

| — | Europaparlamentets resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (29), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (29),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen (30),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om bekämpning av våld mot kvinnor (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om bekämpning av våld mot kvinnor (31),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (mammaledighetsdirektivet (COM(2008)0637)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (mammaledighetsdirektivet (COM(2008)0637)),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om jämställdheten mellan kvinnor och män inom idrotten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om jämställdheten mellan kvinnor och män inom idrotten,

| — | med beaktande av direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (32),

| — | med beaktande av kommissionens lägesrapport av den 3 juni 2013 om Barcelonamålen om utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar tillväxt för alla, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lägesrapport av den 3 juni 2013 om Barcelonamålen om utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar tillväxt för alla,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från september 2014 Statistical Data on Women Entrepreneurs in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från september 2014 Statistical Data on Women Entrepreneurs in Europe,

| — | med beaktande av den EU-omfattande undersökning från mars 2014 som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter gjort om våld mot kvinnor, som för första gången tillhandahåller uppgifter om omfattningen, arten och följderna av olika former av våld mot kvinnor, samt hur de utsatta reagerar på våld och hur medvetna de är om sina rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den EU-omfattande undersökning från mars 2014 som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter gjort om våld mot kvinnor, som för första gången tillhandahåller uppgifter om omfattningen, arten och följderna av olika former av våld mot kvinnor, samt hur de utsatta reagerar på våld och hur medvetna de är om sina rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 168, om folkhälsa, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och särskilt punkt 7, som fastställer att unionen ”ska respektera medlemsstaternas ansvar för att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik samt för att organisera och ge hälso- och sjukvård”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168, om folkhälsa, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och särskilt punkt 7, som fastställer att unionen ”ska respektera medlemsstaternas ansvar för att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik samt för att organisera och ge hälso- och sjukvård”,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0015/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0015/2015), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande rättighet, som erkänns i fördragen alltsedan Romfördraget 1957 och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Trots att EU har antagit många texter för att säkerställa lika möjligheter och likabehandling av män och kvinnor och för motverka all slags diskriminering på grund av kön och trots att unionen har föresatt sig att jämställdhetsintegrera all sin verksamhet är de framsteg som gjorts otillräckliga och det råder fortfarande stora jämställdhetsbrister. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande rättighet, som erkänns i fördragen alltsedan Romfördraget 1957 och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Trots att EU har antagit många texter för att säkerställa lika möjligheter och likabehandling av män och kvinnor och för motverka all slags diskriminering på grund av kön och trots att unionen har föresatt sig att jämställdhetsintegrera all sin verksamhet är de framsteg som gjorts otillräckliga och det råder fortfarande stora jämställdhetsbrister.

| B. | Principen om likabehandling av kvinnor och män innebär att det inte får förekomma vare sig direkt eller indirekt diskriminering på grund av kön, och inte heller diskriminering på grund av moderskap, faderskap eller fördelningen av familjeåtaganden. |
| --- | --- |

B.

Principen om likabehandling av kvinnor och män innebär att det inte får förekomma vare sig direkt eller indirekt diskriminering på grund av kön, och inte heller diskriminering på grund av moderskap, faderskap eller fördelningen av familjeåtaganden.

| C. | Det är mycket viktigt att man tar hänsyn till de olika och samverkande formerna av diskriminering som många kvinnor och flickor i Europa utsätts för (på grund av funktionsnedsättning, invandrarbakgrund, etniskt ursprung, ålder, sexuell läggning, könsidentitet, graviditet, boendestatus, låg utbildning, våld osv.), och till deras försämrade villkor under senare år. |
| --- | --- |

C.

Det är mycket viktigt att man tar hänsyn till de olika och samverkande formerna av diskriminering som många kvinnor och flickor i Europa utsätts för (på grund av funktionsnedsättning, invandrarbakgrund, etniskt ursprung, ålder, sexuell läggning, könsidentitet, graviditet, boendestatus, låg utbildning, våld osv.), och till deras försämrade villkor under senare år.

| D. | Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla innehåller ambitiösa mål, däribland en sysselsättningsgrad på 75 procent och en minskning fram till 2020 av antalet personer som lever i eller riskerar fattigdom eller social utestängning med minst 20 miljoner. Dessa mål kan bara nås om medlemsstaterna vidtar innovativa åtgärder för en verklig jämställdhet. |
| --- | --- |

D.

Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla innehåller ambitiösa mål, däribland en sysselsättningsgrad på 75 procent och en minskning fram till 2020 av antalet personer som lever i eller riskerar fattigdom eller social utestängning med minst 20 miljoner. Dessa mål kan bara nås om medlemsstaterna vidtar innovativa åtgärder för en verklig jämställdhet.

| E. | Medlemsstaternas åtgärder för budgetkonsolidering drabbar främst den offentliga sektorn, där majoriteten av de anställda är kvinnor och som kvinnor utnyttjar i större utsträckning, vilket medför en dubbelbestraffning. Åtgärderna leder till otryggare arbetsvillkor, bl.a. genom fler deltidsanställningar (32 procent av kvinnorna jämfört med 8,2 procent av männen) och tillfälliga anställningar, liksom till lägre löner. |
| --- | --- |

E.

Medlemsstaternas åtgärder för budgetkonsolidering drabbar främst den offentliga sektorn, där majoriteten av de anställda är kvinnor och som kvinnor utnyttjar i större utsträckning, vilket medför en dubbelbestraffning. Åtgärderna leder till otryggare arbetsvillkor, bl.a. genom fler deltidsanställningar (32 procent av kvinnorna jämfört med 8,2 procent av männen) och tillfälliga anställningar, liksom till lägre löner.

| F. | Fler kvinnor än män lever i fattigdom och utanförskap, särskilt äldre kvinnor, vars genomsnittspension är 39 procent lägre än mäns, och ensamstående mödrar. Det är vanligare att kvinnor arbetar deltid av familjeskäl och har tidsbegränsade eller tillfälliga arbeten. Anställningar med minimala garantier är en starkt bidragande faktor till kvinnors fattigdom. |
| --- | --- |

F.

Fler kvinnor än män lever i fattigdom och utanförskap, särskilt äldre kvinnor, vars genomsnittspension är 39 procent lägre än mäns, och ensamstående mödrar. Det är vanligare att kvinnor arbetar deltid av familjeskäl och har tidsbegränsade eller tillfälliga arbeten. Anställningar med minimala garantier är en starkt bidragande faktor till kvinnors fattigdom.

| G. | Att bekämpa fattigdomen är ett av de fem mätbara mål som kommissionen har satt upp i Europa 2020-strategin. Integrerad riktlinje nr 10 inom Europa 2020-strategin (att främja social delaktighet och bekämpa fattigdom) kan leda till att nationella strategier antas för att skydda i synnerhet kvinnor som riskerar att drabbas av fattigdom samt garantera ensamstående föräldrar eller äldre kvinnor inkomsttrygghet. |
| --- | --- |

G.

Att bekämpa fattigdomen är ett av de fem mätbara mål som kommissionen har satt upp i Europa 2020-strategin. Integrerad riktlinje nr 10 inom Europa 2020-strategin (att främja social delaktighet och bekämpa fattigdom) kan leda till att nationella strategier antas för att skydda i synnerhet kvinnor som riskerar att drabbas av fattigdom samt garantera ensamstående föräldrar eller äldre kvinnor inkomsttrygghet.

| H. | Födelsetalen i EU sjunker och detta förvärras av krisen då arbetslösheten, osäkra anställningar och en osäker framtid och ekonomi får par och framför allt yngre kvinnor att skjuta upp barnafödande, vilket stärker tendensen i EU med en åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

H.

Födelsetalen i EU sjunker och detta förvärras av krisen då arbetslösheten, osäkra anställningar och en osäker framtid och ekonomi får par och framför allt yngre kvinnor att skjuta upp barnafödande, vilket stärker tendensen i EU med en åldrande befolkningen.

| I. | Det aktuella skattesystemet i vissa medlemsstater återspeglar en snäv tolkning av familjen genom att familjer där endast den ena föräldern förvärvsarbetar gynnas, kvinnors arbete ofta inte uppmuntras och familjer med ensamstående föräldrar, stora familjer och familjer som tar hand om närstående inte får tillräckligt stöd. |
| --- | --- |

I.

Det aktuella skattesystemet i vissa medlemsstater återspeglar en snäv tolkning av familjen genom att familjer där endast den ena föräldern förvärvsarbetar gynnas, kvinnors arbete ofta inte uppmuntras och familjer med ensamstående föräldrar, stora familjer och familjer som tar hand om närstående inte får tillräckligt stöd.

| J. | Nästan 60 procent av alla universitetsutbildade i EU är kvinnor, men dessa är oproportionerligt lågt representerade på höga officiella och beslutsfattande befattningar. Andelen kvinnor i EU som är forskare och ingenjörer är lägre än 33 procent, medan kvinnor utgör nästan 80 procent av arbetskraften inom hälso- och sjukvårds-, utbildnings- och välfärdssektorn. |
| --- | --- |

J.

Nästan 60 procent av alla universitetsutbildade i EU är kvinnor, men dessa är oproportionerligt lågt representerade på höga officiella och beslutsfattande befattningar. Andelen kvinnor i EU som är forskare och ingenjörer är lägre än 33 procent, medan kvinnor utgör nästan 80 procent av arbetskraften inom hälso- och sjukvårds-, utbildnings- och välfärdssektorn.

| K. | Det råder en stark horisontell segregering eller könsuppdelning av arbetskraften, där nästan hälften av kvinnorna som förvärvsarbetar är koncentrerade i 10 av de 130 yrken som förtecknas i Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) internationella standard för yrkesklassificering (Isco), och endast 16 procent av arbetstagarna jobbar i sektorer med en jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

K.

Det råder en stark horisontell segregering eller könsuppdelning av arbetskraften, där nästan hälften av kvinnorna som förvärvsarbetar är koncentrerade i 10 av de 130 yrken som förtecknas i Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) internationella standard för yrkesklassificering (Isco), och endast 16 procent av arbetstagarna jobbar i sektorer med en jämn könsfördelning.

| L. | Små och medelstora företag, som utgör 99 procent av företagen i EU och står för två av tre arbetstillfällen i den privata sektorn, är avgörande för att uppnå målen i Europa 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla. Endast 31 procent av företagarna i EU är kvinnor. Företagandet bland kvinnor i EU är 10 procent, jämfört med 19 procent bland män. Ett ökat företagande bland kvinnor bör främjas och stödjas. |
| --- | --- |

L.

Små och medelstora företag, som utgör 99 procent av företagen i EU och står för två av tre arbetstillfällen i den privata sektorn, är avgörande för att uppnå målen i Europa 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla. Endast 31 procent av företagarna i EU är kvinnor. Företagandet bland kvinnor i EU är 10 procent, jämfört med 19 procent bland män. Ett ökat företagande bland kvinnor bör främjas och stödjas.

| M. | Ungefär 42 procent av alla aktörer med regelbunden verksamhet inom jordbruket i Europeiska unionen är kvinnor och tre av tio jordbruk i EU drivs av kvinnor. I EU bör man ständigt främja lika möjligheter för kvinnor och män och samtidigt säkerställa ett större deltagande av kvinnor i det ekonomiska och sociala livet, särskilt inom jordbruket. |
| --- | --- |

M.

Ungefär 42 procent av alla aktörer med regelbunden verksamhet inom jordbruket i Europeiska unionen är kvinnor och tre av tio jordbruk i EU drivs av kvinnor. I EU bör man ständigt främja lika möjligheter för kvinnor och män och samtidigt säkerställa ett större deltagande av kvinnor i det ekonomiska och sociala livet, särskilt inom jordbruket.

| N. | Kvinnors sysselsättningsgrad uppgår till 63 procent, löneskillnaden mellan kvinnor och män uppgår till 16,4 procent, 73 procent av ledamöterna i de nationella parlamenten är män, kvinnor utgör 17,8 procent av ledamöterna i de stora bolagsstyrelserna och ägnar nästan tre gånger mer tid i veckan än män åt arbete i hemmet (t.ex. ta hand om barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och hushållssysslor). |
| --- | --- |

N.

Kvinnors sysselsättningsgrad uppgår till 63 procent, löneskillnaden mellan kvinnor och män uppgår till 16,4 procent, 73 procent av ledamöterna i de nationella parlamenten är män, kvinnor utgör 17,8 procent av ledamöterna i de stora bolagsstyrelserna och ägnar nästan tre gånger mer tid i veckan än män åt arbete i hemmet (t.ex. ta hand om barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och hushållssysslor).

| O. | 37 procent av ledamöterna i det nyvalda Europaparlamentet, nio av de 28 nya kommissionsledamöterna och sju av de 28 domarna vid EU-domstolen är kvinnor. |
| --- | --- |

O.

37 procent av ledamöterna i det nyvalda Europaparlamentet, nio av de 28 nya kommissionsledamöterna och sju av de 28 domarna vid EU-domstolen är kvinnor.

| P. | Arbetslösheten bland kvinnor är underskattad, eftersom många kvinnor inte är registrerade som arbetslösa, särskilt de som bor på landsbygden eller i avlägsna områden och många av dem som enbart ägnar sig åt att sköta hem och barn. Denna situation ger upphov till skillnader i fråga om tillgång till allmänna tjänster (t.ex. bidrag, pension, mammaledighet, sjukledighet, social trygghet). |
| --- | --- |

P.

Arbetslösheten bland kvinnor är underskattad, eftersom många kvinnor inte är registrerade som arbetslösa, särskilt de som bor på landsbygden eller i avlägsna områden och många av dem som enbart ägnar sig åt att sköta hem och barn. Denna situation ger upphov till skillnader i fråga om tillgång till allmänna tjänster (t.ex. bidrag, pension, mammaledighet, sjukledighet, social trygghet).

| Q. | Med denna takt dröjer det till 2038 innan målet om en sysselsättningsgrad bland kvinnor på 75 procent uppnås och till 2084 innan lika löner blir verklighet. Jämställdhet i de nationella parlamenten, i EU-institutionerna och i de europeiska bolagsstyrelserna kan uppnås 2034, men det dröjer till 2054 innan arbetet i hemmet är jämnt fördelat. |
| --- | --- |

Q.

Med denna takt dröjer det till 2038 innan målet om en sysselsättningsgrad bland kvinnor på 75 procent uppnås och till 2084 innan lika löner blir verklighet. Jämställdhet i de nationella parlamenten, i EU-institutionerna och i de europeiska bolagsstyrelserna kan uppnås 2034, men det dröjer till 2054 innan arbetet i hemmet är jämnt fördelat.

| R. | Bristen på åtgärder som gör det möjligt att förena yrkesliv och privatliv i allmänhet och bristen på rimligt prissatt och god barnomsorg, äldreomsorg och vård av personer som kräver särskild omsorg i synnerhet, är ett stort hinder för kvinnors ekonomiska oberoende och deras möjlighet att nå ansvarsfulla befattningar, och för att män och kvinnor ska kunna delta i lika hög grad på arbetsmarknaden, bl.a. för att förebygga och minska fattigdom. |
| --- | --- |

R.

Bristen på åtgärder som gör det möjligt att förena yrkesliv och privatliv i allmänhet och bristen på rimligt prissatt och god barnomsorg, äldreomsorg och vård av personer som kräver särskild omsorg i synnerhet, är ett stort hinder för kvinnors ekonomiska oberoende och deras möjlighet att nå ansvarsfulla befattningar, och för att män och kvinnor ska kunna delta i lika hög grad på arbetsmarknaden, bl.a. för att förebygga och minska fattigdom.

| S. | Att kvinnor och män delar på ansvaret för familjen och hemmet, bl.a. genom att de i högre grad tar ut föräldraledighet och pappaledighet, är en förutsättning för att jämställdhet ska uppnås. En fjärdedel av medlemsstaterna erbjuder inte pappaledighet. |
| --- | --- |

S.

Att kvinnor och män delar på ansvaret för familjen och hemmet, bl.a. genom att de i högre grad tar ut föräldraledighet och pappaledighet, är en förutsättning för att jämställdhet ska uppnås. En fjärdedel av medlemsstaterna erbjuder inte pappaledighet.

| T. | De traditionella könsrollerna och stereotyperna har fortfarande stort inflytande över fördelningen av uppgifter mellan män och kvinnor i hemmet, på arbetsplatsen och i samhället i stort, vilket begränsar kvinnors yrkesmöjligheter och personliga och yrkesmässiga utveckling och hindrar dem att uppnå sin fulla potential som enskilda personer och ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

T.

De traditionella könsrollerna och stereotyperna har fortfarande stort inflytande över fördelningen av uppgifter mellan män och kvinnor i hemmet, på arbetsplatsen och i samhället i stort, vilket begränsar kvinnors yrkesmöjligheter och personliga och yrkesmässiga utveckling och hindrar dem att uppnå sin fulla potential som enskilda personer och ekonomiska aktörer.

| U. | Medierna kan spela en viktig roll både för spridningen av stereotyper, nedvärderingen av kvinnobilden, sexualiseringen av småflickor och för att motverka könsstereotyper, uppmuntra kvinnornas deltagande i beslutsfattandet och främja jämställdhet. |
| --- | --- |

U.

Medierna kan spela en viktig roll både för spridningen av stereotyper, nedvärderingen av kvinnobilden, sexualiseringen av småflickor och för att motverka könsstereotyper, uppmuntra kvinnornas deltagande i beslutsfattandet och främja jämställdhet.

| V. | Rådet har ännu inte intagit någon officiell ståndpunkt efter Europaparlamentets antagande av två lagstiftningsresolutioner om grundläggande jämställdhetsfrågor, dvs. resolutionen av den 20 oktober 2010 om förslaget till direktiv om mammaledighet och resolutionen av den 20 november 2013 om förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder. |
| --- | --- |

V.

Rådet har ännu inte intagit någon officiell ståndpunkt efter Europaparlamentets antagande av två lagstiftningsresolutioner om grundläggande jämställdhetsfrågor, dvs. resolutionen av den 20 oktober 2010 om förslaget till direktiv om mammaledighet och resolutionen av den 20 november 2013 om förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder.

| W. | Kommissionen tar i sin rapport om genomförandet av direktiv 2006/54/EG av den 6 december 2013 upp frågor om hur den nationella lagstiftningen i 26 medlemsstater överensstämmer med de nya bestämmelserna i direktivet (33). |
| --- | --- |

W.

Kommissionen tar i sin rapport om genomförandet av direktiv 2006/54/EG av den 6 december 2013 upp frågor om hur den nationella lagstiftningen i 26 medlemsstater överensstämmer med de nya bestämmelserna i direktivet (33).

| X. | Enligt den undersökning från mars 2014 som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter gjort har var tredje kvinna i EU utsatts för fysiskt eller sexuellt våld, var femte har utsatts för fysiskt våld efter 15 års ålder och nästa varannan har utsatts för psykiskt våld. Våld mot kvinnor är en kränkning av de mänskliga rättigheterna som kan få allvarliga psykiska konsekvenser. Det förekommer inom alla samhällsklasser, oberoende av ålder, utbildningsnivå, inkomster, social ställning och ursprungsland eller hemvist, och är ett av de brott som anmäls mest sällan. Våld mot kvinnor är ett av de främsta hindren för verklig jämställdhet. |
| --- | --- |

X.

Enligt den undersökning från mars 2014 som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter gjort har var tredje kvinna i EU utsatts för fysiskt eller sexuellt våld, var femte har utsatts för fysiskt våld efter 15 års ålder och nästa varannan har utsatts för psykiskt våld. Våld mot kvinnor är en kränkning av de mänskliga rättigheterna som kan få allvarliga psykiska konsekvenser. Det förekommer inom alla samhällsklasser, oberoende av ålder, utbildningsnivå, inkomster, social ställning och ursprungsland eller hemvist, och är ett av de brott som anmäls mest sällan. Våld mot kvinnor är ett av de främsta hindren för verklig jämställdhet.

| Y. | Våldet mot kvinnor och flickor på internet ökar, men vad som är särskilt oroande är minderårigas beteende på sociala nätverk i sådana sammanhang. |
| --- | --- |

Y.

Våldet mot kvinnor och flickor på internet ökar, men vad som är särskilt oroande är minderårigas beteende på sociala nätverk i sådana sammanhang.

| Z. | EU:s strategi för utrotande av människohandel når sitt slut 2016. Enligt Eurostats rapport från 2014 om människohandel är en övervägande del (80 procent) av de registrerade offren för människohandel i EU kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

Z.

EU:s strategi för utrotande av människohandel når sitt slut 2016. Enligt Eurostats rapport från 2014 om människohandel är en övervägande del (80 procent) av de registrerade offren för människohandel i EU kvinnor och flickor.

| AA. | Sex medlemsstater har ännu inte undertecknat Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) och bara åtta länder har ratificerat den. |
| --- | --- |

AA.

Sex medlemsstater har ännu inte undertecknat Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) och bara åtta länder har ratificerat den.

| AB. | Insamling av tillförlitliga, jämförbara och könsuppdelade uppgifter är särskilt viktigt inom ramen för offentliga strategier på nationell nivå och EU-nivå, bl.a. vad gäller våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

AB.

Insamling av tillförlitliga, jämförbara och könsuppdelade uppgifter är särskilt viktigt inom ramen för offentliga strategier på nationell nivå och EU-nivå, bl.a. vad gäller våld mot kvinnor.

| AC. | Kvinnor har särskilda hälsoproblem och ingår mindre ofta i kliniska försök än män, och dessa skillnader får betydande konsekvenser för kvinnors hälsa. |
| --- | --- |

AC.

Kvinnor har särskilda hälsoproblem och ingår mindre ofta i kliniska försök än män, och dessa skillnader får betydande konsekvenser för kvinnors hälsa.

| AD. | Flickor och kvinnor deltar i mindre utsträckning än pojkar och män i en fysisk aktivitet, särskilt i åldrarna 15–24 år. Idrott är ett sätt att få bekräftelse och utvecklas samt något som skapar en känsla av medborgarskap och solidaritet, och regelbunden idrottsutövning förbättrar den fysiska och psykiska hälsan. Inom idrotten förekommer det också våld mot kvinnor, stereotyper, löneskillnader och svårigheter för kvinnor att få ledande befattningar. |
| --- | --- |

AD.

Flickor och kvinnor deltar i mindre utsträckning än pojkar och män i en fysisk aktivitet, särskilt i åldrarna 15–24 år. Idrott är ett sätt att få bekräftelse och utvecklas samt något som skapar en känsla av medborgarskap och solidaritet, och regelbunden idrottsutövning förbättrar den fysiska och psykiska hälsan. Inom idrotten förekommer det också våld mot kvinnor, stereotyper, löneskillnader och svårigheter för kvinnor att få ledande befattningar.

| AE. | Sexuella och reproduktiva rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter som bör beaktas i EU:s handlingsprogram inom hälsoområdet. |
| --- | --- |

AE.

Sexuella och reproduktiva rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter som bör beaktas i EU:s handlingsprogram inom hälsoområdet.

| AF. | Det hör till medlemsstaternas ansvarsområden att utforma och genomföra strategier för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

AF.

Det hör till medlemsstaternas ansvarsområden att utforma och genomföra strategier för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

| AG. | Kommissionens årsrapport om jämställhet är ett mycket viktigt verktyg för att bedöma hur situationen för kvinnors utvecklats i EU. |
| --- | --- |

AG.

Kommissionens årsrapport om jämställhet är ett mycket viktigt verktyg för att bedöma hur situationen för kvinnors utvecklats i EU.

Jämställdhet inom ramen för Europa 2020-strategin

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att integrera jämställdhetsfrågor, kvinnors rättigheter samt lika möjligheter i sin politik och i sina budgetförfaranden och i tillämpningen av unionens program och insatser, genom proaktiva åtgärder, särskilt inom ramen för stimulanspolitiken, genom att systematiskt göra könsspecifika konsekvensbedömningar i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att integrera jämställdhetsfrågor, kvinnors rättigheter samt lika möjligheter i sin politik och i sina budgetförfaranden och i tillämpningen av unionens program och insatser, genom proaktiva åtgärder, särskilt inom ramen för stimulanspolitiken, genom att systematiskt göra könsspecifika konsekvensbedömningar i varje enskilt fall.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att strategin för jämställdhet 2010–2015 står på randen till ett misslyckande, i synnerhet sett till det ekonomiska oberoendet, bland annat på grund av att förslaget till direktiv om mammaledighet dragits tillbaka. Parlamentet betonar att de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män samtidigt ökar successivt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att strategin för jämställdhet 2010–2015 står på randen till ett misslyckande, i synnerhet sett till det ekonomiska oberoendet, bland annat på grund av att förslaget till direktiv om mammaledighet dragits tillbaka. Parlamentet betonar att de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män samtidigt ökar successivt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att integrera en jämställdhetspelare i Europa 2020-strategin, så att man kan mäta framstegen med att minska skillnaderna i sysselsättning mellan könen och så att detta kan leda fram till att politiska åtgärder i den årliga tillväxtundersökningen omvandlas till landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att integrera en jämställdhetspelare i Europa 2020-strategin, så att man kan mäta framstegen med att minska skillnaderna i sysselsättning mellan könen och så att detta kan leda fram till att politiska åtgärder i den årliga tillväxtundersökningen omvandlas till landsspecifika rekommendationer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en allmän plan för investeringar i social infrastruktur, eftersom det har uppskattats att med en jämställd investeringsplan skulle EU:s BNP öka successivt med 2,4 procent mer till 2018 än utan en sådan investeringsplan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en allmän plan för investeringar i social infrastruktur, eftersom det har uppskattats att med en jämställd investeringsplan skulle EU:s BNP öka successivt med 2,4 procent mer till 2018 än utan en sådan investeringsplan.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att ett jämställt deltagande av kvinnor och män på arbetsmarknaden skulle kunna öka EU:s ekonomiska potential avsevärt och samtidigt befästa dess rättvisa och inkluderande karaktär. Parlamentet erinrar om att en helt jämlik deltagandegrad enligt OECD:s beräkningar skulle leda till en ökning på 12,4 procent av BNP per capita till 2030. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att ett jämställt deltagande av kvinnor och män på arbetsmarknaden skulle kunna öka EU:s ekonomiska potential avsevärt och samtidigt befästa dess rättvisa och inkluderande karaktär. Parlamentet erinrar om att en helt jämlik deltagandegrad enligt OECD:s beräkningar skulle leda till en ökning på 12,4 procent av BNP per capita till 2030.

| 6. | Europaparlamentet understryker att det är mycket angeläget att bekämpa fattigdom bland kvinnor, särskilt fattigdom bland äldre kvinnor och ensamstående mödrar men också kvinnor som utsatts för könsrelaterat våld, kvinnor med funktionsnedsättning, invandrarkvinnor och kvinnor som tillhör en minoritetsgrupp. Medlemsstaterna bör införa effektivare integrationsstrategier och på ett effektivare sätt utnyttja socialpolitikens resurser, särskilt Europeiska socialfonden och strukturfonderna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att det är mycket angeläget att bekämpa fattigdom bland kvinnor, särskilt fattigdom bland äldre kvinnor och ensamstående mödrar men också kvinnor som utsatts för könsrelaterat våld, kvinnor med funktionsnedsättning, invandrarkvinnor och kvinnor som tillhör en minoritetsgrupp. Medlemsstaterna bör införa effektivare integrationsstrategier och på ett effektivare sätt utnyttja socialpolitikens resurser, särskilt Europeiska socialfonden och strukturfonderna.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att socialpolitikens effektivitet när det gäller att minska fattigdom sjönk med nästan 50 procent 2012 jämfört med 2005 i hushåll med endast en vuxen, något som främst omfattar änkor och ensamstående mödrar. Parlamentet finner det också oroande att socialpolitiken i vissa medlemsländer bara är en tredjedel så effektiv som det europeiska genomsnittet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att stärka det sociala skyddet vid arbetslöshet som ett sätt att bekämpa den växande fattigdomen, framför allt bland kvinnor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att socialpolitikens effektivitet när det gäller att minska fattigdom sjönk med nästan 50 procent 2012 jämfört med 2005 i hushåll med endast en vuxen, något som främst omfattar änkor och ensamstående mödrar. Parlamentet finner det också oroande att socialpolitiken i vissa medlemsländer bara är en tredjedel så effektiv som det europeiska genomsnittet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att stärka det sociala skyddet vid arbetslöshet som ett sätt att bekämpa den växande fattigdomen, framför allt bland kvinnor.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att uppmärksamma könsaspekten när det gäller fattigdom och social utestängning och beklagar att de landsspecifika rekommendationer som hittills antagits som ett led i de årliga europeiska planeringsterminerna inte i tillräcklig omfattning anpassats till sysselsättningsmålen och de sociala målen i Europa 2020-strategin samt begär att de strukturella orsakerna till kvinnors fattigdom tas upp systematiskt i de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att uppmärksamma könsaspekten när det gäller fattigdom och social utestängning och beklagar att de landsspecifika rekommendationer som hittills antagits som ett led i de årliga europeiska planeringsterminerna inte i tillräcklig omfattning anpassats till sysselsättningsmålen och de sociala målen i Europa 2020-strategin samt begär att de strukturella orsakerna till kvinnors fattigdom tas upp systematiskt i de landsspecifika rekommendationerna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta nya familjestrukturer vid utarbetandet av skatte- och bidragspolitiken, bl.a. genom ekonomiskt stöd till ensamstående föräldrar och äldre med hjälp av skatteavdrag eller hälso- och sjukvårdsförmåner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta nya familjestrukturer vid utarbetandet av skatte- och bidragspolitiken, bl.a. genom ekonomiskt stöd till ensamstående föräldrar och äldre med hjälp av skatteavdrag eller hälso- och sjukvårdsförmåner.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att lika möjligheter för män och kvinnor och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv beaktas och främjas i utarbetandet och genomförandet av sammanhållningspolitiken och i dess program, även i fråga om övervakning, rapportering och utvärdering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att lika möjligheter för män och kvinnor och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv beaktas och främjas i utarbetandet och genomförandet av sammanhållningspolitiken och i dess program, även i fråga om övervakning, rapportering och utvärdering.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att årsrapporten numera endast utgörs av ett arbetsdokument bifogat till kommissionens rapport om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och uppmanar enträget kommissionen att ge rapporten politisk legitimitet genom ett officiellt och separat antagande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att årsrapporten numera endast utgörs av ett arbetsdokument bifogat till kommissionens rapport om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och uppmanar enträget kommissionen att ge rapporten politisk legitimitet genom ett officiellt och separat antagande.

Jämställdhet i fråga om sysselsättning och beslutsfattande

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det är angeläget att minska löne- och pensionsklyftorna mellan kvinnor och män, däribland genom att komma till rätta med den fortsatta koncentrationen av kvinnor i deltidsarbeten, låglönearbeten och otrygga anställningar och genom att se till att det finns tillräckligt god barnormsorg och omsorg för närstående. Parlamentet beklagar djupt att mer än en tredjedel av de äldre kvinnor som lever i EU inte får någon typ av pension. Parlamentet uppmanar därför enträget medlemsstaterna att se till att de rättigheter som föreskrivs i direktiv 2006/54/EG förverkligas fullt ut, bl.a. principen om lika lön och insyn i lönesättningen, och att se över sin nationella lagstiftning om likabehandling i syfte att förenkla och modernisera den. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet se över införlivandet av jämställdhetsdirektiv och att snarast föreslå en omarbetning av direktiv 2006/54/EG, i enlighet med artikel 32 i det direktivet och på grundval av artikel 157 i EUF-fördraget, i överensstämmelse med de ingående rekommendationerna i bilagan till parlamentets resolution av den 24 maj 2012. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att det är angeläget att minska löne- och pensionsklyftorna mellan kvinnor och män, däribland genom att komma till rätta med den fortsatta koncentrationen av kvinnor i deltidsarbeten, låglönearbeten och otrygga anställningar och genom att se till att det finns tillräckligt god barnormsorg och omsorg för närstående. Parlamentet beklagar djupt att mer än en tredjedel av de äldre kvinnor som lever i EU inte får någon typ av pension. Parlamentet uppmanar därför enträget medlemsstaterna att se till att de rättigheter som föreskrivs i direktiv 2006/54/EG förverkligas fullt ut, bl.a. principen om lika lön och insyn i lönesättningen, och att se över sin nationella lagstiftning om likabehandling i syfte att förenkla och modernisera den. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet se över införlivandet av jämställdhetsdirektiv och att snarast föreslå en omarbetning av direktiv 2006/54/EG, i enlighet med artikel 32 i det direktivet och på grundval av artikel 157 i EUF-fördraget, i överensstämmelse med de ingående rekommendationerna i bilagan till parlamentets resolution av den 24 maj 2012.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt att kvinnor inte får samma lön då de har lika eller likvärdiga arbeten som män, och fördömer också både horisontell och vertikal segregering. Merparten av de låga lönerna och i stort sett alla mycket låga löner hänger samman med deltidsarbete och nästan 80 procent av låginkomsttagarna är kvinnor. Slutsatserna från bedömningen av det europeiska mervärdet visar att den ekonomiska tillväxten skulle öka med 0,1 procent om löneklyftan mellan könen minskade med 1 procentenhet, varför det under den rådande lågkonjunkturen är oerhört viktigt att minska löneskillnaderna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna, arbetsgivarna och fackföreningarna att utarbeta och tillämpa konkreta och användbara verktyg för utvärdering av tjänster som kan användas för att fastställa likvärdiga arbeten och på så sätt säkra lika lön för kvinnor och män. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar djupt att kvinnor inte får samma lön då de har lika eller likvärdiga arbeten som män, och fördömer också både horisontell och vertikal segregering. Merparten av de låga lönerna och i stort sett alla mycket låga löner hänger samman med deltidsarbete och nästan 80 procent av låginkomsttagarna är kvinnor. Slutsatserna från bedömningen av det europeiska mervärdet visar att den ekonomiska tillväxten skulle öka med 0,1 procent om löneklyftan mellan könen minskade med 1 procentenhet, varför det under den rådande lågkonjunkturen är oerhört viktigt att minska löneskillnaderna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna, arbetsgivarna och fackföreningarna att utarbeta och tillämpa konkreta och användbara verktyg för utvärdering av tjänster som kan användas för att fastställa likvärdiga arbeten och på så sätt säkra lika lön för kvinnor och män.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta proaktiva åtgärder för högkvalitativa arbetstillfällen för kvinnor för att nå Europa 2020-målen, bl.a. genom att motverka stereotyper och horisontellt och vertikalt segregerade arbetsmarknader, och genom att främja en övergång från deltid till heltid samt genom att särskilt ha unga som varken arbetar eller studerar som målgrupp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa särskilda sysselsättningsmål inom ramen för sina nationella reformprogram för att garantera lika möjligheter för kvinnor och män när det gäller att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta proaktiva åtgärder för högkvalitativa arbetstillfällen för kvinnor för att nå Europa 2020-målen, bl.a. genom att motverka stereotyper och horisontellt och vertikalt segregerade arbetsmarknader, och genom att främja en övergång från deltid till heltid samt genom att särskilt ha unga som varken arbetar eller studerar som målgrupp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa särskilda sysselsättningsmål inom ramen för sina nationella reformprogram för att garantera lika möjligheter för kvinnor och män när det gäller att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta proaktiva åtgärder för att uppmuntra kvinnor till att arbeta inom vetenskapliga yrken och att genom informationskampanjer främja kvinnors deltagande i typiskt ”manliga” sektorer som vetenskap och ny teknik, så att man till fullo kan ta tillvara det humankapital som de europeiska kvinnorna utgör. Parlamentet framhåller särskilt de nya möjligheter som informations- och kommunikationstekniken erbjuder och uppmanar kommissionen att till fullo integrera jämställdhetsperspektivet i det prioriterade arbetet med den digitala agendan under de kommande fem åren. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta proaktiva åtgärder för att uppmuntra kvinnor till att arbeta inom vetenskapliga yrken och att genom informationskampanjer främja kvinnors deltagande i typiskt ”manliga” sektorer som vetenskap och ny teknik, så att man till fullo kan ta tillvara det humankapital som de europeiska kvinnorna utgör. Parlamentet framhåller särskilt de nya möjligheter som informations- och kommunikationstekniken erbjuder och uppmanar kommissionen att till fullo integrera jämställdhetsperspektivet i det prioriterade arbetet med den digitala agendan under de kommande fem åren.

| 16. | Europaparlamentet understryker att ekonomiskt oberoende är avgörande för att uppnå jämställdhet och erinrar om att kvinnligt företagande utgör en underskattad och underutnyttjad ekonomisk möjlighet för Europas tillväxt och konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) att samla in fler och bättre uppgifter om kvinnligt företagande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och övriga relevanta organ, såsom industri- och handelskammare att uppmuntra, främja och stödja kvinnligt företagande, genom att underlätta tillgången till krediter, minska byråkratiskt krångel och andra hinder för kvinnors nystartade företag, integrera ett jämställdhetsperspektiv i relevant politik, främja skapandet av en gemensam flerspråkig elektronisk plattform för utbyte av uppgifter för kvinnliga sociala egenföretagare samt stödja regionala och europeiska nätverk för mentorskap och samverkan. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att ekonomiskt oberoende är avgörande för att uppnå jämställdhet och erinrar om att kvinnligt företagande utgör en underskattad och underutnyttjad ekonomisk möjlighet för Europas tillväxt och konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) att samla in fler och bättre uppgifter om kvinnligt företagande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och övriga relevanta organ, såsom industri- och handelskammare att uppmuntra, främja och stödja kvinnligt företagande, genom att underlätta tillgången till krediter, minska byråkratiskt krångel och andra hinder för kvinnors nystartade företag, integrera ett jämställdhetsperspektiv i relevant politik, främja skapandet av en gemensam flerspråkig elektronisk plattform för utbyte av uppgifter för kvinnliga sociala egenföretagare samt stödja regionala och europeiska nätverk för mentorskap och samverkan.

| 17. | Europaparlamentet anser att det krävs politiska lösningar som tar hänsyn till många olika aspekter för att kvinnor ska kunna komma in på arbetsmarknaden igen (inbegripet yrkesutbildning och livslångt lärande samt främjande av varaktigare arbeten och individanpassade arbetsmönster) och uppmärksammar att det blir allt vanligare med flexibla arbetstider. Flexibilitet främst är något som efterfrågas av dem som arbetar deltid, varav merparten är kvinnor. Kollektivförhandlingar är därför en rätt som måste skyddas eftersom dessa bidrar till att motverka diskriminering samt försvara och förbättra rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det krävs politiska lösningar som tar hänsyn till många olika aspekter för att kvinnor ska kunna komma in på arbetsmarknaden igen (inbegripet yrkesutbildning och livslångt lärande samt främjande av varaktigare arbeten och individanpassade arbetsmönster) och uppmärksammar att det blir allt vanligare med flexibla arbetstider. Flexibilitet främst är något som efterfrågas av dem som arbetar deltid, varav merparten är kvinnor. Kollektivförhandlingar är därför en rätt som måste skyddas eftersom dessa bidrar till att motverka diskriminering samt försvara och förbättra rättigheterna.

| 18. | Europaparlamentet understryker att flexiblare arbetsformer kan öka kvinnors möjlighet att delta aktivt på arbetsmarknaden, men att flexibiliteten samtidigt kan få negativ inverkan på kvinnors löner och pensioner. Parlamentet understryker behovet av konkreta förslag för att skapa möjligheter till bättre balans mellan arbete och familj och uppmuntrar till en jämnare fördelning mellan män och kvinnor av det arbetsrelaterade, familjerelaterade och sociala ansvaret, särskilt när det gäller barnomsorg och stöd till omsorgsberoende personer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att flexiblare arbetsformer kan öka kvinnors möjlighet att delta aktivt på arbetsmarknaden, men att flexibiliteten samtidigt kan få negativ inverkan på kvinnors löner och pensioner. Parlamentet understryker behovet av konkreta förslag för att skapa möjligheter till bättre balans mellan arbete och familj och uppmuntrar till en jämnare fördelning mellan män och kvinnor av det arbetsrelaterade, familjerelaterade och sociala ansvaret, särskilt när det gäller barnomsorg och stöd till omsorgsberoende personer.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina landsbygdsutvecklingsprogram inkludera strategier för att främja sysselsättning för kvinnor på landsbygden som ger dem rimliga pensioner samt strategier för att öka den kvinnliga representationen i politiska, ekonomiska och sociala forum inom denna sektor och främja lika möjligheter på landsbygden i överensstämmelse med ett mångfunktionellt jordbruk. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina landsbygdsutvecklingsprogram inkludera strategier för att främja sysselsättning för kvinnor på landsbygden som ger dem rimliga pensioner samt strategier för att öka den kvinnliga representationen i politiska, ekonomiska och sociala forum inom denna sektor och främja lika möjligheter på landsbygden i överensstämmelse med ett mångfunktionellt jordbruk.

| 20. | Europaparlamentet betonar att enigheten för närvarande ökar inom EU om att det är nödvändigt att främja jämställdheten, bl.a. genom att kvinnor deltar i den ekonomiska och politiska beslutsprocessen, vilket är en fråga om grundläggande rättigheter och demokrati, eftersom bristen på kvinnor utgör ett demokratiskt underskott. Parlamentet välkomnar därför det lagstadgade system för en jämn könsfördelning och könskvotering som vissa medlemsstater infört och uppmanar rådet att inta en ståndpunkt i fråga om direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag, så att lagstiftningsprocessen kan gå framåt snarast möjligt. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att uppmuntra medlemsstaterna att göra det möjligt för män och kvinnor att delta på lika villkor i beslutsfattande på olika områden. Parlamentet uppmanar också EU-institutionerna att göra allt de kan för garantera jämställdhet inom kommissionskollegiet och på högre befattningar inom alla EU:s institutioner, byråer, institut och organ. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att enigheten för närvarande ökar inom EU om att det är nödvändigt att främja jämställdheten, bl.a. genom att kvinnor deltar i den ekonomiska och politiska beslutsprocessen, vilket är en fråga om grundläggande rättigheter och demokrati, eftersom bristen på kvinnor utgör ett demokratiskt underskott. Parlamentet välkomnar därför det lagstadgade system för en jämn könsfördelning och könskvotering som vissa medlemsstater infört och uppmanar rådet att inta en ståndpunkt i fråga om direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag, så att lagstiftningsprocessen kan gå framåt snarast möjligt. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att uppmuntra medlemsstaterna att göra det möjligt för män och kvinnor att delta på lika villkor i beslutsfattande på olika områden. Parlamentet uppmanar också EU-institutionerna att göra allt de kan för garantera jämställdhet inom kommissionskollegiet och på högre befattningar inom alla EU:s institutioner, byråer, institut och organ.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheten att inkludera jämställdhetsklausuler i sina anbudsinfordringar vid offentlig upphandling, för att uppmuntra företagens jämställdhetssträvanden. Parlamentet inser att denna tanke måste utvecklas med hänsyn till EU:s konkurrensrätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheten att inkludera jämställdhetsklausuler i sina anbudsinfordringar vid offentlig upphandling, för att uppmuntra företagens jämställdhetssträvanden. Parlamentet inser att denna tanke måste utvecklas med hänsyn till EU:s konkurrensrätt.

Balans mellan arbetsliv och privatliv

| 22. | Europaparlamentet gratulerar Sverige, Belgien, Frankrike, Slovenien, Danmark och Storbritannien till att ha uppfyllt Barcelonamålen och uppmanar andra medlemsstater att fortsätta sina ansträngningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överträffa Barcelonamålen genom att nationella och lokala myndigheter antar en mer systematisk och integrerad barnomsorgsstrategi, särskilt för små barn under tre år. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ekonomiskt stödja medlemsstaterna att erbjuda barnomsorg, framför allt daghem, som föräldrarna har råd med, bland annat genom att inrätta dessa strukturer på arbetsplatsen. Att hitta en balans mellan familjeplanering, privatliv och yrkesambitioner är möjligt endast om de berörda personerna åtnjuter verklig valfrihet i ekonomiskt och socialt hänseende och får stöd av politiska och ekonomiska beslut på EU-nivå och nationell nivå utan några negativa följder, och om nödvändig infrastruktur finns att tillgå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att höja budgeten till förmån för barn för att öka tillgången på offentliga förskolor och fritidshem. Kommissionen uppmanas också att åtgärda bristen på rimligt prissatt barnomsorg i de landspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet gratulerar Sverige, Belgien, Frankrike, Slovenien, Danmark och Storbritannien till att ha uppfyllt Barcelonamålen och uppmanar andra medlemsstater att fortsätta sina ansträngningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överträffa Barcelonamålen genom att nationella och lokala myndigheter antar en mer systematisk och integrerad barnomsorgsstrategi, särskilt för små barn under tre år. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ekonomiskt stödja medlemsstaterna att erbjuda barnomsorg, framför allt daghem, som föräldrarna har råd med, bland annat genom att inrätta dessa strukturer på arbetsplatsen. Att hitta en balans mellan familjeplanering, privatliv och yrkesambitioner är möjligt endast om de berörda personerna åtnjuter verklig valfrihet i ekonomiskt och socialt hänseende och får stöd av politiska och ekonomiska beslut på EU-nivå och nationell nivå utan några negativa följder, och om nödvändig infrastruktur finns att tillgå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att höja budgeten till förmån för barn för att öka tillgången på offentliga förskolor och fritidshem. Kommissionen uppmanas också att åtgärda bristen på rimligt prissatt barnomsorg i de landspecifika rekommendationerna.

| 23. | Europaparlamentet beklagar djupt att vissa medlemsländer, trots den finansiering som finns tillgänglig inom unionen (3,2 miljarder EUR tilldelades från strukturfonderna 2007–2013 till stöd för medlemsstaternas utveckling av barnomsorg och främjande av kvinnor på arbetsmarknaden), har genomfört budgetneddragningar som påverkar tillgängligheten (stängning av förskolor), kvaliteten (för lite personal) och ger höjda priser på barnomsorgen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar djupt att vissa medlemsländer, trots den finansiering som finns tillgänglig inom unionen (3,2 miljarder EUR tilldelades från strukturfonderna 2007–2013 till stöd för medlemsstaternas utveckling av barnomsorg och främjande av kvinnor på arbetsmarknaden), har genomfört budgetneddragningar som påverkar tillgängligheten (stängning av förskolor), kvaliteten (för lite personal) och ger höjda priser på barnomsorgen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa minst tio arbetsdagars betald pappaledighet och att främja lagstiftning och andra åtgärder som gör det möjligt för män, och särskilt för fäder, att utöva sin rätt att kunna förena privatliv och yrkesliv, genom att bl.a. främja föräldraledighet som kan tas ut antingen av pappan eller mamman, men inte föras över, tills barnet når en viss ålder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa minst tio arbetsdagars betald pappaledighet och att främja lagstiftning och andra åtgärder som gör det möjligt för män, och särskilt för fäder, att utöva sin rätt att kunna förena privatliv och yrkesliv, genom att bl.a. främja föräldraledighet som kan tas ut antingen av pappan eller mamman, men inte föras över, tills barnet når en viss ålder.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att rådet blockerar direktivet om mammaledighet, uppmanar enträget medlemsstaterna att återuppta förhandlingarna och upprepar sin vilja till samarbete. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att rådet blockerar direktivet om mammaledighet, uppmanar enträget medlemsstaterna att återuppta förhandlingarna och upprepar sin vilja till samarbete.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta överkomliga, flexibla, kvalitativa och lättillgängliga tjänster för vård av personer som inte kan klara sig själva i vardagslivet på grund av funktionsnedsättning, så att de kan förena privatliv, familjeliv och arbetsliv. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta överkomliga, flexibla, kvalitativa och lättillgängliga tjänster för vård av personer som inte kan klara sig själva i vardagslivet på grund av funktionsnedsättning, så att de kan förena privatliv, familjeliv och arbetsliv.

Motverka våld mot kvinnor

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra de nationella ratificeringarna och inleda förfarandet för EU:s anslutning till Istanbulkonventionen snarast möjligt. Parlamentet understryker att medlemsstaternas omedelbara anslutning till Istanbulkonventionen kommer att bidra väsentligt till utarbetandet av en integrerad politik och främja internationellt samarbete mot allt slags våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra de nationella ratificeringarna och inleda förfarandet för EU:s anslutning till Istanbulkonventionen snarast möjligt. Parlamentet understryker att medlemsstaternas omedelbara anslutning till Istanbulkonventionen kommer att bidra väsentligt till utarbetandet av en integrerad politik och främja internationellt samarbete mot allt slags våld mot kvinnor.

| 28. | Europaparlamentet upprepar sin begäran att kommissionen, på grundval av artikel 84 i EUF-fördraget, ska lägga fram ett förslag till lagstiftningsakt om åtgärder för att uppmuntra och stödja medlemsstaternas insatser när det gäller att förebygga våld mot kvinnor och flickor, genom stöd till ett heltäckande och effektivt ramverk om könsbaserat våld med fokus på att förebygga, åtala förövarna, skydda offren, tillhandahålla lämpliga tjänster i tillräcklig omfattning och jämställdhetsutbildning, och genom införande av påföljder för diskriminering av och våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att arbeta systematiskt för att stärka kvinnors möjligheter att rapportera våld till myndigheterna och ge utbildning och yrkesutbildning åt de experter som möter offren. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet upprepar sin begäran att kommissionen, på grundval av artikel 84 i EUF-fördraget, ska lägga fram ett förslag till lagstiftningsakt om åtgärder för att uppmuntra och stödja medlemsstaternas insatser när det gäller att förebygga våld mot kvinnor och flickor, genom stöd till ett heltäckande och effektivt ramverk om könsbaserat våld med fokus på att förebygga, åtala förövarna, skydda offren, tillhandahålla lämpliga tjänster i tillräcklig omfattning och jämställdhetsutbildning, och genom införande av påföljder för diskriminering av och våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att arbeta systematiskt för att stärka kvinnors möjligheter att rapportera våld till myndigheterna och ge utbildning och yrkesutbildning åt de experter som möter offren.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett effektivt och väl finansierat genomförande av sitt meddelande om avskaffandet av kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett effektivt och väl finansierat genomförande av sitt meddelande om avskaffandet av kvinnlig könsstympning.

| 30. | Europaparlamentet ber rådet att tillämpa en övergångsklausul och anta ett enhälligt beslut som definierar könsrelaterat våld som ett av områdena av brottslighet som anges i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som redan omfattar människohandel och sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ber rådet att tillämpa en övergångsklausul och anta ett enhälligt beslut som definierar könsrelaterat våld som ett av områdena av brottslighet som anges i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som redan omfattar människohandel och sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre reglera den digitala marknaden i syfte att skydda kvinnor och flickor mot internetbaserat våld. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre reglera den digitala marknaden i syfte att skydda kvinnor och flickor mot internetbaserat våld.

| 32. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att i sina nationella handlingsplaner för att utrota våld i hemmet införa skyldigheten att stödja papperslösa invandrarkvinnor på exakt samma sätt som lagligen bosatta kvinnor, utan att institutionerna ska vara skyldiga at rapportera sådana fall till myndigheterna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att i sina nationella handlingsplaner för att utrota våld i hemmet införa skyldigheten att stödja papperslösa invandrarkvinnor på exakt samma sätt som lagligen bosatta kvinnor, utan att institutionerna ska vara skyldiga at rapportera sådana fall till myndigheterna.

| 33. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att bygga ut den kostnadsfria offentliga hälso- och sjukvården i fråga om stöd till våldsutsatta kvinnor, inklusive flyktingar, bland annat genom att utöka deras kapacitet, med särskilt stöd till kvinnor av olika nationella bakgrunder och till kvinnor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att bygga ut den kostnadsfria offentliga hälso- och sjukvården i fråga om stöd till våldsutsatta kvinnor, inklusive flyktingar, bland annat genom att utöka deras kapacitet, med särskilt stöd till kvinnor av olika nationella bakgrunder och till kvinnor med funktionsnedsättning.

| 34. | Europaparlamentet upprepar sin begäran att kommissionen och medlemsstaterna ska utlysa 2016 till ett Europaår för bekämpning av våld mot kvinnor och bevilja tillräckliga resurser till informationskampanjer. I detta syfte är det nödvändigt att på ett tillbörligt sätt utbilda berörda instanser, myndigheter och yrkeskategorier som poliser, läkare, domare, advokater och lärare samt övriga personer som i sin yrkesutövning kan tillhandahålla hjälp till kvinnor som utsatts för våld. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet upprepar sin begäran att kommissionen och medlemsstaterna ska utlysa 2016 till ett Europaår för bekämpning av våld mot kvinnor och bevilja tillräckliga resurser till informationskampanjer. I detta syfte är det nödvändigt att på ett tillbörligt sätt utbilda berörda instanser, myndigheter och yrkeskategorier som poliser, läkare, domare, advokater och lärare samt övriga personer som i sin yrkesutövning kan tillhandahålla hjälp till kvinnor som utsatts för våld.

| 35. | Europaparlamentet ber kommissionen att inrätta ett europeiskt register över europeiska skyddsorder, med tanke på att tidsfristen för medlemsstaternas införlivande av direktiv 2011/99/EU om den europeiska skyddsordern löpte ut den 11 januari 2015. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet ber kommissionen att inrätta ett europeiskt register över europeiska skyddsorder, med tanke på att tidsfristen för medlemsstaternas införlivande av direktiv 2011/99/EU om den europeiska skyddsordern löpte ut den 11 januari 2015.

| 36. | Europaparlamentet erkänner att våld mot kvinnor i krigszoner utgör ett klart brott mot deras grundläggande rättigheter samt en kränkning och förnedring av kvinnor. Parlamentet understryker att jämställdheten är en väsentlig faktor för fredsbyggande eftersom den är ett uttryck för behovet att förebygga och bekämpa sådana tendenser mot kvinnor. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet erkänner att våld mot kvinnor i krigszoner utgör ett klart brott mot deras grundläggande rättigheter samt en kränkning och förnedring av kvinnor. Parlamentet understryker att jämställdheten är en väsentlig faktor för fredsbyggande eftersom den är ett uttryck för behovet att förebygga och bekämpa sådana tendenser mot kvinnor.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EIGE, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Eurostat att fortsätta att samla in jämförbara uppgifter, särskilt harmoniserade uppgifter om våld, för att medlemsstaterna och kommissionen ska få de verktyg som krävs för att utarbeta effektiva strategier. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma situationen i medlemsstaterna när det gäller de institutionella jämställdhetsmekanismerna, så att den ekonomiska krisen och reformerna till följd av den inte skadar sådana mekanismer, som är nödvändiga för att den övergripande prioriteringen jämställdhet inom alla politiska områden och de särskilda åtgärderna i det sammanhanget ska ge resultat. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EIGE, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Eurostat att fortsätta att samla in jämförbara uppgifter, särskilt harmoniserade uppgifter om våld, för att medlemsstaterna och kommissionen ska få de verktyg som krävs för att utarbeta effektiva strategier. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma situationen i medlemsstaterna när det gäller de institutionella jämställdhetsmekanismerna, så att den ekonomiska krisen och reformerna till följd av den inte skadar sådana mekanismer, som är nödvändiga för att den övergripande prioriteringen jämställdhet inom alla politiska områden och de särskilda åtgärderna i det sammanhanget ska ge resultat.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för programmet Rättigheter och medborgarskap bibehålla Daphne- programmet, med avseende på både finansiering och synlighet, för att organisationer som arbetar mot kvinnovåld ska kunna fortsätta med sin verksamhet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för programmet Rättigheter och medborgarskap bibehålla Daphne- programmet, med avseende på både finansiering och synlighet, för att organisationer som arbetar mot kvinnovåld ska kunna fortsätta med sin verksamhet.

| 39. | Europaparlamentet ber återigen kommissionen att inrätta ett europeiskt centrum för övervakning av könsrelaterat våld inom det befintliga europeiska jämställdhetsinstitutet, som ska ledas av en europeisk samordnare för förebyggandet av våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet ber återigen kommissionen att inrätta ett europeiskt centrum för övervakning av könsrelaterat våld inom det befintliga europeiska jämställdhetsinstitutet, som ska ledas av en europeisk samordnare för förebyggandet av våld mot kvinnor och flickor.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kraftigt fördöma mediekampanjer eller annan information som utmålar offren för sexuellt våld som ansvariga för dessa handlingar, eftersom sådana antaganden strider mot alla grundläggande principer för jämställdhet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kraftigt fördöma mediekampanjer eller annan information som utmålar offren för sexuellt våld som ansvariga för dessa handlingar, eftersom sådana antaganden strider mot alla grundläggande principer för jämställdhet.

Motverka könsstereotyper

| 41. | Europaparlamentet betonar att utbildning spelar en avgörande roll för att motverka könsstereotyper och för att få slut på könsdiskriminering. Parlamentet framhåller att pojkar och män måste engageras i främjandet av kvinnors rättigheter och jämställdhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att vidta avgörande politiska åtgärder för att motverka könsstereotyper och föreslår att medlemsstaterna ökar medvetenheten om mäns och kvinnors lika rättigheter och möjligheter i sina utbildningssystem. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att utbildning spelar en avgörande roll för att motverka könsstereotyper och för att få slut på könsdiskriminering. Parlamentet framhåller att pojkar och män måste engageras i främjandet av kvinnors rättigheter och jämställdhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att vidta avgörande politiska åtgärder för att motverka könsstereotyper och föreslår att medlemsstaterna ökar medvetenheten om mäns och kvinnors lika rättigheter och möjligheter i sina utbildningssystem.

| 42. | Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att sociala medier ska ha ett språk som är fritt från sexistiska inslag och som garanterar ett aktivt deltagande av kvinnor och en väl avvägd representation för båda könen, så att de framställs i mångsidig belysning och det bortses från skönhetsideal och sexistiska stereotyper om vilka funktioner de fyller inom olika områden av livet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt innehåll som riktar sig till barn och ungdomar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att sociala medier ska ha ett språk som är fritt från sexistiska inslag och som garanterar ett aktivt deltagande av kvinnor och en väl avvägd representation för båda könen, så att de framställs i mångsidig belysning och det bortses från skönhetsideal och sexistiska stereotyper om vilka funktioner de fyller inom olika områden av livet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt innehåll som riktar sig till barn och ungdomar.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras medietillsynsmyndigheter att uppmärksamma vilka roller som kvinnor får i medier, främst tv, såväl kvantitativt som kvalitativt. Kvinnors värdighet bör respekteras för att undvika att könsstereotyper sprids och småflickor översexualiseras. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras medietillsynsmyndigheter att uppmärksamma vilka roller som kvinnor får i medier, främst tv, såväl kvantitativt som kvalitativt. Kvinnors värdighet bör respekteras för att undvika att könsstereotyper sprids och småflickor översexualiseras.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till följd av antagandet av rådets slutsatser om jämställdhet mellan kvinnor och män inom idrotten till fullo utnyttja de möjligheter som idrotten erbjuder för att främja jämställdhet, framför allt genom att utarbeta konkreta handlingsplaner för att bekämpa stereotyper och våld, främja jämställdhet mellan professionella idrottsmän och idrottskvinnor och stödja kvinnlig idrott. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till följd av antagandet av rådets slutsatser om jämställdhet mellan kvinnor och män inom idrotten till fullo utnyttja de möjligheter som idrotten erbjuder för att främja jämställdhet, framför allt genom att utarbeta konkreta handlingsplaner för att bekämpa stereotyper och våld, främja jämställdhet mellan professionella idrottsmän och idrottskvinnor och stödja kvinnlig idrott.

Samhällsutmaningar

| 45. | Europaparlamentet betonar att olika studier visar att antalet aborter är lika stort i länder där det är lagligt som i länder där det är förbjudet och att de till och med är ännu högre i de senare (WHO, 2014). |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att olika studier visar att antalet aborter är lika stort i länder där det är lagligt som i länder där det är förbjudet och att de till och med är ännu högre i de senare (WHO, 2014).

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att även om det hör till medlemsstaternas ansvarsområden att utforma och genomföra strategier för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och sexualundervisning kan EU bidra till att främja bästa praxis bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet konstaterar att även om det hör till medlemsstaternas ansvarsområden att utforma och genomföra strategier för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och sexualundervisning kan EU bidra till att främja bästa praxis bland medlemsstaterna.

| 47. | Europaparlamentet vidhåller att kvinnor måste ha rätt att råda över sina sexuella och reproduktiva rättigheter, särskilt genom enkel tillgång till preventivmedel och abort. Parlamentet stöder därför åtgärder som förbättrar kvinnors tillgång till vårdtjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och som ökar kvinnors kunskap om sina rättigheter och om tillgängliga tjänster. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att vidta åtgärder och göra insatser för att göra männen mer medvetna om sitt ansvar för sexualitet och reproduktion. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet vidhåller att kvinnor måste ha rätt att råda över sina sexuella och reproduktiva rättigheter, särskilt genom enkel tillgång till preventivmedel och abort. Parlamentet stöder därför åtgärder som förbättrar kvinnors tillgång till vårdtjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och som ökar kvinnors kunskap om sina rättigheter och om tillgängliga tjänster. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att vidta åtgärder och göra insatser för att göra männen mer medvetna om sitt ansvar för sexualitet och reproduktion.

| 48. | Europaparlamentet understryker vikten av en aktiv politik för förebyggande, utbildning och information till tonåringar, ungdomar och vuxna så att EU-medborgarna kan få god sexuell och reproduktiv hälsa och därigenom undvika sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker vikten av en aktiv politik för förebyggande, utbildning och information till tonåringar, ungdomar och vuxna så att EU-medborgarna kan få god sexuell och reproduktiv hälsa och därigenom undvika sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en jämn könsfördelning i de kliniska prövningarna när de tillämpar förordning (EU) nr 536/2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och att särskilt uppmärksamma öppenheten i fråga om könsfördelningen bland deltagarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekter när den bedömer det korrekta genomförandet av denna förordning. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en jämn könsfördelning i de kliniska prövningarna när de tillämpar förordning (EU) nr 536/2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och att särskilt uppmärksamma öppenheten i fråga om könsfördelningen bland deltagarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekter när den bedömer det korrekta genomförandet av denna förordning.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att EU ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning den 22 januari 2011. Enligt denna konvention åtar sig konventionsstaterna att säkerställa och främja fullt förverkligande av alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionsnedsättning, utan diskriminering av något slag på grund av funktionsnedsättning, och att avstå från alla sådana handlingar som är oförenliga med konventionen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påminner om att EU ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning den 22 januari 2011. Enligt denna konvention åtar sig konventionsstaterna att säkerställa och främja fullt förverkligande av alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionsnedsättning, utan diskriminering av något slag på grund av funktionsnedsättning, och att avstå från alla sådana handlingar som är oförenliga med konventionen.

Jämställdhet i samband med EU:s yttre förbindelser

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beslutsamt främja jämställdhet i EU:s yttre förbindelser med tredjeländer för att på detta sätt stärka en övergripande jämställdhetsstrategi. Mot denna bakgrund är det även viktigt att stärka samarbetet med internationella och regionala organisationer med målsättningen att främja jämställdhet och öka medvetenheten om kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beslutsamt främja jämställdhet i EU:s yttre förbindelser med tredjeländer för att på detta sätt stärka en övergripande jämställdhetsstrategi. Mot denna bakgrund är det även viktigt att stärka samarbetet med internationella och regionala organisationer med målsättningen att främja jämställdhet och öka medvetenheten om kvinnors rättigheter.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar EU att avskaffa all politik som medför beroende mellan familjemedlemmar vid familjeåterförening och uppmanar såväl EU som dess medlemsstater att bevilja migrantkvinnor fristående uppehållstillstånd, särskilt vid fall av våld mot kvinnor i hemmet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar EU att avskaffa all politik som medför beroende mellan familjemedlemmar vid familjeåterförening och uppmanar såväl EU som dess medlemsstater att bevilja migrantkvinnor fristående uppehållstillstånd, särskilt vid fall av våld mot kvinnor i hemmet.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att jämställdhet och kvinnors rättigheter beaktas i samtliga partnerskapsavtal och i alla förhandlingar med tredjeländer. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att jämställdhet och kvinnors rättigheter beaktas i samtliga partnerskapsavtal och i alla förhandlingar med tredjeländer.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 181, 29.6.2013, s. 4

(2)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(3)  EUT L 338, 21.12.2011, s. 2.

(4)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(5)  Rådets slutsatser av den 7 mars 2011.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2014)0105.

(7)  EUT L 180, 15.7.2010, s. 1.

(8)  EUT L 68, 18.3.2010, s. 13.

(9)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(10)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(11)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(12)  EGT L 359, 19.12.1986, s. 56.

(13)  EGT L 6, 10.1.1979, s. 24.

(14)  Antagna texter, P7_TA(2013)0375.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2013)0073.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2013)0247.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2013)0074.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2013)0045.

(19)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 47.

(20)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(21)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 35.

(22)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 65.

(23)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 1.

(24)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 134.

(25)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

(26)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(27)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 79.

(28)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 31.

(29)  Antagna texter, P7_TA(2014)0162.

(30)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(31)  Antagna texter, P7_TA(2014)0126.

(32)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(33)  Rapport om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (COM(2013)0861).

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/15

---

P8_TA(2015)0051

Årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2014/2158(INI))

(2016/C 316/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 6 maj 2014 om konkurrenspolitiken för 2013 (COM(2014)0249), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen (SWD(2014)0148), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 6 maj 2014 om konkurrenspolitiken för 2013 (COM(2014)0249), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen (SWD(2014)0148),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 101–109, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 101–109,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 169/2009 av den 26 februari 2009 om tillämpning av konkurrensregler på transporter på järnväg, landsväg och inre vattenvägar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 169/2009 av den 26 februari 2009 om tillämpning av konkurrensregler på transporter på järnväg, landsväg och inre vattenvägar (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/104/EU av den 26 november 2014 om vissa regler som styr skadeståndstalan enligt nationell lagstiftning för överträdelser av medlemsstaternas och Europeiska unionens konkurrensrättsliga bestämmelser (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/104/EU av den 26 november 2014 om vissa regler som styr skadeståndstalan enligt nationell lagstiftning för överträdelser av medlemsstaternas och Europeiska unionens konkurrensrättsliga bestämmelser (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 juni 2013 om beräkning av skada vid skadeståndstalan vid brott mot artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 juni 2013 om beräkning av skada vid skadeståndstalan vid brott mot artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (4),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 4 februari 2011Public consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress (Offentligt samråd: mot en övergripande EU-ram för kollektiv prövning) (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 4 februari 2011Public consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress (Offentligt samråd: mot en övergripande EU-ram för kollektiv prövning) (SEC(2011)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 juni 2013En övergripande europeisk ram för kollektiv prövning (COM(2013)0401), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 juni 2013En övergripande europeisk ram för kollektiv prövning (COM(2013)0401),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2013/396/EU av den 11 juni 2013 om gemensamma principer för mekanismer för kollektiv talan i mål om förbudsföreläggande och ersättning i medlemsstaterna för överträdelser av rättigheter som unionslagstiftningen ger (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2013/396/EU av den 11 juni 2013 om gemensamma principer för mekanismer för kollektiv talan i mål om förbudsföreläggande och ersättning i medlemsstaterna för överträdelser av rättigheter som unionslagstiftningen ger (5),

| — | med beaktande av den studie som utredningsavdelningen vid generaldirektoratet för EU-intern politik publicerade i juni 2012, Collective redress in Antitrust, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som utredningsavdelningen vid generaldirektoratet för EU-intern politik publicerade i juni 2012, Collective redress in Antitrust,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 juni 2013, offentliggjort i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i mål AT.39740 – Google (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 juni 2013, offentliggjort i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i mål AT.39740 – Google (6),

| — | med beaktande av de åtaganden som presenteras för kommissionen enligt artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i mål COMP/39.398 – Visa MIF, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som presenteras för kommissionen enligt artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i mål COMP/39.398 – Visa MIF,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (7),

| — | med beaktande av kommissionens samråd den 27 mars 2013 om koncentrationskontroll – förslag till översyn av förenklat förfarande och genomförandeförordning om koncentrationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samråd den 27 mars 2013 om koncentrationskontroll – förslag till översyn av förenklat förfarande och genomförandeförordning om koncentrationer,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2008 om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (8) (bankmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2008 om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (8) (bankmeddelandet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2008Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen
   (9) (rekapitaliseringsmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2008Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen
   (9) (rekapitaliseringsmeddelandet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2009 om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (10) (meddelandet om värdeminskade tillgångar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2009 om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (10) (meddelandet om värdeminskade tillgångar),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (11) (omstruktureringsmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (11) (omstruktureringsmeddelandet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2008 om en tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen (12) (den ursprungliga tillfälliga gemenskapsramen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2008 om en tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen (12) (den ursprungliga tillfälliga gemenskapsramen),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 december 2010Tillfällig unionsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen
   (13) (den nya tillfälliga gemenskapsramen som ersätter den som löpte ut den 31 december 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 december 2010Tillfällig unionsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen
   (13) (den nya tillfälliga gemenskapsramen som ersätter den som löpte ut den 31 december 2010),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013, av reglerna om statligt stöd för stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (bankmeddelandet) (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013, av reglerna om statligt stöd för stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (bankmeddelandet) (14),

| — | med beaktande av kommissionens dokument om huvudfrågor till Ekonomiska och finansiella kommittén om översyn av riktlinjerna för statligt stöd vid omstrukturering av banker, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument om huvudfrågor till Ekonomiska och finansiella kommittén om översyn av riktlinjerna för statligt stöd vid omstrukturering av banker,

| — | med beaktande av studien från juni 2011 från utredningsavdelningen vid generaldirektoratet för EU-intern politik State aid – Crisis rules for the financial sector and the real economy (Statligt stöd och krisbestämmelser för finanssektorn och realekonomin), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från juni 2011 från utredningsavdelningen vid generaldirektoratet för EU-intern politik State aid – Crisis rules for the financial sector and the real economy (Statligt stöd och krisbestämmelser för finanssektorn och realekonomin),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om tillämpning av Europeiska unionens regler om statligt stöd för ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om tillämpning av Europeiska unionens regler om statligt stöd för ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (15),

| — | med beaktande av kommissionen beslut 2012/21/EU av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionen beslut 2012/21/EU av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (2011) (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (2011) (17),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av den 25 april 2012 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av den 25 april 2012 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om reform av EU:s regler om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om reform av EU:s regler om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (19),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 februari 2012Modernisering av det statliga stödet i EU (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 februari 2012Modernisering av det statliga stödet i EU (COM(2012)0209),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om modernisering av det statliga stödet (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om modernisering av det statliga stödet (20),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning av den 30 juli 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning av den 30 juli 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg (COM(2012)0730),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 5 juli 2012 till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 5 juli 2012 till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (COM(2012)0725),

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer om statligt stöd till järnvägsföretag (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer om statligt stöd till järnvägsföretag (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2013 om regionalpolitik som en del av mer omfattande system för statligt stöd (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2013 om regionalpolitik som en del av mer omfattande system för statligt stöd (22),

| — | med beaktande av ramavtalet av den 20 oktober 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (23) (nedan kallat ramavtalet), särskilt punkterna 9, 12, 15 och 16, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 20 oktober 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (23) (nedan kallat ramavtalet), särskilt punkterna 9, 12, 15 och 16,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 22 februari 2005 om kommissionens tjugotredje årsrapport om konkurrenspolitiken – 2003 (24), av den 4 april 2006 om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2004 (25), av den 19 juni 2007 om rapporten om konkurrenspolitiken 2005 (26), av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (27), av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008 (28), av den 20 januari 2011 om rapporten om konkurrenspolitiken 2009 (29), av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (30), av den 12 juni 2013 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (31) och av den11 december 2013 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 22 februari 2005 om kommissionens tjugotredje årsrapport om konkurrenspolitiken – 2003 (24), av den 4 april 2006 om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2004 (25), av den 19 juni 2007 om rapporten om konkurrenspolitiken 2005 (26), av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (27), av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008 (28), av den 20 januari 2011 om rapporten om konkurrenspolitiken 2009 (29), av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (30), av den 12 juni 2013 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (31) och av den11 december 2013 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (32),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 juni 2013Towards more effective merger control (Mot en effektivare kontroll av företagssammanslagningar). |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 juni 2013Towards more effective merger control (Mot en effektivare kontroll av företagssammanslagningar).

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 9 juli 2014Towards more effective merger control (Mot en effektivare kontroll av företagssammanslagningar). |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 9 juli 2014Towards more effective merger control (Mot en effektivare kontroll av företagssammanslagningar).

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014 om EU:s samarbetsavtal om konkurrenspolitikens tillämpning – vägen framåt (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014 om EU:s samarbetsavtal om konkurrenspolitikens tillämpning – vägen framåt (33),

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 november 2014 från Margrethe Vestager, kommissionsledamot med ansvar för konkurrensfrågor, om undersökningarna avseende skattemässigt statligt stöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 november 2014 från Margrethe Vestager, kommissionsledamot med ansvar för konkurrensfrågor, om undersökningarna avseende skattemässigt statligt stöd,

| — | med beaktande av kommissionens digitala resultattavla för 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens digitala resultattavla för 2014,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0019/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0019/2015), och av följande skäl:

| A. | Vissa sektorer inom den inre marknaden är fortfarande delade av nationella gränser och artificiella hinder, och samtidigt ger tvivelaktig praxis, t.ex. social dumpning eller missbruk av strukturfonderna, anledning till oro, och bör också beaktas inom ramen för EU:s konkurrenspolitik. Konkurrenspolitiken fungerar inte på ett lika tillfredsställande sätt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Vissa sektorer inom den inre marknaden är fortfarande delade av nationella gränser och artificiella hinder, och samtidigt ger tvivelaktig praxis, t.ex. social dumpning eller missbruk av strukturfonderna, anledning till oro, och bör också beaktas inom ramen för EU:s konkurrenspolitik. Konkurrenspolitiken fungerar inte på ett lika tillfredsställande sätt i alla medlemsstater.

| B. | Konkurrenspolitiken är i sig ett medel för att säkerställa den europeiska demokratin genom att den förhindrar en alltför stor koncentration av ekonomisk och finansiell makt till ett fåtal, vilket skulle undergräva de europeiska politiska makthavarnas förmåga att agera oberoende av stora industri- och bankkoncerner. |
| --- | --- |

B.

Konkurrenspolitiken är i sig ett medel för att säkerställa den europeiska demokratin genom att den förhindrar en alltför stor koncentration av ekonomisk och finansiell makt till ett fåtal, vilket skulle undergräva de europeiska politiska makthavarnas förmåga att agera oberoende av stora industri- och bankkoncerner.

| C. | En konkurrenspolitik som baseras på lika villkor i alla sektorer är en hörnsten i den europeiska sociala marknadsekonomin och en nyckelfaktor för att garantera en välfungerande, dynamisk, effektiv, hållbar och innovativ inre marknad som driver på den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen, och för att vara konkurrenskraftig på den globala marknaden. Den ekonomiska och finansiella krisen får inte användas som förevändning för att lätta på tillämpningen av konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

C.

En konkurrenspolitik som baseras på lika villkor i alla sektorer är en hörnsten i den europeiska sociala marknadsekonomin och en nyckelfaktor för att garantera en välfungerande, dynamisk, effektiv, hållbar och innovativ inre marknad som driver på den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen, och för att vara konkurrenskraftig på den globala marknaden. Den ekonomiska och finansiella krisen får inte användas som förevändning för att lätta på tillämpningen av konkurrensreglerna.

| D. | Förluster på 181–320 miljarder EUR – cirka 3 % av EU:s BNP – uppstår varje år på grund av att det finns karteller. |
| --- | --- |

D.

Förluster på 181–320 miljarder EUR – cirka 3 % av EU:s BNP – uppstår varje år på grund av att det finns karteller.

| E. | Under perioden 2008 till slutet av 2011 beviljades motsvarande 1 600 miljarder EUR i statligt stöd till banker inom EU. |
| --- | --- |

E.

Under perioden 2008 till slutet av 2011 beviljades motsvarande 1 600 miljarder EUR i statligt stöd till banker inom EU.

| F. | Skatteflykt, skattebedrägerier och skatteparadis kostar EU:s skattebetalare ca 1 000 miljarder EUR per år i förlorade intäkter, och stör konkurrensen på den inre marknaden mellan de företag som betalar skatt och de som inte gör det. |
| --- | --- |

F.

Skatteflykt, skattebedrägerier och skatteparadis kostar EU:s skattebetalare ca 1 000 miljarder EUR per år i förlorade intäkter, och stör konkurrensen på den inre marknaden mellan de företag som betalar skatt och de som inte gör det.

| G. | Europas medborgare vill ha tillgång till offentliga tjänster av hög kvalitet till rimliga kostnader. |
| --- | --- |

G.

Europas medborgare vill ha tillgång till offentliga tjänster av hög kvalitet till rimliga kostnader.

| H. | En strikt tillämpning av de konkurrensrättsliga principerna gagnar framför allt konsumenterna, medan brist på konkurrens leder till suboptimal fördelning av resurser och lägre produktivitet. |
| --- | --- |

H.

En strikt tillämpning av de konkurrensrättsliga principerna gagnar framför allt konsumenterna, medan brist på konkurrens leder till suboptimal fördelning av resurser och lägre produktivitet.

| I. | När det gäller energikostnader är den europeiska inre marknaden mindre effektiv än den amerikanska marknaden, med en prisspridning på 31 % jämfört med 22 % i USA. |
| --- | --- |

I.

När det gäller energikostnader är den europeiska inre marknaden mindre effektiv än den amerikanska marknaden, med en prisspridning på 31 % jämfört med 22 % i USA.

| J. | Genom att inrätta ett ”administrationspass för den inre marknaden” skulle man minska konkurrensstörningarna och fragmenteringen på den inre marknaden och förbättra den europeiska ekonomins tillväxtpotential. |
| --- | --- |

J.

Genom att inrätta ett ”administrationspass för den inre marknaden” skulle man minska konkurrensstörningarna och fragmenteringen på den inre marknaden och förbättra den europeiska ekonomins tillväxtpotential.

| K. | Framgångsrik utveckling av små och medelstora företag i fri konkurrens är en av de allra viktigaste förutsättningarna för jobbskapande, hållbar tillväxt, innovation och investeringar. I många medlemsstater har en kraftig kreditåtstramning drabbat de små och medelstora företagen, som utgör 98 procent av alla företag i EU. |
| --- | --- |

K.

Framgångsrik utveckling av små och medelstora företag i fri konkurrens är en av de allra viktigaste förutsättningarna för jobbskapande, hållbar tillväxt, innovation och investeringar. I många medlemsstater har en kraftig kreditåtstramning drabbat de små och medelstora företagen, som utgör 98 procent av alla företag i EU.

| L. | Den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital är av avgörande betydelse för tillväxten. Protektionism kan begränsa den inhemska industrins långsiktiga tillväxtutsikter. |
| --- | --- |

L.

Den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital är av avgörande betydelse för tillväxten. Protektionism kan begränsa den inhemska industrins långsiktiga tillväxtutsikter.

| M. | Avslöjade karteller har fungerat i mellan 6 och 14 år, och har påverkat ekonomin genom större bördor för kunderna och i sista hand för konsumenterna. |
| --- | --- |

M.

Avslöjade karteller har fungerat i mellan 6 och 14 år, och har påverkat ekonomin genom större bördor för kunderna och i sista hand för konsumenterna.

| N. | EU:s enhetliga patent är ett steg framåt för att fullborda den inre marknaden, och alla medlemsstater borde delta i det. |
| --- | --- |

N.

EU:s enhetliga patent är ett steg framåt för att fullborda den inre marknaden, och alla medlemsstater borde delta i det.

| O. | Nätverket International Consortium of Investigative Journalists offentliggörande av ”Luxleaks”-dokumenten visar att det behövs en grundlig och oberoende undersökning av medlemsstaternas praxis när det gäller skattebeslut och av hur de följer EU:s regler för kontroll av statligt stöd. Europaparlamentet anser att GD Konkurrens oberoende är ytterst viktigt för att generaldirektoratet ska kunna genomföra detta samt nå sina andra mål på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

O.

Nätverket International Consortium of Investigative Journalists offentliggörande av ”Luxleaks”-dokumenten visar att det behövs en grundlig och oberoende undersökning av medlemsstaternas praxis när det gäller skattebeslut och av hur de följer EU:s regler för kontroll av statligt stöd. Europaparlamentet anser att GD Konkurrens oberoende är ytterst viktigt för att generaldirektoratet ska kunna genomföra detta samt nå sina andra mål på ett framgångsrikt sätt.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s ekonomiska dimension i fördragen grundar sig på en ”öppen marknadsekonomi med fri konkurrens”. Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att man ännu tydligare främjar konkurrensen om man ska kunna uppnå de ambitiösa målen för sysselsättning, tillväxt, investeringar och en konkurrenskraftig europeisk ekonomi, eftersom det är hållbar och effektiv konkurrens som driver på investeringar, ökar slutanvändarnas nytta och tjänar som bränsle för ekonomin. Europaparlamentet understryker den viktiga roll som genomdrivandet av konkurrenslagstiftningen spelar för att åstadkomma lika villkor som främjar innovationer, produktivitet, skapandet av arbetstillfällen och investeringar hos alla aktörer på hela den inre marknaden och för alla affärsmodeller, inklusive små och medelstora företag, med full respekt för nationella skillnader. Kommissionen uppmanas att driva igenom bestämmelser om antitruståtgärder, statligt stöd och kontroll av sammanslagningar med syftet att uppnå en väl fungerande inre marknad och sociala framsteg. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att EU:s ekonomiska dimension i fördragen grundar sig på en ”öppen marknadsekonomi med fri konkurrens”. Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att man ännu tydligare främjar konkurrensen om man ska kunna uppnå de ambitiösa målen för sysselsättning, tillväxt, investeringar och en konkurrenskraftig europeisk ekonomi, eftersom det är hållbar och effektiv konkurrens som driver på investeringar, ökar slutanvändarnas nytta och tjänar som bränsle för ekonomin. Europaparlamentet understryker den viktiga roll som genomdrivandet av konkurrenslagstiftningen spelar för att åstadkomma lika villkor som främjar innovationer, produktivitet, skapandet av arbetstillfällen och investeringar hos alla aktörer på hela den inre marknaden och för alla affärsmodeller, inklusive små och medelstora företag, med full respekt för nationella skillnader. Kommissionen uppmanas att driva igenom bestämmelser om antitruståtgärder, statligt stöd och kontroll av sammanslagningar med syftet att uppnå en väl fungerande inre marknad och sociala framsteg.

| 2. | Europaparlamentet anser att man för att kunna garantera likvärdiga konkurrensvillkor för företagen på den inre marknaden även måste vidta åtgärder mot social dumpning och genomföra social- och miljölagstiftning på gemenskapsnivå. Kommissionen uppmanas att överväga vilka sociala och sysselsättningsmässiga effekter som dess ingripanden i samband med statligt stöd får, särskilt i de regioner där arbetslösheten är hög, och att integrera den analysen i sina beslut. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att man för att kunna garantera likvärdiga konkurrensvillkor för företagen på den inre marknaden även måste vidta åtgärder mot social dumpning och genomföra social- och miljölagstiftning på gemenskapsnivå. Kommissionen uppmanas att överväga vilka sociala och sysselsättningsmässiga effekter som dess ingripanden i samband med statligt stöd får, särskilt i de regioner där arbetslösheten är hög, och att integrera den analysen i sina beslut.

| 3. | Europaparlamentet understryker att man måste stödja de europeiska industrikoncernerna och de små och medelstora företagen i deras möte med globaliseringen, genom anpassade konkurrens- och skatteåtgärder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att man måste stödja de europeiska industrikoncernerna och de små och medelstora företagen i deras möte med globaliseringen, genom anpassade konkurrens- och skatteåtgärder.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissonen att identifiera eventuella obalanser mellan medlemsstaterna som skulle kunna störa konkurrensen samt dess orsaker och ekonomiska effekter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissonen att identifiera eventuella obalanser mellan medlemsstaterna som skulle kunna störa konkurrensen samt dess orsaker och ekonomiska effekter.

| 5. | Europaparlamentet betonar att konkurrenspolitiken spelar en grundläggande roll för att förstärka helhetsstrategin för den inre marknaden, med syftet att hantera Europas ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett effektivt sätt respektera medborgarnas, konsumenternas och de små och medelstora företagens behov, genom att ställa deras intressen i centrum för beslutsfattandet så att föreslagna konkurrenspolitiska åtgärder kan tillföra ett mervärde för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att konkurrenspolitiken spelar en grundläggande roll för att förstärka helhetsstrategin för den inre marknaden, med syftet att hantera Europas ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett effektivt sätt respektera medborgarnas, konsumenternas och de små och medelstora företagens behov, genom att ställa deras intressen i centrum för beslutsfattandet så att föreslagna konkurrenspolitiska åtgärder kan tillföra ett mervärde för de europeiska medborgarna.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen borde överväga att omfördela resurser från inaktuella eller underutnyttjade budgetposter till förmån för GD Konkurrens. Kommissionen måste få tillräckliga personalresurser om den väsentligt ska kunna utvidga och fördjupa sina utredningar avseende skatemässigt statligt stöd, såsom skattebeslut och skatteundandragande, för att ge konkurrenspolitiken en tillräckligt proaktiv inriktning. Kommissionen måste också få rättsliga spetsresurser för att i större utsträckning kunna upptäcka sådana klyftor som vi har blivit medvetna om genom avslöjandena av de skräddarsydda skattemodeller som har använts av olika medlemsstater. Parlamentet rekommenderar särskilt, mot bakgrund av Luxleaksavslöjandena, att GD Konkurrens enhet för skattemässigt statligt stöd ska förstärkas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar att kommissionen borde överväga att omfördela resurser från inaktuella eller underutnyttjade budgetposter till förmån för GD Konkurrens. Kommissionen måste få tillräckliga personalresurser om den väsentligt ska kunna utvidga och fördjupa sina utredningar avseende skatemässigt statligt stöd, såsom skattebeslut och skatteundandragande, för att ge konkurrenspolitiken en tillräckligt proaktiv inriktning. Kommissionen måste också få rättsliga spetsresurser för att i större utsträckning kunna upptäcka sådana klyftor som vi har blivit medvetna om genom avslöjandena av de skräddarsydda skattemodeller som har använts av olika medlemsstater. Parlamentet rekommenderar särskilt, mot bakgrund av Luxleaksavslöjandena, att GD Konkurrens enhet för skattemässigt statligt stöd ska förstärkas.

| 7. | Europaparlamentet väntar på det snara offentliggörandet av kommissionens lägesundersökning efter ett decennium med förordning (EG) nr 1/2003 om tillämpning av konkurrensreglerna, och uppmanar kommissionen att involvera parlamentet i eventuella initiativ som undersöknigen leder till. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att anpassa förordningen till de nya rättsliga förhållandena, särskilt efter antagandet av direktivet om skadeståndstalan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet väntar på det snara offentliggörandet av kommissionens lägesundersökning efter ett decennium med förordning (EG) nr 1/2003 om tillämpning av konkurrensreglerna, och uppmanar kommissionen att involvera parlamentet i eventuella initiativ som undersöknigen leder till. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att anpassa förordningen till de nya rättsliga förhållandena, särskilt efter antagandet av direktivet om skadeståndstalan.

| 8. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att frågan om de nationella konkurrensmyndigheternas oberoende bör följas noggrant. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att frågan om de nationella konkurrensmyndigheternas oberoende bör följas noggrant.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att instrumenten inom konkurrenspolitiken inte får missbrukas för att tjäna skattemässiga syften. Kommissionen uppmuntras att tydligt formulera sin oro när det gäller skatteområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet insisterar på att instrumenten inom konkurrenspolitiken inte får missbrukas för att tjäna skattemässiga syften. Kommissionen uppmuntras att tydligt formulera sin oro när det gäller skatteområdet.

| 10. | Europaparlamentet anser att konkurrenspolitikens principer och centrala riktlinjer i framtiden bör utarbetas och antas i närmare samarbete med parlamentet för att förstärka konkurrensmyndighetens demokratiska legitimitet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att konkurrenspolitikens principer och centrala riktlinjer i framtiden bör utarbetas och antas i närmare samarbete med parlamentet för att förstärka konkurrensmyndighetens demokratiska legitimitet.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma tillvägagångssättet i processen att modernisera det statliga stödet för att främja en ökad effektivitet i de offentliga utgifterna med anledning av de begränsade budgetmarginalerna, särskilt i de medlemsstater som har drabbats värst av krisen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma tillvägagångssättet i processen att modernisera det statliga stödet för att främja en ökad effektivitet i de offentliga utgifterna med anledning av de begränsade budgetmarginalerna, särskilt i de medlemsstater som har drabbats värst av krisen.

| 12. | Europaparlamentet inser att ett effektivt genomförande av konkurrenspolitiken kräver en sammanhängande och konsekvent rättslig tolkning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet inser att ett effektivt genomförande av konkurrenspolitiken kräver en sammanhängande och konsekvent rättslig tolkning.

| 13. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i allt högre grad förlitar sig på beslut om åtaganden. Dock krävs det bättre transparens rörande innehållet i anklagelsepunkterna samt etablering av fler juridiska predikat. Detta gäller särskilt antitrustfall inom nya områden, t.ex. marknaden för digitala produkter, där företag kan ha problem att avgöra huruvida ett visst uppträdande utgör ett brott mot konkurrensbestämmelserna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att kommissionen i allt högre grad förlitar sig på beslut om åtaganden. Dock krävs det bättre transparens rörande innehållet i anklagelsepunkterna samt etablering av fler juridiska predikat. Detta gäller särskilt antitrustfall inom nya områden, t.ex. marknaden för digitala produkter, där företag kan ha problem att avgöra huruvida ett visst uppträdande utgör ett brott mot konkurrensbestämmelserna.

| 14. | Europaparlamentet anser att man för att förbättra transparensen och lindra vissa av nackdelarna med beslut om åtaganden, samtidigt som man håller fast vid deras huvudsakliga fördelar, bör offentliggöra alla detaljer i de invändningar som kommissionen riktar till anklagade företag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man för att förbättra transparensen och lindra vissa av nackdelarna med beslut om åtaganden, samtidigt som man håller fast vid deras huvudsakliga fördelar, bör offentliggöra alla detaljer i de invändningar som kommissionen riktar till anklagade företag.

Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| 15. | Europaparlamentet noterar att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utgör en stor del av det totala tjänsteutbudet i medlemsstaterna, och vidhåller att man kan göra viktiga besparingar (i förhållande till andra tjänster) genom att erbjuda dem på ett effektivare sätt. Parlamentet bekräftar hur viktigt det är med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse när det gäller allmänt tillgängliga tjänster av grundläggande betydelse för Europas medborgare, från hälso- och sjukvård till social trygghet till bostäder, men betonar samtidigt att det är kommissionens ansvar att se till att den kompensation som tillhandahålls i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse följer EU:s bestämmelser om statligt stöd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utgör en stor del av det totala tjänsteutbudet i medlemsstaterna, och vidhåller att man kan göra viktiga besparingar (i förhållande till andra tjänster) genom att erbjuda dem på ett effektivare sätt. Parlamentet bekräftar hur viktigt det är med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse när det gäller allmänt tillgängliga tjänster av grundläggande betydelse för Europas medborgare, från hälso- och sjukvård till social trygghet till bostäder, men betonar samtidigt att det är kommissionens ansvar att se till att den kompensation som tillhandahålls i samband med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse följer EU:s bestämmelser om statligt stöd.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att EU:s strukturfonder inte får användas på ett sätt som direkt eller indirekt stöder utflyttning av tjänster eller tillverkning till andra medlemsstater. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar att EU:s strukturfonder inte får användas på ett sätt som direkt eller indirekt stöder utflyttning av tjänster eller tillverkning till andra medlemsstater.

| 17. | Europaparlamentet anser att ytterligare undersökningar bör inriktas på idrottsföreningar (särskilt fotbollsklubbar) som är skyldiga de sociala myndigheterna miljonbelopp utan att de betalar dessa belopp eller att regeringarna kräver in dem, då detta i praktiken kan likställas med statligt stöd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att ytterligare undersökningar bör inriktas på idrottsföreningar (särskilt fotbollsklubbar) som är skyldiga de sociala myndigheterna miljonbelopp utan att de betalar dessa belopp eller att regeringarna kräver in dem, då detta i praktiken kan likställas med statligt stöd.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det är lämpligt att bedöma de kumulativa effekterna av företagsbeskattning och statligt stöd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att det är lämpligt att bedöma de kumulativa effekterna av företagsbeskattning och statligt stöd.

Antitrust- och kartellagstiftning

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka medlemsstaternas införlivande av detta direktiv och se till att bestämmelserna tillämpas på samma sätt i hela unionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka medlemsstaternas införlivande av detta direktiv och se till att bestämmelserna tillämpas på samma sätt i hela unionen.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin oro för att böter som enda sanktion kanske inte är tillräckligt effektivt. Parlamentet uppmanar åter till utveckling av mer sofistikerade instrument för att göra sanktionssystemet effektivare. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionen ska överväga en allmän översyn av sina bötesriktlinjer från 2006, och vill att dessa riktlinjer inlemmas i förordning (EG) nr 1/2003. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att komplettera kartellböter med individuella sanktioner såsom individuella böter och diskvalificering av direktörer. Kommissionen uppmanas att se till att företag som begått en överträdelse inte drabbas av negativa återverkningar som inte står i proportion till den överträdelse som begåtts. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar sin oro för att böter som enda sanktion kanske inte är tillräckligt effektivt. Parlamentet uppmanar åter till utveckling av mer sofistikerade instrument för att göra sanktionssystemet effektivare. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionen ska överväga en allmän översyn av sina bötesriktlinjer från 2006, och vill att dessa riktlinjer inlemmas i förordning (EG) nr 1/2003. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att komplettera kartellböter med individuella sanktioner såsom individuella böter och diskvalificering av direktörer. Kommissionen uppmanas att se till att företag som begått en överträdelse inte drabbas av negativa återverkningar som inte står i proportion till den överträdelse som begåtts.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa särskilda arbetsgrupper med anställda från olika generaldirektorat, som ska övervaka sektorer där strukturella fenomen (t.ex. höga inträdeshinder eller höga kostnader för konsumenter som vill byta leverantör) gör det sannolikare att antitrustbestämmelserna överträds. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa särskilda arbetsgrupper med anställda från olika generaldirektorat, som ska övervaka sektorer där strukturella fenomen (t.ex. höga inträdeshinder eller höga kostnader för konsumenter som vill byta leverantör) gör det sannolikare att antitrustbestämmelserna överträds.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att införa en institutionell mekanism som skulle garantera att varje gång en nationell myndighet fattar ett antitrustbeslut leder det till en automatisk uppföljning där kommissionen undersöker huruvida liknande frågor påverkar olika geografiska marknader i Europa där det sanktionsbelagda företaget också är verksamt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att införa en institutionell mekanism som skulle garantera att varje gång en nationell myndighet fattar ett antitrustbeslut leder det till en automatisk uppföljning där kommissionen undersöker huruvida liknande frågor påverkar olika geografiska marknader i Europa där det sanktionsbelagda företaget också är verksamt.

| 23. | Europaparlamentet stöder det pågående samarbetet inom Europeiska konkurrensnätverket som gör det möjligt att uppnå ett enhetligt upprätthållande av konkurrensreglerna i hela EU, och uppmuntrar en vidareutveckling av nätverket. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder det pågående samarbetet inom Europeiska konkurrensnätverket som gör det möjligt att uppnå ett enhetligt upprätthållande av konkurrensreglerna i hela EU, och uppmuntrar en vidareutveckling av nätverket.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tydliga förfaranden för tidsplaner och tidsfrister för att skynda på utredningsförfarandet och undvika omotiverade förlängningar. Parlamentet efterlyser formella rättigheter för alla drabbade och inblandade parter i antitrust- och kartellmål, med vederbörlig betoning av principen om oskuldspresumtion. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tydliga förfaranden för tidsplaner och tidsfrister för att skynda på utredningsförfarandet och undvika omotiverade förlängningar. Parlamentet efterlyser formella rättigheter för alla drabbade och inblandade parter i antitrust- och kartellmål, med vederbörlig betoning av principen om oskuldspresumtion.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en heltäckande rättslig och ekonomisk utvärdering av antitrust- och kartellfallen, särskilt på snabbrörliga marknader, för att få en klar förståelse för marknadsstrukturer och marknadstrender, och att vidta lämpliga åtgärder för att skydda konsumenterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en heltäckande rättslig och ekonomisk utvärdering av antitrust- och kartellfallen, särskilt på snabbrörliga marknader, för att få en klar förståelse för marknadsstrukturer och marknadstrender, och att vidta lämpliga åtgärder för att skydda konsumenterna.

| 26. | Europaparlamentet noterar att konkurrenspolitiken särskilt bör fokusera på at skydda konsumenterna och förbättra deras välfärd, främja innovationer och stimulera ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar att konkurrenspolitiken särskilt bör fokusera på at skydda konsumenterna och förbättra deras välfärd, främja innovationer och stimulera ekonomisk tillväxt.

| 27. | Europaparlamentet begär i det sammanhanget att man fastställer villkoren enligt vilka moderföretag som utövar visst inflytande på dotterföretag kan göras gemensamt och solidariskt ansvarigt för överträdelser av kartellagstiftningen som dotterföretag begår, även om de själva inte är direkt involverade. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär i det sammanhanget att man fastställer villkoren enligt vilka moderföretag som utövar visst inflytande på dotterföretag kan göras gemensamt och solidariskt ansvarigt för överträdelser av kartellagstiftningen som dotterföretag begår, även om de själva inte är direkt involverade.

| 28. | När det gäller upprepade överträdelser upprepar Europaparlamentet sin begäran om en tydlig förbindelse mellan den lagöverträdelse som undersöks och de överträdelser som företaget i fråga tidigare har begått. |
| --- | --- |

28.

När det gäller upprepade överträdelser upprepar Europaparlamentet sin begäran om en tydlig förbindelse mellan den lagöverträdelse som undersöks och de överträdelser som företaget i fråga tidigare har begått.

| 29. | Europaparlamentet noterar att antalet ansökningar om nedsättning av böter med motiveringen ”oförmåga att betala” har ökat, särskilt från enproduktsföretag och små och medelstora företag. Det är nödvändigt att anpassa bötesriktlinjerna för att ta hänsyn till de speciella omständigheter som gäller för enproduktsföretag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att antalet ansökningar om nedsättning av böter med motiveringen ”oförmåga att betala” har ökat, särskilt från enproduktsföretag och små och medelstora företag. Det är nödvändigt att anpassa bötesriktlinjerna för att ta hänsyn till de speciella omständigheter som gäller för enproduktsföretag och små och medelstora företag.

| 30. | Europaparlamentet anser att marknadsdominans genom tillväxt, innovation och framgång i sig inte är något konkurrensproblem. Däremot är missbruk av en dominerande ställning ett allvarligt konkurrensproblem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att även i fortsättningen garantera oberoende och objektivitet i samband med konkurrensförfarandena. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att marknadsdominans genom tillväxt, innovation och framgång i sig inte är något konkurrensproblem. Däremot är missbruk av en dominerande ställning ett allvarligt konkurrensproblem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att även i fortsättningen garantera oberoende och objektivitet i samband med konkurrensförfarandena.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med beslutsamhet hantera alla omständigheter som framkommit i de pågående kartellrättsliga undersökningarna och vidta alla åtgärder som krävs för att få stopp på de skadliga metoderna och återupprätta den sunda konkurrensen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med beslutsamhet hantera alla omständigheter som framkommit i de pågående kartellrättsliga undersökningarna och vidta alla åtgärder som krävs för att få stopp på de skadliga metoderna och återupprätta den sunda konkurrensen.

Koncentrationskontroll

| 32. | Europaparlamentet instämmer i att effektiv koncentrationskontroll är ett viktigt instrument för genomdrivande av konkurrenslagstiftningen, eftersom den bidrar till att upprätthålla konkurrenspressen bland marknadsaktörerna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet instämmer i att effektiv koncentrationskontroll är ett viktigt instrument för genomdrivande av konkurrenslagstiftningen, eftersom den bidrar till att upprätthålla konkurrenspressen bland marknadsaktörerna.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara uppmärksam på de fall där konsumentpriserna stiger eller det sker en påtaglig sänkning av produktkvaliteten strax efter att en företagssammanslagning har blivit godkänd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara uppmärksam på de fall där konsumentpriserna stiger eller det sker en påtaglig sänkning av produktkvaliteten strax efter att en företagssammanslagning har blivit godkänd.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag av den 5 december 2013 om ett förenklat förfarande samt förslagen i den senaste vitboken (34), men efterlyser mycket tydligare definitioner av marknadsandel, dominans på marknaden samt en definition av marknaden. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag av den 5 december 2013 om ett förenklat förfarande samt förslagen i den senaste vitboken (34), men efterlyser mycket tydligare definitioner av marknadsandel, dominans på marknaden samt en definition av marknaden.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att undersöka om nuvarande praxis när det gäller kontrollen av företagskoncentrationer tar hänsyn till internationaliseringen av marknaderna. Parlamentet anser att kommissionen måste ta hänsyn till resultatet av en sådan kontroll inom ramen för översynen av bestämmelserna om företagskoncentrationer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att undersöka om nuvarande praxis när det gäller kontrollen av företagskoncentrationer tar hänsyn till internationaliseringen av marknaderna. Parlamentet anser att kommissionen måste ta hänsyn till resultatet av en sådan kontroll inom ramen för översynen av bestämmelserna om företagskoncentrationer.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka huruvida det verkligen finns kryphål med avseende på kommissionens befogenheter att granska icke-kontrollerande minoritetsinnehav. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka huruvida det verkligen finns kryphål med avseende på kommissionens befogenheter att granska icke-kontrollerande minoritetsinnehav.

Sektorsvisa utvecklingstendenser

Energi och miljö

| 37. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt med rimligt prissatt, hållbar och säker energiförsörjning för Europas ekonomi och dess konkurrenskraft. Konkurrenspolitiken måste ta hänsyn till detta trefaldiga mål när man att tar itu med den nuvarande marknadsfragmenteringen, när man genomför det tredje avregleringspaketet för gas och el på korrekt sätt och i rätt tid, när man uppmuntrar uppdelning mellan grossistförsäljning och detaljistförsäljning för att förhindra konkurrenshindrande praxis, och när man bidrar till en energiförsörjning till rimliga priser för konsumenter och företag. Kommissionens nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi skulle kunna begränsa vissa medlemsstaters försök att främja förnybar energi. Parlamentet betonar att regleringen av statligt stöd till hållbara energikällor i största möjliga utsträckning måste genomföras i samma anda som inom varje annat område, samtidigt som man beaktar Europa 2030-målen för klimat och energi samt nationella olikheter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt med rimligt prissatt, hållbar och säker energiförsörjning för Europas ekonomi och dess konkurrenskraft. Konkurrenspolitiken måste ta hänsyn till detta trefaldiga mål när man att tar itu med den nuvarande marknadsfragmenteringen, när man genomför det tredje avregleringspaketet för gas och el på korrekt sätt och i rätt tid, när man uppmuntrar uppdelning mellan grossistförsäljning och detaljistförsäljning för att förhindra konkurrenshindrande praxis, och när man bidrar till en energiförsörjning till rimliga priser för konsumenter och företag. Kommissionens nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi skulle kunna begränsa vissa medlemsstaters försök att främja förnybar energi. Parlamentet betonar att regleringen av statligt stöd till hållbara energikällor i största möjliga utsträckning måste genomföras i samma anda som inom varje annat område, samtidigt som man beaktar Europa 2030-målen för klimat och energi samt nationella olikheter.

| 38. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att undvika monopolpraxis om man vill uppnå en helt rättvis och konkurrenskraftig europeisk energimarknad. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till avveckling av monopolistiska leverantörer och eliminering av diskriminerande praxis gentemot kunder. Den europeiska gasmarknaden bör utvecklas i riktning mot en energiunion med rättvisa och stabila priser genom att allt mer diversifiera sina energikällor och förbättra tillgången till strategiska infrastrukturer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att undvika monopolpraxis om man vill uppnå en helt rättvis och konkurrenskraftig europeisk energimarknad. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till avveckling av monopolistiska leverantörer och eliminering av diskriminerande praxis gentemot kunder. Den europeiska gasmarknaden bör utvecklas i riktning mot en energiunion med rättvisa och stabila priser genom att allt mer diversifiera sina energikällor och förbättra tillgången till strategiska infrastrukturer.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra utredningar och vidta de åtgärder som krävs så att de nuvarande elsammanlänkningarna blir fullt tillgängliga för energimarknaden genom transmissionsystemoperatörerna (TSO), med syftet att förbättra den inre elmarknadens funktionssätt och för att bidra till att Europa 2030-målen för klimat och energi kan uppnås till lägst möjliga socioekonomiska kostnad på unionsnivå. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra utredningar och vidta de åtgärder som krävs så att de nuvarande elsammanlänkningarna blir fullt tillgängliga för energimarknaden genom transmissionsystemoperatörerna (TSO), med syftet att förbättra den inre elmarknadens funktionssätt och för att bidra till att Europa 2030-målen för klimat och energi kan uppnås till lägst möjliga socioekonomiska kostnad på unionsnivå.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att rapportera om reserver av fossila bränslen hos och potentiella koldioxidutsläpp från börsnoterade företag och företag som ansöker om att bli börsnoterade på den inre marknaden, och att korrekt och tillförlitligt rapportera om miljön på aggregerad nivå och offentliggöra nivåerna för reserver och utsläpp med hjälp av lämpliga redovisningsriktlinjer, eftersom detta är grundläggande om man ska kunna åstadkomma lika villkor på marknaden för hållbara investeringar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att rapportera om reserver av fossila bränslen hos och potentiella koldioxidutsläpp från börsnoterade företag och företag som ansöker om att bli börsnoterade på den inre marknaden, och att korrekt och tillförlitligt rapportera om miljön på aggregerad nivå och offentliggöra nivåerna för reserver och utsläpp med hjälp av lämpliga redovisningsriktlinjer, eftersom detta är grundläggande om man ska kunna åstadkomma lika villkor på marknaden för hållbara investeringar.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning som koncentrationen av viktiga råmaterialleverantörer skulle kunna leda till ojämlika villkor och skada verksamheten i kundsegmenten och vara till nackdel för en mer ekologiskt effektiv ekonomi. Vissa av dessa material spelar en avgörande roll för utvecklingen av ekologiskt effektiva tekniker och innovationer som behövs för att uppnå miljömålen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning som koncentrationen av viktiga råmaterialleverantörer skulle kunna leda till ojämlika villkor och skada verksamheten i kundsegmenten och vara till nackdel för en mer ekologiskt effektiv ekonomi. Vissa av dessa material spelar en avgörande roll för utvecklingen av ekologiskt effektiva tekniker och innovationer som behövs för att uppnå miljömålen.

| 42. | Europaparlamentet upprepar att konkurrenspolitiken bör bidra till att främja transparens, öppna standarder och driftskompabilitet för att hindra varje marknadsaktör inom energisektorn att utsätta konsumenter och kunder för teknisk inlåsning. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att noga granska konkurrensnivån, eftersom de tre största aktörerna fortfarande har cirka 75 procent (elektricitet) och över 60 procent (gas) av marknaden trots det gradvisa öppnandet av marknaderna sedan mitten av 1990-talet. Kommissisonen uppmanas dessutom att garantera verklig konkurrens på energimarknaden för att förbättra det statliga stödet till innovationer och tillgång till förnybara energikällor. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet upprepar att konkurrenspolitiken bör bidra till att främja transparens, öppna standarder och driftskompabilitet för att hindra varje marknadsaktör inom energisektorn att utsätta konsumenter och kunder för teknisk inlåsning. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att noga granska konkurrensnivån, eftersom de tre största aktörerna fortfarande har cirka 75 procent (elektricitet) och över 60 procent (gas) av marknaden trots det gradvisa öppnandet av marknaderna sedan mitten av 1990-talet. Kommissisonen uppmanas dessutom att garantera verklig konkurrens på energimarknaden för att förbättra det statliga stödet till innovationer och tillgång till förnybara energikällor.

| 43. | Europaparlamentet ber kommissionen att se till att energiförordningar och energidirektiv införlivas och tillämpas korrekt i alla medlemsstater, och uppmanar kommissionen att vara särskilt vaksam när priser stiger över genomsnittet i EU, eftersom höga priser snedvrider konkurrensen och skadar konsumenterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet ber kommissionen att se till att energiförordningar och energidirektiv införlivas och tillämpas korrekt i alla medlemsstater, och uppmanar kommissionen att vara särskilt vaksam när priser stiger över genomsnittet i EU, eftersom höga priser snedvrider konkurrensen och skadar konsumenterna.

Informations- och kommunikationstekniksektorn (IKT) samt medierna

| 44. | Europaparlamentet anser att den digitala inre marknaden måste stå i centrum för EU:s ansträngningar att nå resultat när det gäller målen att skapa sysselsättning, tillväxt och investeringar och erkänner konkurrenspolitikens roll för att åstadkomma en digital inre marknad. EU:s lagstiftningsram måste snabbt anpassas till marknadsutvecklingen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över de nuvarande konkurrensrättsliga instrumenten för att se huruvida de motsvarar den digitala tidsålderns krav. Prioriteringarna i rapporten Priorities towards a Digital Single Market in the Baltic Sea Region skulle kunna bli hela EU:s ambitioner. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att den digitala inre marknaden måste stå i centrum för EU:s ansträngningar att nå resultat när det gäller målen att skapa sysselsättning, tillväxt och investeringar och erkänner konkurrenspolitikens roll för att åstadkomma en digital inre marknad. EU:s lagstiftningsram måste snabbt anpassas till marknadsutvecklingen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över de nuvarande konkurrensrättsliga instrumenten för att se huruvida de motsvarar den digitala tidsålderns krav. Prioriteringarna i rapporten Priorities towards a Digital Single Market in the Baltic Sea Region skulle kunna bli hela EU:s ambitioner.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet från kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens att kommissionen ytterligare ska utreda Googles affärsmetoder i mobilsektorn och på den digitala marknaden i allmänhet. Parlamentet beklagar att kommissionen, trots fyra år av utredningar och tre uppsättningar förslag till åtaganden, inte har uppvisat något påtagligt resultat när det gäller att lösa det huvudsakliga konkurrensproblemet i det antitrustärende som man driver mot Google, nämligen den förmånsbehandling som Google ger sina egna tjänster när resultaten av sökningar på nätet visas. Parlamentet betonar att kommissionen skyndsamt måste lösa Google-ärendet för att garantera lika konkurrensvillkor om man vill fortsätta att vara trovärdig i sin strategi för den digitala agendan. Kommissionen uppmanas enträget att beslutsamt ta itu med alla frågor som har ringats in, att vidta kraftfulla åtgärder, baserade på principen om icke-diskriminering, mot konkurrensstörning när det gäller snabbrörliga och dynamiska digitala marknader, t.ex. marknader för sökning och annonsering på nätet, och att finna långsiktiga lösningar för en balanserad, rättvis och öppen sökstruktur för internet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet från kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens att kommissionen ytterligare ska utreda Googles affärsmetoder i mobilsektorn och på den digitala marknaden i allmänhet. Parlamentet beklagar att kommissionen, trots fyra år av utredningar och tre uppsättningar förslag till åtaganden, inte har uppvisat något påtagligt resultat när det gäller att lösa det huvudsakliga konkurrensproblemet i det antitrustärende som man driver mot Google, nämligen den förmånsbehandling som Google ger sina egna tjänster när resultaten av sökningar på nätet visas. Parlamentet betonar att kommissionen skyndsamt måste lösa Google-ärendet för att garantera lika konkurrensvillkor om man vill fortsätta att vara trovärdig i sin strategi för den digitala agendan. Kommissionen uppmanas enträget att beslutsamt ta itu med alla frågor som har ringats in, att vidta kraftfulla åtgärder, baserade på principen om icke-diskriminering, mot konkurrensstörning när det gäller snabbrörliga och dynamiska digitala marknader, t.ex. marknader för sökning och annonsering på nätet, och att finna långsiktiga lösningar för en balanserad, rättvis och öppen sökstruktur för internet.

| 46. | Europaparlamentet ber kommissionen att inrikta sig på att utnyttja verktyg för konkurrenspolitiken och marknadsexpertis så att de på lämpligt sätt kan bidra till agendan för tillväxt och sysselsättning, inbegripet den digitala inre marknaden. I detta sammanhang är det viktigt att fortsätta utveckla en ekonomisk och rättslig strategi för bedömning av konkurrensfrågor och vidareutveckla marknadsövervakning till stöd för kommissionens bredare verksamhet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet ber kommissionen att inrikta sig på att utnyttja verktyg för konkurrenspolitiken och marknadsexpertis så att de på lämpligt sätt kan bidra till agendan för tillväxt och sysselsättning, inbegripet den digitala inre marknaden. I detta sammanhang är det viktigt att fortsätta utveckla en ekonomisk och rättslig strategi för bedömning av konkurrensfrågor och vidareutveckla marknadsövervakning till stöd för kommissionens bredare verksamhet.

| 47. | Europaparlamentet betonar att när det gäller nästa generations bredband har de tidigare monopolen en överväldigande marknadsandel på över 80 procent. Effektiv konkurrens är den bästa drivkraften för ändamålsenliga investeringar och kan ge konsumenter största möjliga fördelar i form av valmöjligheter, pris och kvalitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att EU:s konkurrensbestämmelser följs både i förväg och i efterhand för att förhindra överdriven marknadskoncentration och missbruk av dominerande ställning, eftersom konkurrenstryck är en nyckelfaktor för att konsumenter i största möjliga utsträckning ska kunna dra fördel av tjänster av god kvalitet till överkomliga priser. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att när det gäller nästa generations bredband har de tidigare monopolen en överväldigande marknadsandel på över 80 procent. Effektiv konkurrens är den bästa drivkraften för ändamålsenliga investeringar och kan ge konsumenter största möjliga fördelar i form av valmöjligheter, pris och kvalitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att EU:s konkurrensbestämmelser följs både i förväg och i efterhand för att förhindra överdriven marknadskoncentration och missbruk av dominerande ställning, eftersom konkurrenstryck är en nyckelfaktor för att konsumenter i största möjliga utsträckning ska kunna dra fördel av tjänster av god kvalitet till överkomliga priser.

| 48. | Europaparlamentet betonar att det är osannolikt att begränsad konkurrens leder till mer bredbandsinvesteringar, även i avlägsna områden, eftersom full täckning av grundläggande bredbandstjänster har uppnåtts i Europa genom en rättslig ram som garanterar tillgång till dominerande operatörers nät. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att det är osannolikt att begränsad konkurrens leder till mer bredbandsinvesteringar, även i avlägsna områden, eftersom full täckning av grundläggande bredbandstjänster har uppnåtts i Europa genom en rättslig ram som garanterar tillgång till dominerande operatörers nät.

| 49. | Investeringar i infrastruktur för nästa generations bredband är helt klart centralt för att uppnå en digital ekonomi och ett digitalt samhälle, men för att maximera investeringar bör telekompolitiken göra det möjligt för alla aktörer att investera ändamålsenligt genom att de får tillgång till icke-kopierbara nättillgångar och ändamålsenliga accessprodukter i grossistledet. |
| --- | --- |

49.

Investeringar i infrastruktur för nästa generations bredband är helt klart centralt för att uppnå en digital ekonomi och ett digitalt samhälle, men för att maximera investeringar bör telekompolitiken göra det möjligt för alla aktörer att investera ändamålsenligt genom att de får tillgång till icke-kopierbara nättillgångar och ändamålsenliga accessprodukter i grossistledet.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grunda sina beslut och förslag på en noggrann och opartisk analys av korrekta, relevanta och oberoende uppgifter. Parlamentet framhåller särskilt att det råder tvivel om hur korrekta uppgifterna är om EU:s otillfredsställande prestanda när det gäller höghastighetsbredband, inbegripet hastigheter som erbjuds slutanvändarna, infrastrukturinvesteringar och sektorns finansiella status i en global jämförelse. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grunda sina beslut och förslag på en noggrann och opartisk analys av korrekta, relevanta och oberoende uppgifter. Parlamentet framhåller särskilt att det råder tvivel om hur korrekta uppgifterna är om EU:s otillfredsställande prestanda när det gäller höghastighetsbredband, inbegripet hastigheter som erbjuds slutanvändarna, infrastrukturinvesteringar och sektorns finansiella status i en global jämförelse.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att nätneutralitet är av mycket stor betydelse för att vissa internettjänster inte ska missgynnas och för att konkurrensen ska garanteras fullt ut. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner om att nätneutralitet är av mycket stor betydelse för att vissa internettjänster inte ska missgynnas och för att konkurrensen ska garanteras fullt ut.

| 52. | Europaparlamentet understryker att det är av största vikt att lösa problemet med fragmenteringen av den digitala inre marknaden, för att främja konkurrensen och stärka tillväxten och konkurrenskraften och konsumenternas förtroende inom den digitala sektorn. Detta kan bl.a. ske genom att man undersöker vilka de befintliga hindren är för marknadsinträde till nyckelsektorer inom den digitala inre marknaden, och garanterar ett öppet internet och en EU-rättsligt förankrad nätneutralitet, för att all internettrafik ska behandlas likvärdigt, utan diskriminering, begränsningar eller störning. Öppna standarder och driftskompatibilitet bidrar till sund konkurrens. Konkurrenspolitiken måste vara framtidssäker och beakta nya sätt att bedriva näthandel. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker att det är av största vikt att lösa problemet med fragmenteringen av den digitala inre marknaden, för att främja konkurrensen och stärka tillväxten och konkurrenskraften och konsumenternas förtroende inom den digitala sektorn. Detta kan bl.a. ske genom att man undersöker vilka de befintliga hindren är för marknadsinträde till nyckelsektorer inom den digitala inre marknaden, och garanterar ett öppet internet och en EU-rättsligt förankrad nätneutralitet, för att all internettrafik ska behandlas likvärdigt, utan diskriminering, begränsningar eller störning. Öppna standarder och driftskompatibilitet bidrar till sund konkurrens. Konkurrenspolitiken måste vara framtidssäker och beakta nya sätt att bedriva näthandel.

| 53. | Europaparlamentet betonar att insatser för att främja fri och sund konkurrens, bl.a. utveckling av den digitala inre marknaden samt andra aspekter av tjänstesektorn, alltid bör tjäna konsumenternas och de små och medelstora företagens intressen. Sådana insatser kommer att öka konsumentutbudet och bidra till en miljö i vilken små och medelstora företag och mikroföretag kan uppvisa mer innovation och kreativitet. Parlamentet anser att snabba åtgärder från lagstiftarnas och de brottsbekämpande myndigheternas sida mot vilseledande eller illojala affärsmetoder är av största vikt för genomförandet av konkurrens- och konsumentskyddspolitiken. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att insatser för att främja fri och sund konkurrens, bl.a. utveckling av den digitala inre marknaden samt andra aspekter av tjänstesektorn, alltid bör tjäna konsumenternas och de små och medelstora företagens intressen. Sådana insatser kommer att öka konsumentutbudet och bidra till en miljö i vilken små och medelstora företag och mikroföretag kan uppvisa mer innovation och kreativitet. Parlamentet anser att snabba åtgärder från lagstiftarnas och de brottsbekämpande myndigheternas sida mot vilseledande eller illojala affärsmetoder är av största vikt för genomförandet av konkurrens- och konsumentskyddspolitiken.

Samverkanskonsumtion

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur den växande samverkanskonsumtionen kan infogas i EU-lagstiftningen. En sådan anpassning är nödvändig för att lika villkor ska gälla så att det råder sund konkurrens för alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur den växande samverkanskonsumtionen kan infogas i EU-lagstiftningen. En sådan anpassning är nödvändig för att lika villkor ska gälla så att det råder sund konkurrens för alla berörda aktörer.

| 55. | Europaparlamentet anser att företag med anknytning till samverkanskonsumtion måste betala skatt och följa bestämmelserna på samma sätt som traditionella företag, eftersom det annars skulle innebära dels en snedvridning av konkurrensen, dels negativa skattemässiga konsekvenser för medlemsstaternas finanser. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att företag med anknytning till samverkanskonsumtion måste betala skatt och följa bestämmelserna på samma sätt som traditionella företag, eftersom det annars skulle innebära dels en snedvridning av konkurrensen, dels negativa skattemässiga konsekvenser för medlemsstaternas finanser.

| 56. | Europaparlamentet framhåller att det är särskilt viktigt med en effektiv granskning av dominerande företags uppträdande samt en snabb reaktion vid missbruk, eftersom illegala metoder kan leda till att små och innovativa konkurrenter slås ut från marknaden i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhåller att det är särskilt viktigt med en effektiv granskning av dominerande företags uppträdande samt en snabb reaktion vid missbruk, eftersom illegala metoder kan leda till att små och innovativa konkurrenter slås ut från marknaden i ett tidigt skede.

| 57. | Europaparlamentet noterar att avsaknaden av reglering av samverkanskonsumtion ger vissa företag en orättvis fördel, samtidigt som det minskar incitamenten för investeringar i de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet noterar att avsaknaden av reglering av samverkanskonsumtion ger vissa företag en orättvis fördel, samtidigt som det minskar incitamenten för investeringar i de berörda sektorerna.

Offentlig upphandling

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i syfte att främja sund konkurrens och garantera myndigheterna de mest fördelaktiga anbuden genomföra EU:s nya upphandlingsbestämmelser i rätt tid, inbegripet bestämmelserna om kriterier för den sakfråga avtalet avser, däribland sociala, miljömässiga och innovativa egenskaper, samt bestämmelserna om e-förvaltning, e-upphandling och uppdelning i flera delar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att bestämmelserna tillämpas i så hög grad som möjligt i syfte att åtgärda snedvridningarna av konkurrensen till följd av uppgjorda anbud, missbruk av dominerande ställning, diskriminering och bristande tillträde för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma sina åtgärder i ett globalt perspektiv och att koppla unionens konkurrenspolitik i Europa till öppning av marknaden för offentlig upphandling utanför EU. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i syfte att främja sund konkurrens och garantera myndigheterna de mest fördelaktiga anbuden genomföra EU:s nya upphandlingsbestämmelser i rätt tid, inbegripet bestämmelserna om kriterier för den sakfråga avtalet avser, däribland sociala, miljömässiga och innovativa egenskaper, samt bestämmelserna om e-förvaltning, e-upphandling och uppdelning i flera delar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att bestämmelserna tillämpas i så hög grad som möjligt i syfte att åtgärda snedvridningarna av konkurrensen till följd av uppgjorda anbud, missbruk av dominerande ställning, diskriminering och bristande tillträde för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma sina åtgärder i ett globalt perspektiv och att koppla unionens konkurrenspolitik i Europa till öppning av marknaden för offentlig upphandling utanför EU.

| 59. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att kommissionen tillhandahåller detaljerade och tydliga riktlinjer för företag, särskilt små och medelstora företag, och myndigheter i syfte att främja deras förståelse för den nyligen antagna lagstiftningen om offentlig upphandling, särskilt de nya möjligheter till flexibilitet som den erbjuder. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att kommissionen tillhandahåller detaljerade och tydliga riktlinjer för företag, särskilt små och medelstora företag, och myndigheter i syfte att främja deras förståelse för den nyligen antagna lagstiftningen om offentlig upphandling, särskilt de nya möjligheter till flexibilitet som den erbjuder.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka centraliseringen av inköpen på marknader för offentlig upphandling i syfte att undvika alltför långt driven koncentration av köpkraft och hemliga samförstånd och ge små och medelstora företag möjlighet att få tillträde till marknaden i enlighet med den europeiska småföretagsakten. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka centraliseringen av inköpen på marknader för offentlig upphandling i syfte att undvika alltför långt driven koncentration av köpkraft och hemliga samförstånd och ge små och medelstora företag möjlighet att få tillträde till marknaden i enlighet med den europeiska småföretagsakten.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin offentliga upphandling via sina generaldirektorat och byråer tilldela fler kontrakt med låga värden och kontrakt för belopp över 193 000 EUR, i stället för att nästan uteslutande använda ramkontrakt, vilka utgör ett hinder för en öppning av marknaden för offentlig upphandling för europeiska små och medelstora företag, eftersom de endast gynnar storföretag och konsortier som är belägna nära beslutscentrumen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin offentliga upphandling via sina generaldirektorat och byråer tilldela fler kontrakt med låga värden och kontrakt för belopp över 193 000 EUR, i stället för att nästan uteslutande använda ramkontrakt, vilka utgör ett hinder för en öppning av marknaden för offentlig upphandling för europeiska små och medelstora företag, eftersom de endast gynnar storföretag och konsortier som är belägna nära beslutscentrumen.

Finansiella tjänster

| 62. | Europaparlamentet efterlyser för fjärde gången i rad ett snabbt slut på systemet för statligt krisstöd till banksektorn. Parlamentet inser att kommissionens bankmeddelande från augusti 2013 inte är tillräckligt för att skydda de europeiska skattebetalarna och begränsa det stöd som banker kan få. Parlamentet understryker att statligt stöd till banksystemet varken lyckades öka utlåningen eller återställa förtroendet. Kommissionen uppmanas enträget att hålla noggrann uppsikt över banksektorn, för att förbättra konkurrensen på de europeiska bankmarknaderna och därigenom maximera unionsmedborgarnas nytta. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att återgå till den vanliga tillämpningen av kontrollen av statligt stöd så snart detta är möjligt för banksektorn. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet efterlyser för fjärde gången i rad ett snabbt slut på systemet för statligt krisstöd till banksektorn. Parlamentet inser att kommissionens bankmeddelande från augusti 2013 inte är tillräckligt för att skydda de europeiska skattebetalarna och begränsa det stöd som banker kan få. Parlamentet understryker att statligt stöd till banksystemet varken lyckades öka utlåningen eller återställa förtroendet. Kommissionen uppmanas enträget att hålla noggrann uppsikt över banksektorn, för att förbättra konkurrensen på de europeiska bankmarknaderna och därigenom maximera unionsmedborgarnas nytta. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att återgå till den vanliga tillämpningen av kontrollen av statligt stöd så snart detta är möjligt för banksektorn.

| 63. | Europaparlamentet understryker att kartellbekämpning bidrar till en transparentare sektor för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker att kartellbekämpning bidrar till en transparentare sektor för finansiella tjänster.

| 64. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte vidtog några åtgärder mot de oegentligheter som förekom vid omstruktureringen av privata banker, inbegripet sådana som drabbade små insättare och små ägare av finansiella instrument, såsom preferensaktier, som i många fall hade marknadsförts utan full överensstämmelse med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte vidtog några åtgärder mot de oegentligheter som förekom vid omstruktureringen av privata banker, inbegripet sådana som drabbade små insättare och små ägare av finansiella instrument, såsom preferensaktier, som i många fall hade marknadsförts utan full överensstämmelse med EU-lagstiftningen.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka finanssektorn för att stärka konkurrensen och investerings- och konsumentskyddet på den europeiska bank- och investeringsmarknaden. Konsolideringen i banksektorn har ökat flera finansinstituts marknadsandel så att de växt sig större än de var före krisen, och sektorn för finansiella investeringar har samtidigt växt utan att det påverkat den reala ekonomin inom unionen. Bevarandet av en fullt fungerande inre marknad kräver lika villkor för finanssektorns aktörer, och åtgärder måste vidtas för att undvika minskad transparens och utveckling av kartelliknande konstruktioner. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka finanssektorn för att stärka konkurrensen och investerings- och konsumentskyddet på den europeiska bank- och investeringsmarknaden. Konsolideringen i banksektorn har ökat flera finansinstituts marknadsandel så att de växt sig större än de var före krisen, och sektorn för finansiella investeringar har samtidigt växt utan att det påverkat den reala ekonomin inom unionen. Bevarandet av en fullt fungerande inre marknad kräver lika villkor för finanssektorns aktörer, och åtgärder måste vidtas för att undvika minskad transparens och utveckling av kartelliknande konstruktioner.

| 66. | Europaparlamentet inser den viktiga roll som kontrollen av statligt stöd har spelat sedan krisens början för att få till stånd en omstrukturering eller avveckling av problemtyngda banker. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet inser den viktiga roll som kontrollen av statligt stöd har spelat sedan krisens början för att få till stånd en omstrukturering eller avveckling av problemtyngda banker.

| 67. | Europaparlamentet anser att kontroll av statligt stöd under krisen bör inriktas både på att stabilisera banksystemet och hantera orättvis segmentering av kreditvillkoren och diskriminering av små och medelstora företag på den inre marknaden. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att kontroll av statligt stöd under krisen bör inriktas både på att stabilisera banksystemet och hantera orättvis segmentering av kreditvillkoren och diskriminering av små och medelstora företag på den inre marknaden.

| 68. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör överväga möjligheten att som villkor för statligt bankstöd ställa krav på att banker ska bevilja lån till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör överväga möjligheten att som villkor för statligt bankstöd ställa krav på att banker ska bevilja lån till små och medelstora företag.

| 69. | Europaparlamentet anser att bankförordningar bör ta hänsyn till att små institutioner har mindre resurser för att garantera efterlevnad, och därför bör förordningarna vara så enkla som möjligt för att undvika att skapa snedvridningar som gynnar stora banker. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att bankförordningar bör ta hänsyn till att små institutioner har mindre resurser för att garantera efterlevnad, och därför bör förordningarna vara så enkla som möjligt för att undvika att skapa snedvridningar som gynnar stora banker.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka de marknader inom banksektorn där koncentrationen är hög eller växande, särskilt som ett resultat av omstrukturering som ett svar på krisen. Parlamentet påminner om att oligopolmarknader är särskilt utsatta för konkurrensbegränsande förfaranden och fruktar att denna koncentration i sista hand skadar konsumenterna. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka de marknader inom banksektorn där koncentrationen är hög eller växande, särskilt som ett resultat av omstrukturering som ett svar på krisen. Parlamentet påminner om att oligopolmarknader är särskilt utsatta för konkurrensbegränsande förfaranden och fruktar att denna koncentration i sista hand skadar konsumenterna.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att se till att banker säljer sina andelar i andra företag innan de erhåller något statligt stöd, för att på så sätt minska bördan för skattebetalarna. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att se till att banker säljer sina andelar i andra företag innan de erhåller något statligt stöd, för att på så sätt minska bördan för skattebetalarna.

| 72. | Europaparlamentet anser att särskild vikt måste läggas vid fragmenteringen av marknaden för elektroniska kortbetalningar, bland annat problemet med utebliven service när konsumenter flyttar till en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att särskild vikt måste läggas vid fragmenteringen av marknaden för elektroniska kortbetalningar, bland annat problemet med utebliven service när konsumenter flyttar till en annan medlemsstat.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar EU-domstolens dom av den 11 september 2014 om konkurrensstridiga kreditkortsavgifter och kommissionens framgångsrika åtgärder för att se till att standardiseringsprocessen inom betalningssektorn inte inverkar på marknadstillträde och innovation. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att man bör införa tak för kortbetalningsavgifter i syfte att minska onödiga kostnader för konsumenterna. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att påskynda kartläggningen av standardiseringsarbetet för mobilbetalningar och samtidigt se till att de åtgärder som vidtas inte utesluter nya aktörer eller främjar dominerande aktörer och att regleringsramen är tekniskt neutral för att underlätta framtida teknisk utveckling. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar EU-domstolens dom av den 11 september 2014 om konkurrensstridiga kreditkortsavgifter och kommissionens framgångsrika åtgärder för att se till att standardiseringsprocessen inom betalningssektorn inte inverkar på marknadstillträde och innovation. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att man bör införa tak för kortbetalningsavgifter i syfte att minska onödiga kostnader för konsumenterna. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att påskynda kartläggningen av standardiseringsarbetet för mobilbetalningar och samtidigt se till att de åtgärder som vidtas inte utesluter nya aktörer eller främjar dominerande aktörer och att regleringsramen är tekniskt neutral för att underlätta framtida teknisk utveckling.

| 74. | Europaparlamentet anser att de externa effekterna av utvecklingen i denna sektor bör övervakas noga. Parlamentet är oroat över utvecklingen av skilda standarder bland jämbördiga konkurrenter som en konsekvens av finanslagstiftningens standardisering. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser att de externa effekterna av utvecklingen i denna sektor bör övervakas noga. Parlamentet är oroat över utvecklingen av skilda standarder bland jämbördiga konkurrenter som en konsekvens av finanslagstiftningens standardisering.

| 75. | Europaparlamentet noterar de avsevärda framsteg som har gjorts sedan 2008 för att reglera finanssektorn. Parlamentet betonar att man måste gå vidare med problemet avseende finansinstitut som är för stora för att gå omkull och som därför fortsätter att dra nytta av implicita subventioner. En genomgripande analys av konkurrensaspekterna av EU:s nya finanslagstiftning bör ingå i ECON:s kommande betänkande om konsekvensutvärdering och lägesbedömning av lagstiftningen om finansiella tjänster, med syftet att se till att EU: banker är konkurrenskraftiga i alla konkurrenssituationer i förhållande till internationella finansinstitut. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet noterar de avsevärda framsteg som har gjorts sedan 2008 för att reglera finanssektorn. Parlamentet betonar att man måste gå vidare med problemet avseende finansinstitut som är för stora för att gå omkull och som därför fortsätter att dra nytta av implicita subventioner. En genomgripande analys av konkurrensaspekterna av EU:s nya finanslagstiftning bör ingå i ECON:s kommande betänkande om konsekvensutvärdering och lägesbedömning av lagstiftningen om finansiella tjänster, med syftet att se till att EU: banker är konkurrenskraftiga i alla konkurrenssituationer i förhållande till internationella finansinstitut.

Skattemässigt statligt stöd

| 76. | Europaparlamentet uttrycker oro över eventuellt illegala metoder för företagsbeskattning i medlemsstaterna, och uppmanar kommissionen att slutföra sina pågående utredningar om skattebeslut så snart som möjligt och att utnyttja alla tillgängliga bevis. Parlamentet vill se en prioritering av utredningar om skattesänkningar som eventuellt innebär otillåtet statligt stöd. En sund skattekonkurrens är nödvändig för den inre marknadens integritet, de offentliga finansernas hållbarhet och likvärdiga konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uttrycker oro över eventuellt illegala metoder för företagsbeskattning i medlemsstaterna, och uppmanar kommissionen att slutföra sina pågående utredningar om skattebeslut så snart som möjligt och att utnyttja alla tillgängliga bevis. Parlamentet vill se en prioritering av utredningar om skattesänkningar som eventuellt innebär otillåtet statligt stöd. En sund skattekonkurrens är nödvändig för den inre marknadens integritet, de offentliga finansernas hållbarhet och likvärdiga konkurrensvillkor.

| 77. | Europaparlamentet framhåller offentliggörandet av de s.k. LuxLeaks-dokumenten av ICIJ (internationell sammanslutning av undersökande journalister). Parlamentet välkomnar åtagandet från kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens att göra en noggrann och oberoende utredning av medlemsstaternas praxis vid skattebeslut och hur de överensstämmer med EU:s konkurrenslagstiftning. Vissa företags undvikande av skatt snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att noga övervaka att EU:s regler för statligt stöd efterlevs. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet framhåller offentliggörandet av de s.k. LuxLeaks-dokumenten av ICIJ (internationell sammanslutning av undersökande journalister). Parlamentet välkomnar åtagandet från kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens att göra en noggrann och oberoende utredning av medlemsstaternas praxis vid skattebeslut och hur de överensstämmer med EU:s konkurrenslagstiftning. Vissa företags undvikande av skatt snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att noga övervaka att EU:s regler för statligt stöd efterlevs.

| 78. | Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att garantera oberoendet för de pågående och framtida utredningarna om medlemsstaternas skattebeslut som leds av kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor. Parlamentet insisterar på att hållas fullständigt informerat om hur dessa utredningar framskrider, så att de garanterat utförs på ett transparent och oberoende sätt. Kommissionen uppmanas att snarast möjligt lägga fram en rapport om sina iakttagelser. Parlamentet påminner om den utfästelse som kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor gjorde att beakta de generella följderna för konkurrensen av företagens aggressiva metoder för skatteflykt som uppmuntras av olika stater, och att utvidga utredningarna om det skulle visa sig nödvändigt med tanke på de fakta som samlats in. |
| --- | --- |

78.

Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att garantera oberoendet för de pågående och framtida utredningarna om medlemsstaternas skattebeslut som leds av kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor. Parlamentet insisterar på att hållas fullständigt informerat om hur dessa utredningar framskrider, så att de garanterat utförs på ett transparent och oberoende sätt. Kommissionen uppmanas att snarast möjligt lägga fram en rapport om sina iakttagelser. Parlamentet påminner om den utfästelse som kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor gjorde att beakta de generella följderna för konkurrensen av företagens aggressiva metoder för skatteflykt som uppmuntras av olika stater, och att utvidga utredningarna om det skulle visa sig nödvändigt med tanke på de fakta som samlats in.

Livsmedelsindustrin

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom den kommande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken undersöka medfinansieringen av överförda medel, att förenkla de åtgärder som är inriktade på konkurrenskraft samt genomföra en konkurrensneutral granskning av livsmedelsmyndighetes faktorer för fånggrödor och kvävebindande grödor. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom den kommande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken undersöka medfinansieringen av överförda medel, att förenkla de åtgärder som är inriktade på konkurrenskraft samt genomföra en konkurrensneutral granskning av livsmedelsmyndighetes faktorer för fånggrödor och kvävebindande grödor.

| 80. | Mot bakgrund av kommissionens översyn nyligen av den ekonomiska effekten av modern detaljhandel för urval och innovation inom EU:s livsmedelssektor, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att beakta den potentiella effekten av att stora dagligvaruhandelskedjor dominerar marknaden i så hög grad att deras kollektiva köpkraft snedvrider konkurrensen i distributionsledet, både i Europa och i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

80.

Mot bakgrund av kommissionens översyn nyligen av den ekonomiska effekten av modern detaljhandel för urval och innovation inom EU:s livsmedelssektor, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att beakta den potentiella effekten av att stora dagligvaruhandelskedjor dominerar marknaden i så hög grad att deras kollektiva köpkraft snedvrider konkurrensen i distributionsledet, både i Europa och i utvecklingsländerna.

Läkemedelssektorn samt och hälso- och sjukvårdssektorn

| 81. | Europaparlamentet noterar att denna sektor är fragmenterad på grund av nationell lagstiftning. Parlamentet välkomnar att EU:s konkurrenspolitik bidrar till att tackla artificiella hinder för marknadstillträde. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet noterar att denna sektor är fragmenterad på grund av nationell lagstiftning. Parlamentet välkomnar att EU:s konkurrenspolitik bidrar till att tackla artificiella hinder för marknadstillträde.

| 82. | Europaparlamentet begär att särskild hänsyn tas till innovativa läkemedel och förfaranden vid bedömningen av tillfällig prissättning. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet begär att särskild hänsyn tas till innovativa läkemedel och förfaranden vid bedömningen av tillfällig prissättning.

| 83. | Europaparlamentet noterar att konkurrenspolitiken kan spela en roll när det gäller att förbättra tillgången till generiska läkemedel. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet noterar att konkurrenspolitiken kan spela en roll när det gäller att förbättra tillgången till generiska läkemedel.

Transporter och posttjänster

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera lika villkor som tillåter fri men också sund konkurrens mellan alla transportslag, med inser dock i detta sammanhang att ordentlig hänsyn måste tas till ett stort antal nationella särdrag i transportlagstiftningen. Transportinfrastrukturen är avgörande för fysiska och juridiska personers överlevnad och välbefinnande, särskilt i glesbygdsområden och på avlägset belägna öar. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera lika villkor som tillåter fri men också sund konkurrens mellan alla transportslag, med inser dock i detta sammanhang att ordentlig hänsyn måste tas till ett stort antal nationella särdrag i transportlagstiftningen. Transportinfrastrukturen är avgörande för fysiska och juridiska personers överlevnad och välbefinnande, särskilt i glesbygdsområden och på avlägset belägna öar.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar att garantera sund konkurrens och bättre tjänstekvalitet inom järnvägssektorn och inom förvaltningen av hamnar och flygplatsnät, särskilt när deras förvaltning är ett statligt monopol. Parlamentet betonar att konkurrens inte nödvändigtvis medför privatisering av befintliga tjänster. Kommissionen uppmanas dessutom att se till att lufttrafikföretag inte missbrukar sin dominerande ställning vid vissa flygplatser. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar att garantera sund konkurrens och bättre tjänstekvalitet inom järnvägssektorn och inom förvaltningen av hamnar och flygplatsnät, särskilt när deras förvaltning är ett statligt monopol. Parlamentet betonar att konkurrens inte nödvändigtvis medför privatisering av befintliga tjänster. Kommissionen uppmanas dessutom att se till att lufttrafikföretag inte missbrukar sin dominerande ställning vid vissa flygplatser.

| 86. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör förstärka kopplingarna mellan konkurrenspolitiken och transportpolitiken ytterligare för att förbättra den europeiska transportsektorns konkurrenskraft och måste fortsätta att ta ytterligare steg i riktning mot fullbordandet av den inre transportmarknaden. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör förstärka kopplingarna mellan konkurrenspolitiken och transportpolitiken ytterligare för att förbättra den europeiska transportsektorns konkurrenskraft och måste fortsätta att ta ytterligare steg i riktning mot fullbordandet av den inre transportmarknaden.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att avsluta genomförandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet, garantera fullständig transparens för penningflöden mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag och se till att alla medlemsstater har en stark och oberoende nationell tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att avsluta genomförandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet, garantera fullständig transparens för penningflöden mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag och se till att alla medlemsstater har en stark och oberoende nationell tillsynsmyndighet.

| 88. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma marknaden för järnvägsfrakt påverkas av medlemsstaternas felaktiga eller ofullständiga införlivande av EU-lagstiftningen och av flaskhalsar i den gränsöverskridande rörligheten som skadar konkurrens och tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera huruvida tekniska eller marknadsmässiga hinder som skiljer sig från en medlemsstat till en annan, såsom spårvidd, energitillförsel och signalsystem, kan betraktas som överträdelser av konkurrensbestämmelserna. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet betonar att den gemensamma marknaden för järnvägsfrakt påverkas av medlemsstaternas felaktiga eller ofullständiga införlivande av EU-lagstiftningen och av flaskhalsar i den gränsöverskridande rörligheten som skadar konkurrens och tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera huruvida tekniska eller marknadsmässiga hinder som skiljer sig från en medlemsstat till en annan, såsom spårvidd, energitillförsel och signalsystem, kan betraktas som överträdelser av konkurrensbestämmelserna.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en motiverad översikt för att fastställa vilka lufttrafikföretag som åtnjuter fördelar framför andra tjänsteleverantörer genom särskilda villkor eller påstått missbruk av dominerande ställning vid vissa flygplatser. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en motiverad översikt för att fastställa vilka lufttrafikföretag som åtnjuter fördelar framför andra tjänsteleverantörer genom särskilda villkor eller påstått missbruk av dominerande ställning vid vissa flygplatser.

| 90. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att medlemsstaterna i varierande grad genomför förordningar om internationella vägtransporter och ser till att de följs, t.ex. förordningen om cabotage och kör- och vilotider vid vägransporter, och över potentiell social dumpning inom transporttjänster mer allmänt, och anser att man måste ta itu med dessa problem. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att medlemsstaterna i varierande grad genomför förordningar om internationella vägtransporter och ser till att de följs, t.ex. förordningen om cabotage och kör- och vilotider vid vägransporter, och över potentiell social dumpning inom transporttjänster mer allmänt, och anser att man måste ta itu med dessa problem.

| 91. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ som riktar sig mot de internationella biluthyrningsföretagen i syfte att stoppa praxis som hindrar konsumenterna från att få tillgång till bästa priser på grundval av bosättningsland. Parlamentet betonar att konsumenterna inte bör hindras att utnyttja bästa tillgängliga priser när de köper varor eller tjänster på den inre marknaden. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ som riktar sig mot de internationella biluthyrningsföretagen i syfte att stoppa praxis som hindrar konsumenterna från att få tillgång till bästa priser på grundval av bosättningsland. Parlamentet betonar att konsumenterna inte bör hindras att utnyttja bästa tillgängliga priser när de köper varor eller tjänster på den inre marknaden.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att minska fragmenteringen i hyrbilssektorn, eftersom nationella bestämmelser för närvarande märkbart ökar kostnaderna för gränsöverskridande resor och därigenom skadar den inre marknaden. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att minska fragmenteringen i hyrbilssektorn, eftersom nationella bestämmelser för närvarande märkbart ökar kostnaderna för gränsöverskridande resor och därigenom skadar den inre marknaden.

| 93. | Europaparlamentet betonar att ansträngningar för att uppmuntra ett konkurrenskraftigt EU alltid måste syfta till allmänhetens bästa. Parlamentet inser sambandet mellan en effektiv konkurrenspolitik på EU-nivå och behovet av storskaliga investeringar i väsentliga offentliga tjänster, inklusive transporttjänster. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet betonar att ansträngningar för att uppmuntra ett konkurrenskraftigt EU alltid måste syfta till allmänhetens bästa. Parlamentet inser sambandet mellan en effektiv konkurrenspolitik på EU-nivå och behovet av storskaliga investeringar i väsentliga offentliga tjänster, inklusive transporttjänster.

Kultur och idrott

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska de internationella idrottsfederationernas restriktiva och otillbörliga metoder, såsom att förvägra sina medlemmar rätten att delta i alternativa idrottsevenemang som inte är sanktionerade av respektive federation och att på livstid avstänga idrottsmän, tjänstemän och tränare från deltagande i tävlingar som OS och VM om de inte följer reglerna. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska de internationella idrottsfederationernas restriktiva och otillbörliga metoder, såsom att förvägra sina medlemmar rätten att delta i alternativa idrottsevenemang som inte är sanktionerade av respektive federation och att på livstid avstänga idrottsmän, tjänstemän och tränare från deltagande i tävlingar som OS och VM om de inte följer reglerna.

Den internationella dimensionen

| 95. | Europaparlamentet vill att man i det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar inför ett konkurrenskapitel med antitrustbestämmelser och bestämmelser om företagssammanslagningar, statligt ägda företag, statligt stöd och ojämlikt marknadstillträde. Parlamentet efterlyser en neutral mediebevakning av åtgärder, problem och framsteg i samband med sådana fördrag. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet vill att man i det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar inför ett konkurrenskapitel med antitrustbestämmelser och bestämmelser om företagssammanslagningar, statligt ägda företag, statligt stöd och ojämlikt marknadstillträde. Parlamentet efterlyser en neutral mediebevakning av åtgärder, problem och framsteg i samband med sådana fördrag.

| 96. | Europaparlamentet erkänner och stöder kommissionens behov att stärka konkurrenspolitikens roll i internationellt ekonomiskt samarbete, även genom globalt samarbete med konkurrensmyndigheter. Sådant samarbete kring reglering och tillämpning bidrar till lika villkor för europeiska företag som är verksamma på världsmarknaden. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet erkänner och stöder kommissionens behov att stärka konkurrenspolitikens roll i internationellt ekonomiskt samarbete, även genom globalt samarbete med konkurrensmyndigheter. Sådant samarbete kring reglering och tillämpning bidrar till lika villkor för europeiska företag som är verksamma på världsmarknaden.

| 97. | Europaparlamentet betonar att i en globaliserad tid är ett internationellt samarbete absolut nödvändigt för en effektiv tillämpning av de konkurrensrättsliga principerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fördjupa det internationella samarbetet i konkurrensanknutna frågor. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet betonar att i en globaliserad tid är ett internationellt samarbete absolut nödvändigt för en effektiv tillämpning av de konkurrensrättsliga principerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fördjupa det internationella samarbetet i konkurrensanknutna frågor.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att ingå konkurrensavtal med fler tredjeländer, vilket underlättar informationsutbytet mellan de utredande konkurrensmyndigheterna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det konkurrensavtal som nyligen ingicks med Schweiz kan tjäna som förebild för ytterligare avtal av detta slag. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att ingå konkurrensavtal med fler tredjeländer, vilket underlättar informationsutbytet mellan de utredande konkurrensmyndigheterna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det konkurrensavtal som nyligen ingicks med Schweiz kan tjäna som förebild för ytterligare avtal av detta slag.

Europaparlamentets roll

| 99. | Europaparlamentet framhåller bestämmelserna i ramavtalet om likabehandling av parlamentet och rådet i fråga om tillträde till sammanträden och erhållande av information vid förberedelser av lagstiftning eller icke-bindande instrument inom konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet framhåller bestämmelserna i ramavtalet om likabehandling av parlamentet och rådet i fråga om tillträde till sammanträden och erhållande av information vid förberedelser av lagstiftning eller icke-bindande instrument inom konkurrenspolitiken.

| 100. | Europaparlamentet framhåller sin väsentliga roll när det gäller att företräda de europeiska konsumenternas intressen för en korrekt tillämpning av konkurrensbestämmelserna. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet framhåller sin väsentliga roll när det gäller att företräda de europeiska konsumenternas intressen för en korrekt tillämpning av konkurrensbestämmelserna.

| 101. | Europaparlamentet välkomnar sin roll som medlagstiftare för direktivet om skadeståndstalan vid överträdelser av konkurrensreglerna och anser att arbetet med detta direktiv bör fungera som modell för det framtida interinstitutionella samarbetet i konkurrensfrågor. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet välkomnar sin roll som medlagstiftare för direktivet om skadeståndstalan vid överträdelser av konkurrensreglerna och anser att arbetet med detta direktiv bör fungera som modell för det framtida interinstitutionella samarbetet i konkurrensfrågor.

| 102. | Europaparlamentet upprepar att i utformningen av konkurrenspolitiken måste kommissionen vara fullt redovisningsskyldig och följa upp parlamentets resolutioner. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet upprepar att i utformningen av konkurrenspolitiken måste kommissionen vara fullt redovisningsskyldig och följa upp parlamentets resolutioner.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbinda sig att hålla täta möten med parlamentets berörda utskott samt med arbetsgruppen för konkurrens inom parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbinda sig att hålla täta möten med parlamentets berörda utskott samt med arbetsgruppen för konkurrens inom parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor.

| 104. | Europaparlamentet anser att man bör ha medbeslutandebefogenheter inom konkurrenspolitiken, och beklagar att det i artiklarna 103 och 109 i EUF-fördraget endast föreskrivs samråd med parlamentet. Parlamentet anser att detta demokratiska underskott inte kan tolereras, och föreslår att denna brist ska avhjälpas snarast möjligt genom interinstitutionella överenskommelser inom konkurrenspolitiken och rättas till vid nästa fördragsändring. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet anser att man bör ha medbeslutandebefogenheter inom konkurrenspolitiken, och beklagar att det i artiklarna 103 och 109 i EUF-fördraget endast föreskrivs samråd med parlamentet. Parlamentet anser att detta demokratiska underskott inte kan tolereras, och föreslår att denna brist ska avhjälpas snarast möjligt genom interinstitutionella överenskommelser inom konkurrenspolitiken och rättas till vid nästa fördragsändring.

Den tillträdande kommissionens konkurrenspolitiska prioriteringar

| 105. | Europaparlamentet understryker den roll som kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor har för att främja arbetstillfällen och tillväxt samt den digitala inre marknaden, energipolitiken, finansiella tjänster, näringslivspolitiken samt kampen mot skatteflykt. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet understryker den roll som kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor har för att främja arbetstillfällen och tillväxt samt den digitala inre marknaden, energipolitiken, finansiella tjänster, näringslivspolitiken samt kampen mot skatteflykt.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta riktlinjer och förfaranden inom ramen för Europeiska konkurrensnätverket, och garantera en effektiv kontroll av att medlemsstaternas skattebeslut överensstämmer med reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta riktlinjer och förfaranden inom ramen för Europeiska konkurrensnätverket, och garantera en effektiv kontroll av att medlemsstaternas skattebeslut överensstämmer med reglerna för statligt stöd.

| 107. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att effektivt genomdriva konkurrensbestämmelserna vad gäller antitrust- och kartellfall, företagssammanslagningar och statligt stöd och att upprätthålla konkurrensinstrument för marknadsutveckling, samtidigt som man främjar en innovativ konkurrenskultur, både inom EU och globalt. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att effektivt genomdriva konkurrensbestämmelserna vad gäller antitrust- och kartellfall, företagssammanslagningar och statligt stöd och att upprätthålla konkurrensinstrument för marknadsutveckling, samtidigt som man främjar en innovativ konkurrenskultur, både inom EU och globalt.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera sin hantering av nyliga antitrustfall och ta fasta på den oro som har framförts avseende formalistiska aspekter. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera sin hantering av nyliga antitrustfall och ta fasta på den oro som har framförts avseende formalistiska aspekter.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta samordnade förslag avseende skattekonkurrens och att lägga fram dem för rådet. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta samordnade förslag avseende skattekonkurrens och att lägga fram dem för rådet.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta den årliga rapporteringen till parlamentet om utvecklingen och konsekvenserna av tillämpningen av konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta den årliga rapporteringen till parlamentet om utvecklingen och konsekvenserna av tillämpningen av konkurrenspolitiken.

| 111. | Europaparlamentet välkomnar de utfästelser som kommissionsledamoten gjorde under utfrågningen, särskilt med avseende på det framtida samarbetet och förstärkningen av förbindelserna med parlamentet. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet välkomnar de utfästelser som kommissionsledamoten gjorde under utfrågningen, särskilt med avseende på det framtida samarbetet och förstärkningen av förbindelserna med parlamentet.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka med större kraft för en aktiv konkurrenspolitik som grundpelare för den sociala marknadsekonomin. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka med större kraft för en aktiv konkurrenspolitik som grundpelare för den sociala marknadsekonomin.

| 113. | Europaparlamentet anser att en resultattavla i form av en samling typfall bör tillhandahållas konsumenterna och företagen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet anser att en resultattavla i form av en samling typfall bör tillhandahållas konsumenterna och företagen så snart som möjligt.

| 114. | Europaparlamentet noterar den bestående oklarheten i flera medlemsstater om huruvida finansiering av europeiska konsumentcentrum kan anses utgöra otillåtet statligt stöd. Parlamentet är oroat över att stödet till europeiska konsumentcentrum av denna orsak kan komma att äventyras. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt informera medlemsstaterna om att det är nödvändigt att anmäla dessa stöd för att trygga de europeiska konsumentcentrumens fortsatta tillhandahållande av stödtjänster. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet noterar den bestående oklarheten i flera medlemsstater om huruvida finansiering av europeiska konsumentcentrum kan anses utgöra otillåtet statligt stöd. Parlamentet är oroat över att stödet till europeiska konsumentcentrum av denna orsak kan komma att äventyras. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt informera medlemsstaterna om att det är nödvändigt att anmäla dessa stöd för att trygga de europeiska konsumentcentrumens fortsatta tillhandahållande av stödtjänster.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt se till att bestämmelserna för statligt stöd strikt iakttas på alla politiska nivåer. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt se till att bestämmelserna för statligt stöd strikt iakttas på alla politiska nivåer.

| 116. | Europaparlamentet efterlyser ett gemensamt organ med företrädare för parlamentet, rådet, kommissionen och de akademiska institutionerna som ska analysera långsiktiga trender för och vidareutvecklingen av konkurrenspolitiken i framtidssektorer som den digitala ekonomin eller energisektorn. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet efterlyser ett gemensamt organ med företrädare för parlamentet, rådet, kommissionen och de akademiska institutionerna som ska analysera långsiktiga trender för och vidareutvecklingen av konkurrenspolitiken i framtidssektorer som den digitala ekonomin eller energisektorn.

| 117. | Europaparlamentet begär en villkorslös analys av den nationellt förda skattepolitiken särskilt när det gäller osund skattepolitik och konkurrenssnedvridande skatteregler och skatteundantag, så att man i framtiden kan vidta effektiva åtgärder mot sådan praxis. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet begär en villkorslös analys av den nationellt förda skattepolitiken särskilt när det gäller osund skattepolitik och konkurrenssnedvridande skatteregler och skatteundantag, så att man i framtiden kan vidta effektiva åtgärder mot sådan praxis.

o

o o

| 118. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EUT L 61, 5.3.2009, s. 1.

(3)  EUT L 349, 5.12.2014, s. 1.

(4)  EUT C 167, 13.6.2013, s. 19.

(5)  EUT L 201, 26.7.2013, s. 60.

(6)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 22.

(7)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(8)  EUT C 270, 25.10.2008, s. 8.

(9)  EUT C 10, 15.1.2009, s. 2.

(10)  EUT C 72, 26.3.2009, s. 1.

(11)  EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

(12)  EUT C 16, 22.1.2009, s. 1.

(13)  EUT C 6, 11.1.2011, s. 5.

(14)  EUT C 216, 30.7.2013, s. 1.

(15)  EUT C 8, 11.1.2012, s. 4.

(16)  EUT L 7, 11.1.2012, s. 3.

(17)  EUT C 8, 11.1.2012, s. 15.

(18)  EUT L 114, 26.4.2012, s. 8.

(19)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 51.

(20)  Antagna texter, P7_TA(2013)0026.

(21)  EUT C 184, 22.7.2008, s. 13.

(22)  Antagna texter, P7_TA(2013)0267.

(23)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(24)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 114.

(25)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 143.

(26)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 105.

(27)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 43.

(28)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 16.

(29)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 60.

(30)  EUT C 239 E, 20.8.2013, s. 97

(31)  Antagna texter, P7_TA(2013)0268.

(32)  Antagna texter, P7_TA(2013)0576.

(33)  Antagna texter, P7_TA(2014)0079.

(34)  COM(2014)0449, 9 juli 2014

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/30

---

P8_TA(2015)0052

Europeiska centralbankens årsrapport för 2013

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2013 (2014/2157(INI))

(2016/C 316/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) årsrapport för 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) årsrapport för 2013,

| — | med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 15, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 15,

| — | med beaktande av artikel 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 126 och 132.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 126 och 132.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0011/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0011/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt kommissionens vårprognos 2014 minskade BNP i euroområdet med 0,4 procent under 2013 efter en minskning med 0,7 procent under 2012, och man förväntar sig en återhämtning genom att BNP ökar med 1,2 procent under 2014 och 1,7 procent under 2015. I kommissionens höstprognos för 2014 har tillväxten reviderats nedåt, dvs. en uppskattad BNP-ökning med endast 0,8 procent under 2014 och med 1,1 procent under 2015, med fortsatta risker för avmattning. |
| --- | --- |

A.

Enligt kommissionens vårprognos 2014 minskade BNP i euroområdet med 0,4 procent under 2013 efter en minskning med 0,7 procent under 2012, och man förväntar sig en återhämtning genom att BNP ökar med 1,2 procent under 2014 och 1,7 procent under 2015. I kommissionens höstprognos för 2014 har tillväxten reviderats nedåt, dvs. en uppskattad BNP-ökning med endast 0,8 procent under 2014 och med 1,1 procent under 2015, med fortsatta risker för avmattning.

| B. | Enligt höstprognosen ökade arbetslösheten i euroområdet från 11,3 procent i slutet av 2012 till 11,9 procent i slutet av 2013, och har legat på en hög nivå under 2014. |
| --- | --- |

B.

Enligt höstprognosen ökade arbetslösheten i euroområdet från 11,3 procent i slutet av 2012 till 11,9 procent i slutet av 2013, och har legat på en hög nivå under 2014.

| C. | Arbetslösheten skiljer sig i hög grad åt mellan olika medlemsstater, med nivåer på mellan 5 och 26 procent. Ungdomsarbetslösheten är ännu högre, och uppgår till så mycket som 50 procent i vissa medlemsstater. Skillnaderna i arbetslöshetsnivåer förvärrar den ekonomiska divergensen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

Arbetslösheten skiljer sig i hög grad åt mellan olika medlemsstater, med nivåer på mellan 5 och 26 procent. Ungdomsarbetslösheten är ännu högre, och uppgår till så mycket som 50 procent i vissa medlemsstater. Skillnaderna i arbetslöshetsnivåer förvärrar den ekonomiska divergensen mellan medlemsstaterna.

| D. | Medlemsstaterna bör inte ta framgångarna med programmet för direkta monetära transaktioner när det gäller att sänka låneräntorna som en förevändning för att undvika strukturreformer för att förbättra tillväxtpotentialen och uppnå finanspolitisk stabilitet på medellång sikt. Det finns en risk för att trenderna avseende sysselsättning och fattigdomsminskning inte uppnår de nationella Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

D.

Medlemsstaterna bör inte ta framgångarna med programmet för direkta monetära transaktioner när det gäller att sänka låneräntorna som en förevändning för att undvika strukturreformer för att förbättra tillväxtpotentialen och uppnå finanspolitisk stabilitet på medellång sikt. Det finns en risk för att trenderna avseende sysselsättning och fattigdomsminskning inte uppnår de nationella Europa 2020-målen.

| E. | Under 2013 sänkte Europeiska centralbanken sina styrräntor i maj och på nytt i november, vilket innebar att räntan för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna minskade till 0,25 procent. Till följd av de ytterligare penningpolitiska åtgärder som meddelats sedan början av 2014 ligger nu räntan för huvudsakliga refinansieringstransaktioner på 0,05 procent och räntan på inlåningsfaciliteten på -0,20 procent. |
| --- | --- |

E.

Under 2013 sänkte Europeiska centralbanken sina styrräntor i maj och på nytt i november, vilket innebar att räntan för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna minskade till 0,25 procent. Till följd av de ytterligare penningpolitiska åtgärder som meddelats sedan början av 2014 ligger nu räntan för huvudsakliga refinansieringstransaktioner på 0,05 procent och räntan på inlåningsfaciliteten på -0,20 procent.

| F. | Sänkta realräntor har varken gett hushåll och företag tillgängligare krediter eller lett till BNP-tillväxt och skapande av sysselsättning. |
| --- | --- |

F.

Sänkta realräntor har varken gett hushåll och företag tillgängligare krediter eller lett till BNP-tillväxt och skapande av sysselsättning.

| G. | Eurosystemets konsoliderade balansräkning uppgick till 2 285 miljarder EUR vid utgången av 2013, vilket motsvarade en minskning på ca 25 procent under 2013. |
| --- | --- |

G.

Eurosystemets konsoliderade balansräkning uppgick till 2 285 miljarder EUR vid utgången av 2013, vilket motsvarade en minskning på ca 25 procent under 2013.

| H. | Största andelen av de tillgångar som ställdes som säkerhet i eurosystemet under 2013 utgjordes av icke omsättningsbara tillgångar och uppgick till ca 25 procent av totalvärdet. Tillsammans med tillgångsbaserade värdepapper utgör icke omsättningsbara värdepapper ca 40 procent av samtliga tillgångar som ställts som säkerhet. |
| --- | --- |

H.

Största andelen av de tillgångar som ställdes som säkerhet i eurosystemet under 2013 utgjordes av icke omsättningsbara tillgångar och uppgick till ca 25 procent av totalvärdet. Tillsammans med tillgångsbaserade värdepapper utgör icke omsättningsbara värdepapper ca 40 procent av samtliga tillgångar som ställts som säkerhet.

| I. | Enligt kommissionens höstprognos 2014 var den genomsnittliga inflationstakten i euroområdet 1,4 procent under 2013, vilket är en minskning från 2,5 procent under 2012. Inflationen i euroområdet har fortsatt att minska sedan början av 2014, med en uppskattad nivå på 0,5 procent under 2014 och minskade i september till 0,3 procent. Inflationstakten för det totala harmoniserade konsumentprisindexet (HIKP) i vissa medlemsstater minskade till 0 procent och mindre i september 2014 och kommer att vara under målet under 2015. |
| --- | --- |

I.

Enligt kommissionens höstprognos 2014 var den genomsnittliga inflationstakten i euroområdet 1,4 procent under 2013, vilket är en minskning från 2,5 procent under 2012. Inflationen i euroområdet har fortsatt att minska sedan början av 2014, med en uppskattad nivå på 0,5 procent under 2014 och minskade i september till 0,3 procent. Inflationstakten för det totala harmoniserade konsumentprisindexet (HIKP) i vissa medlemsstater minskade till 0 procent och mindre i september 2014 och kommer att vara under målet under 2015.

| J. | Låga energipriser, särskilt på olja, har varit en av de främsta orsakerna till de minskande inflationsnivåerna i euroområdet. |
| --- | --- |

J.

Låga energipriser, särskilt på olja, har varit en av de främsta orsakerna till de minskande inflationsnivåerna i euroområdet.

| K. | Nivån på offentliga och privata investeringar i euroområdet har stagnerat på nivåer långt under dem som registrerades före krisen. Bland storföretagen har det varit vanligt att utnyttja situationen med billiga pengar för att genomföra återköp för egna syften i stället för att göra nya investeringar. Investeringarnas relativa andel av BNP minskade stadigt redan före krisen och fanns ett akut behov av att stärka investeringarna. |
| --- | --- |

K.

Nivån på offentliga och privata investeringar i euroområdet har stagnerat på nivåer långt under dem som registrerades före krisen. Bland storföretagen har det varit vanligt att utnyttja situationen med billiga pengar för att genomföra återköp för egna syften i stället för att göra nya investeringar. Investeringarnas relativa andel av BNP minskade stadigt redan före krisen och fanns ett akut behov av att stärka investeringarna.

| L. | Den årliga tillväxttakten i M3 har fortsatt att minska, från 3,5 procent i december 2012 till 1 procent i december 2013. |
| --- | --- |

L.

Den årliga tillväxttakten i M3 har fortsatt att minska, från 3,5 procent i december 2012 till 1 procent i december 2013.

| M. | Utlåningen till den privata sektorn har fortsatt att minska, med en tolvmånadersförändring på -2,3 procent i december 2013, jämfört med -0,7 procent i december 2012. Kreditbristen för små och medelstora företag i vissa medlemsstater är ett av de huvudproblem som försenar den ekonomiska återhämtningen. Mellan 2008 och 2013 har utlåningen till små och medelstora företag sjunkit med ca 35 procent. Det är mycket viktigt att underlätta för små och medelstora företag att få lån, då de är arbetsgivare för 72 procent av arbetsstyrkan i euroområdet och skapar fler arbetstillfällen totalt än storföretagen. |
| --- | --- |

M.

Utlåningen till den privata sektorn har fortsatt att minska, med en tolvmånadersförändring på -2,3 procent i december 2013, jämfört med -0,7 procent i december 2012. Kreditbristen för små och medelstora företag i vissa medlemsstater är ett av de huvudproblem som försenar den ekonomiska återhämtningen. Mellan 2008 och 2013 har utlåningen till små och medelstora företag sjunkit med ca 35 procent. Det är mycket viktigt att underlätta för små och medelstora företag att få lån, då de är arbetsgivare för 72 procent av arbetsstyrkan i euroområdet och skapar fler arbetstillfällen totalt än storföretagen.

| N. | Finansiell fragmentering är fortfarande ett stort problem, eftersom de små och medelstora företagens upplåningskostnader är mycket högre, särskilt i länder inom euroområdet som redan har allvarliga ekonomiska problem, vilket snedvrider den inre marknaden, försenar återhämtningen och förstärker divergensen mellan länderna. Resultatet av den omfattande utvärderingen av de europeiska bankerna bör få en positiv inverkan på den rådande penningpolitiken och bankernas vilja att öka sin utlåningsverksamhet, särskilt till realekonomin. |
| --- | --- |

N.

Finansiell fragmentering är fortfarande ett stort problem, eftersom de små och medelstora företagens upplåningskostnader är mycket högre, särskilt i länder inom euroområdet som redan har allvarliga ekonomiska problem, vilket snedvrider den inre marknaden, försenar återhämtningen och förstärker divergensen mellan länderna. Resultatet av den omfattande utvärderingen av de europeiska bankerna bör få en positiv inverkan på den rådande penningpolitiken och bankernas vilja att öka sin utlåningsverksamhet, särskilt till realekonomin.

| O. | Eurosystemets balansräkning har stadigt minskat under 2013, vilket återspeglar bankernas återbetalning av medlen för långfristiga refinansieringstransaktioner (LTRO). |
| --- | --- |

O.

Eurosystemets balansräkning har stadigt minskat under 2013, vilket återspeglar bankernas återbetalning av medlen för långfristiga refinansieringstransaktioner (LTRO).

| P. | ECB-rådet beslutade i juli 2013 att ge framåtriktad vägledning, och uppgav att man förväntar sig att styrräntorna ligger kvar på nuvarande eller lägre nivå under en längre period. |
| --- | --- |

P.

ECB-rådet beslutade i juli 2013 att ge framåtriktad vägledning, och uppgav att man förväntar sig att styrräntorna ligger kvar på nuvarande eller lägre nivå under en längre period.

| Q. | Effekterna av eventuella kvantitativa lättnader inom euroområdet skulle förmodligen dämpas av banksektorns överdrivna kreditförmedling. |
| --- | --- |

Q.

Effekterna av eventuella kvantitativa lättnader inom euroområdet skulle förmodligen dämpas av banksektorns överdrivna kreditförmedling.

| R. | I artikel 282 i EUF-fördraget anges det att huvudmålet för Europeiska centralbankssystemet (ECBS) ska vara att upprätthålla prisstabilitet. I artikel 127 i EUF-fördraget anges att ECBS, utan att det påverkar detta huvudmål, ska stödja den allmänna ekonomiska politiken i unionen. Genom artikel 123 i EUF-fördraget och artikel 21 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och ECB förbjuds de nationella centralbankerna och ECB att göra direktköp av skuldinstrument som emitterats av EU eller nationella myndigheter eller organ. Parlamentet påminner om att detta var ett ofrånkomligt villkor för flera medlemsstater för deras anslutning till Ekonomiska och monetära unionen. Sådana köp tillåts på sekundärmarknader. |
| --- | --- |

R.

I artikel 282 i EUF-fördraget anges det att huvudmålet för Europeiska centralbankssystemet (ECBS) ska vara att upprätthålla prisstabilitet. I artikel 127 i EUF-fördraget anges att ECBS, utan att det påverkar detta huvudmål, ska stödja den allmänna ekonomiska politiken i unionen. Genom artikel 123 i EUF-fördraget och artikel 21 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och ECB förbjuds de nationella centralbankerna och ECB att göra direktköp av skuldinstrument som emitterats av EU eller nationella myndigheter eller organ. Parlamentet påminner om att detta var ett ofrånkomligt villkor för flera medlemsstater för deras anslutning till Ekonomiska och monetära unionen. Sådana köp tillåts på sekundärmarknader.

Penningpolitik

| 1. | Europaparlamentet noterar ECB:s snabba reaktion på en mycket problematisk situation och det faktum att penningpolitiken inriktades på att minska stressnivån på euroområdets finansmarknader och att återge investerarna förtroende för den gemensamma valutan. Parlamentet välkomnar ECB:s beredvillighet att göra precis allt som krävs för att rädda euron. Parlamentet noterar den positiva allmänna sänkningen av de nationella långräntorna – särskilt i de mest skuldsatta länderna i euroområdet – till rekordlåga nivåer sedan början av krisen. Låga räntor har inte lett till skapandet av nya arbetstillfällen och tillväxt, och det faktum att detta uteblir hotar den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar ECB:s snabba reaktion på en mycket problematisk situation och det faktum att penningpolitiken inriktades på att minska stressnivån på euroområdets finansmarknader och att återge investerarna förtroende för den gemensamma valutan. Parlamentet välkomnar ECB:s beredvillighet att göra precis allt som krävs för att rädda euron. Parlamentet noterar den positiva allmänna sänkningen av de nationella långräntorna – särskilt i de mest skuldsatta länderna i euroområdet – till rekordlåga nivåer sedan början av krisen. Låga räntor har inte lett till skapandet av nya arbetstillfällen och tillväxt, och det faktum att detta uteblir hotar den finansiella stabiliteten.

| 2. | Europaparlamentet noterar att utnyttjandet av de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna, refinansieringstransaktioner på medellång och lång sikt med full tilldelning till fast ränta, utnyttjandet av den marginella lånefaciliteten, likviditetsstöd i krislägen och insättningsfaciliteten samtliga låg kvar på mycket höga nivåer under hela 2013, vilket tyder på en fortgående försvagning av den penningpolitiska transmissionsmekanismen och euroområdets interbankmarknad, även om läget förbättrades väsentligt i jämförelse med tidigare år, vilket återspeglades i stabiliserade spreadar, en stegvis normalisering av interbankmarknaderna och en minskning av Target 2-obalanserna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att utnyttjandet av de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna, refinansieringstransaktioner på medellång och lång sikt med full tilldelning till fast ränta, utnyttjandet av den marginella lånefaciliteten, likviditetsstöd i krislägen och insättningsfaciliteten samtliga låg kvar på mycket höga nivåer under hela 2013, vilket tyder på en fortgående försvagning av den penningpolitiska transmissionsmekanismen och euroområdets interbankmarknad, även om läget förbättrades väsentligt i jämförelse med tidigare år, vilket återspeglades i stabiliserade spreadar, en stegvis normalisering av interbankmarknaderna och en minskning av Target 2-obalanserna.

| 3. | Europaparlamentet uppmuntras av att nivåerna för Target 2-obalanserna har stabiliserats under hela 2013. Parlamentet framhåller särskilt att Target 2-systemet har spelat en avgörande roll för att skydda integriteten för euroområdets finansiella system. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmuntras av att nivåerna för Target 2-obalanserna har stabiliserats under hela 2013. Parlamentet framhåller särskilt att Target 2-systemet har spelat en avgörande roll för att skydda integriteten för euroområdets finansiella system.

| 4. | Europaparlamentet fortsätter att vara djupt oroat över att den ekonomiska aktiviteten fortsätter att vara svag, med euroområdet som under 2013 hade en negativ BNP-tillväxt för andra året i rad, med svag BNP-tillväxt under de första tre kvartalen 2014, och med en så hög arbetslöshet i många medlemsstater i euroområdet att den hotar euroområdets stabilitet och underminerar det folkliga och politiska stödet för det europeiska projektet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fortsätter att vara djupt oroat över att den ekonomiska aktiviteten fortsätter att vara svag, med euroområdet som under 2013 hade en negativ BNP-tillväxt för andra året i rad, med svag BNP-tillväxt under de första tre kvartalen 2014, och med en så hög arbetslöshet i många medlemsstater i euroområdet att den hotar euroområdets stabilitet och underminerar det folkliga och politiska stödet för det europeiska projektet.

| 5. | Europaparlamentet oroar sig för att inflationstakten i euroområdet har fortsatt att minska sedan 2011 och konstaterar att det finns skillnader i inflationstakten mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar det stora gap som vi ser i dag mellan ECB:s explicita mål att hålla inflationstakten under men nära 2 procent på medellång sikt och den nuvarande inflationstakten som nästan är noll och till och med under noll i flera länder inom euroområdet. Parlamentet känner oro när ECB:s ordförande erkänner att de rådande deflationstrenderna skulle kunna leda till att de medel- till långfristiga inflationsförväntningarna punkteras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet oroar sig för att inflationstakten i euroområdet har fortsatt att minska sedan 2011 och konstaterar att det finns skillnader i inflationstakten mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar det stora gap som vi ser i dag mellan ECB:s explicita mål att hålla inflationstakten under men nära 2 procent på medellång sikt och den nuvarande inflationstakten som nästan är noll och till och med under noll i flera länder inom euroområdet. Parlamentet känner oro när ECB:s ordförande erkänner att de rådande deflationstrenderna skulle kunna leda till att de medel- till långfristiga inflationsförväntningarna punkteras.

| 6. | Europaparlamentet anser att de pågående balansräkningsjusteringarna inom de finansiella och icke-finansiella sektorerna, kombinerade med hög arbetslöshet, fortsatte att dämpa den ekonomiska aktiviteten i euroområdet 2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de pågående balansräkningsjusteringarna inom de finansiella och icke-finansiella sektorerna, kombinerade med hög arbetslöshet, fortsatte att dämpa den ekonomiska aktiviteten i euroområdet 2013.

| 7. | Europaparlamentet observerar uppmärksamt eventuella risker för deflation. Parlamentet påminner om att en inflationstakt på nära noll i euroområdet skadar penningpolitikens effektivitet. Parlamentet förstår att ECB anser att det är kortsiktiga effekter som ligger bakom den mycket låga inflationen, och hoppas att det medelfristiga målet kommer att uppfyllas utan deflation. Parlamentet noterar dock att inflationsprognoserna för 2015 och 2016 reviderades ned ytterligare av ECB (med mellan 0,1 och 0,2 procent). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet observerar uppmärksamt eventuella risker för deflation. Parlamentet påminner om att en inflationstakt på nära noll i euroområdet skadar penningpolitikens effektivitet. Parlamentet förstår att ECB anser att det är kortsiktiga effekter som ligger bakom den mycket låga inflationen, och hoppas att det medelfristiga målet kommer att uppfyllas utan deflation. Parlamentet noterar dock att inflationsprognoserna för 2015 och 2016 reviderades ned ytterligare av ECB (med mellan 0,1 och 0,2 procent).

| 8. | Europaparlamentet påpekar att den inflation under riktmärket som förutspås för de kommande åren kommer att påverka skuldminskningsprogrammen i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att den inflation under riktmärket som förutspås för de kommande åren kommer att påverka skuldminskningsprogrammen i flera medlemsstater.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att det, med tanke på möjligheten av ytterligare ackommoderande politik, t.ex. kvantitativa lättnader, och de pågående rättsliga prövningarna i samband med OMT-programmet, är ytterst viktigt att ha rättslig klarhet och säkerhet så att dessa instrument kan genomföras effektivt. Parlamentet hänvisar till förslaget till avgörande från EU-domstolens generaladvokat Pedro Cruz Villalón av den 14 januari 2015 i mål C-62/14. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att det, med tanke på möjligheten av ytterligare ackommoderande politik, t.ex. kvantitativa lättnader, och de pågående rättsliga prövningarna i samband med OMT-programmet, är ytterst viktigt att ha rättslig klarhet och säkerhet så att dessa instrument kan genomföras effektivt. Parlamentet hänvisar till förslaget till avgörande från EU-domstolens generaladvokat Pedro Cruz Villalón av den 14 januari 2015 i mål C-62/14.

| 10. | Europaparlamentet understryker att låga lånekostnader för medlemsstaterna går hand i hand med ökande offentlig skuldsättning, i många fall nära eller över 100 procent av BNP, och varnar för att en ny kris skulle kunna innebära att finansmarknaderna börjar omvärdera riskerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att låga lånekostnader för medlemsstaterna går hand i hand med ökande offentlig skuldsättning, i många fall nära eller över 100 procent av BNP, och varnar för att en ny kris skulle kunna innebära att finansmarknaderna börjar omvärdera riskerna.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att ECB:s prognoser från 2013 inte hade förutsett den nuvarande kombinationen av nolltillväxt och en mycket låg inflation, och till och med deflationstendenser. Parlamentet begär mot denna bakgrund att de nuvarande prognoserna om större ekonomisk tillväxt och högre inflation under 2015 och 2016 ska ses med försiktighet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att ECB:s prognoser från 2013 inte hade förutsett den nuvarande kombinationen av nolltillväxt och en mycket låg inflation, och till och med deflationstendenser. Parlamentet begär mot denna bakgrund att de nuvarande prognoserna om större ekonomisk tillväxt och högre inflation under 2015 och 2016 ska ses med försiktighet.

| 12. | Europaparlamentet anser att svaga balansräkningar inte bara påverkar banker, utan att de även har negativa återverkningar på företag och andra aktörer inom den privata sektorn, eftersom brist på kapital och finansiering hämmar företagens förmåga att förbli konkurrenskraftiga, växa och i sista hand upprätthålla och skapa sysselsättning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att svaga balansräkningar inte bara påverkar banker, utan att de även har negativa återverkningar på företag och andra aktörer inom den privata sektorn, eftersom brist på kapital och finansiering hämmar företagens förmåga att förbli konkurrenskraftiga, växa och i sista hand upprätthålla och skapa sysselsättning.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att man skapar förutsättningar så att investeringarna, både offentliga och privata, i euroområdet återupptas, och tar hänsyn till att investeringarna ännu inte har kommit igång trots att ECB fortsätter med sina åtgärder för att bibehålla gynnsamma finansieringsvillkor. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att ta itu med de bakomliggande orsakerna till den finansiella fragmenteringen, t.ex. divergerande riskstrukturer som gör det dyrare att låna i de respektive länderna. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att införa lämpliga strukturreformer för att återskapa en företagsvänlig miljö, särskilt genom att genomföra de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att man skapar förutsättningar så att investeringarna, både offentliga och privata, i euroområdet återupptas, och tar hänsyn till att investeringarna ännu inte har kommit igång trots att ECB fortsätter med sina åtgärder för att bibehålla gynnsamma finansieringsvillkor. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att ta itu med de bakomliggande orsakerna till den finansiella fragmenteringen, t.ex. divergerande riskstrukturer som gör det dyrare att låna i de respektive länderna. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att införa lämpliga strukturreformer för att återskapa en företagsvänlig miljö, särskilt genom att genomföra de landsspecifika rekommendationerna.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar ECB att inom sin policy för en utökad balansräkning överväga att köpa EIB:s projektobligationer som finansierar några av de mer produktiva investeringarna i euroområdet, särskilt de projekt som kommissionen efter en kostnads-nyttoanalys har valt ut p.g.a. deras europeiska mervärde, särskilt TEN-T-projekt inom energi och transporter och projekt som avser den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar ECB att inom sin policy för en utökad balansräkning överväga att köpa EIB:s projektobligationer som finansierar några av de mer produktiva investeringarna i euroområdet, särskilt de projekt som kommissionen efter en kostnads-nyttoanalys har valt ut p.g.a. deras europeiska mervärde, särskilt TEN-T-projekt inom energi och transporter och projekt som avser den digitala inre marknaden.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att ECB:s ordförande Draghi i sitt tal vid det årliga centralbankssymposiet i Jackson Hole den 22 augusti 2014 uppgav att vi behöver åtgärder på båda sidorna av ekonomin och noterade följande: Politiken för den aggregerade efterfrågan måste åtföljas av nationella strukturreformer och politikåtgärder. På efterfrågesidan kan och bör penningpolitiken spela en central roll, vilket för närvarande betyder en ackommoderande penningpolitik under en längre tidsperiod. Det finns ett utrymme för finanspolitiken att spela en större roll vid sidan av penningpolitiken, samtidigt som man måste ta hänsyn till de offentliga skuldernas hållbarhet. Det behövs en omorientering av de offentliga investeringarna för att stimulera ytterligare privata investeringar och underlätta strukturreformer, men man måste också fokusera på lämpliga penningpolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att ECB:s ordförande Draghi i sitt tal vid det årliga centralbankssymposiet i Jackson Hole den 22 augusti 2014 uppgav att vi behöver åtgärder på båda sidorna av ekonomin och noterade följande: Politiken för den aggregerade efterfrågan måste åtföljas av nationella strukturreformer och politikåtgärder. På efterfrågesidan kan och bör penningpolitiken spela en central roll, vilket för närvarande betyder en ackommoderande penningpolitik under en längre tidsperiod. Det finns ett utrymme för finanspolitiken att spela en större roll vid sidan av penningpolitiken, samtidigt som man måste ta hänsyn till de offentliga skuldernas hållbarhet. Det behövs en omorientering av de offentliga investeringarna för att stimulera ytterligare privata investeringar och underlätta strukturreformer, men man måste också fokusera på lämpliga penningpolitiska åtgärder.

| 16. | Europaparlamentet håller med Draghi om att den nuvarande flexibiliteten i samband med stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser skulle kunna utnyttjas för att bättre åtgärda den svaga tillväxten och skapa utrymme för kostnaderna för välbehövliga strukturreformer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet håller med Draghi om att den nuvarande flexibiliteten i samband med stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser skulle kunna utnyttjas för att bättre åtgärda den svaga tillväxten och skapa utrymme för kostnaderna för välbehövliga strukturreformer.

| 17. | Europaparlamentet håller med Draghi om att det finns utrymme för att skapa en mer tillväxtvänlig sammansättning av finanspolitiken och att sänka skattetrycket på ett budgetneutralt sätt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet håller med Draghi om att det finns utrymme för att skapa en mer tillväxtvänlig sammansättning av finanspolitiken och att sänka skattetrycket på ett budgetneutralt sätt.

| 18. | Europaparlamentet håller med Draghi om att kompletterande insatser på EU-nivå också verkar nödvändiga för att garantera både lämpliga samlade positioner och ett omfattande program för offentliga investeringar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet håller med Draghi om att kompletterande insatser på EU-nivå också verkar nödvändiga för att garantera både lämpliga samlade positioner och ett omfattande program för offentliga investeringar.

| 19. | Europaparlamentet noterar att ECB, förutom att minska sina styrräntor och öka sina refinansieringstransaktioner, har antagit innovativa instrument såsom riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) och nya kommunikationsstrategier såsom framåtriktad vägledning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att ECB, förutom att minska sina styrräntor och öka sina refinansieringstransaktioner, har antagit innovativa instrument såsom riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) och nya kommunikationsstrategier såsom framåtriktad vägledning.

| 20. | Europaparlamentet anser att transmissionsmekanismen inte fungerar på ett korrekt sätt och att de penningpolitiska instrument som ECB använt sedan början av krisen, även om de är en välkommen lättnad på finansmarknader i kris, inte i sig kan vara effektiva när det gäller att bekämpa finansiell fragmentering, stimulera tillväxten eller förbättra situationen på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmuntrar ECB att se till att dess politik bättre anpassas till den reala ekonomin, särskilt när det gäller små och medelstora företag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att transmissionsmekanismen inte fungerar på ett korrekt sätt och att de penningpolitiska instrument som ECB använt sedan början av krisen, även om de är en välkommen lättnad på finansmarknader i kris, inte i sig kan vara effektiva när det gäller att bekämpa finansiell fragmentering, stimulera tillväxten eller förbättra situationen på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmuntrar ECB att se till att dess politik bättre anpassas till den reala ekonomin, särskilt när det gäller små och medelstora företag.

| 21. | Europaparlamentet anser att de positiva effekterna av ECB:s beslut att sänka styrräntorna är begränsade på grund av den penningpolitiska transmissionsmekanismens kraftiga försämring. Parlamentet påminner om att mycket låga räntenivåer på lång sikt orsakar snedvridningar inom företagssektorn och kan skada privata spar- och pensionssystem. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att de positiva effekterna av ECB:s beslut att sänka styrräntorna är begränsade på grund av den penningpolitiska transmissionsmekanismens kraftiga försämring. Parlamentet påminner om att mycket låga räntenivåer på lång sikt orsakar snedvridningar inom företagssektorn och kan skada privata spar- och pensionssystem.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som ECB meddelade i juni 2014 och som syftar till att stärka den penningpolitiska transmissionsmekanismens funktionssätt. Parlamentet noterar att man genom TLTRO-åtgärder, för första gången, inrättar en länk mellan bankernas utlåning till den icke-finansiella privata sektorn och den refinansiering som bankerna kan begära. Parlamentet hoppas att resultaten i samband med översynen av tillgångarnas kvalitet kommer att stärka de europeiska bankernas användning av TLTRO-åtgärder och därmed främja överföringen av likviditet till realekonomin. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som ECB meddelade i juni 2014 och som syftar till att stärka den penningpolitiska transmissionsmekanismens funktionssätt. Parlamentet noterar att man genom TLTRO-åtgärder, för första gången, inrättar en länk mellan bankernas utlåning till den icke-finansiella privata sektorn och den refinansiering som bankerna kan begära. Parlamentet hoppas att resultaten i samband med översynen av tillgångarnas kvalitet kommer att stärka de europeiska bankernas användning av TLTRO-åtgärder och därmed främja överföringen av likviditet till realekonomin.

| 23. | Europaparlamentet noterar att ECB har meddelat att man kommer att köpa tillgångssäkrade värdepapper (ABS) och säkerställda obligationer för att öka TLTRO-åtgärdernas kreditgivande kraft. Parlamentet betonar att sådana transaktioner på ABS-marknaden måste vara tillräckligt betydande för att påverka utlåningsräntorna för små och medelstora företag, minska fragmenteringen och vara transparenta så att de inte utgör en alltför stor risk för ECB:s balansräkning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att ECB har meddelat att man kommer att köpa tillgångssäkrade värdepapper (ABS) och säkerställda obligationer för att öka TLTRO-åtgärdernas kreditgivande kraft. Parlamentet betonar att sådana transaktioner på ABS-marknaden måste vara tillräckligt betydande för att påverka utlåningsräntorna för små och medelstora företag, minska fragmenteringen och vara transparenta så att de inte utgör en alltför stor risk för ECB:s balansräkning.

| 24. | Europaparlamentet oroar sig över den betydande fragmenteringen av lånevillkoren för små och medelstora företag i euroområdets länder och det befintliga gapet mellan den finansieringsnivå som beviljas små och medelstora företag och de nivåer som beviljas större företag. Parlamentet hävdar bestämt att dessa långvariga problem inte behandlas på ett korrekt sätt genom ECB:s nyligen aviserade åtgärder för att främja bankernas utlåning, och att ECB bör undersöka de bakomliggande faktorer som förhindrar de små och medelstora företagens tillgång till krediter. Parlamentet uppmanar ECB att undersöka om detta gap har någon koppling till koncentrationen i banksektorn. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet oroar sig över den betydande fragmenteringen av lånevillkoren för små och medelstora företag i euroområdets länder och det befintliga gapet mellan den finansieringsnivå som beviljas små och medelstora företag och de nivåer som beviljas större företag. Parlamentet hävdar bestämt att dessa långvariga problem inte behandlas på ett korrekt sätt genom ECB:s nyligen aviserade åtgärder för att främja bankernas utlåning, och att ECB bör undersöka de bakomliggande faktorer som förhindrar de små och medelstora företagens tillgång till krediter. Parlamentet uppmanar ECB att undersöka om detta gap har någon koppling till koncentrationen i banksektorn.

| 25. | Europaparlamentet betonar att ECB:s balansräkning, i och med de åtgärder som meddelades i juni 2014, förväntas gå mot samma storlek som i början av 2012. Parlamentet noterar att denna förväntade ökning kräver stor vaksamhet från ECB:s sida med tanke på de kreditrisker ECB i slutändan tar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att ECB:s balansräkning, i och med de åtgärder som meddelades i juni 2014, förväntas gå mot samma storlek som i början av 2012. Parlamentet noterar att denna förväntade ökning kräver stor vaksamhet från ECB:s sida med tanke på de kreditrisker ECB i slutändan tar.

| 26. | Europaparlamentet anser att det totala belopp indirekta subventioner som hittills har tillhandahållits gradvis bör återkrävas till förmån för skattebetalarna så fort den ekonomiska situationen återigen normaliseras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det totala belopp indirekta subventioner som hittills har tillhandahållits gradvis bör återkrävas till förmån för skattebetalarna så fort den ekonomiska situationen återigen normaliseras.

| 27. | Europaparlamentet noterar att ECB vid upprepade tillfällen förklarat att man är villig att använda okonventionella instrument inom ramen för bankens mandat, och ändra storlek eller sammansättning på sina interventioner, i händelse av en alltför lång period med låg inflation. Parlamentet fortsätter att vara öppet för att använda ytterligare okonventionella åtgärder, men betonar att dessa åtgärder inte kommer att vara tillräckliga utan den rätta mixen av penningpolitik, investeringar och strukturreformer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar att ECB vid upprepade tillfällen förklarat att man är villig att använda okonventionella instrument inom ramen för bankens mandat, och ändra storlek eller sammansättning på sina interventioner, i händelse av en alltför lång period med låg inflation. Parlamentet fortsätter att vara öppet för att använda ytterligare okonventionella åtgärder, men betonar att dessa åtgärder inte kommer att vara tillräckliga utan den rätta mixen av penningpolitik, investeringar och strukturreformer.

| 28. | Europaparlamentet betonar att man inte bör överskatta effekten på den reala ekonomin av de okonventionella penningpolitiska åtgärder som för närvarande används. Parlamentet betonar att dessa åtgärder är tillfälliga till sin karaktär och syftar till att ge medlemsstaterna tid att konsolidera sin finansiella situation och genomföra de strukturreformer som behövs för att stimulera ekonomisk tillväxt och förbättringar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att man inte bör överskatta effekten på den reala ekonomin av de okonventionella penningpolitiska åtgärder som för närvarande används. Parlamentet betonar att dessa åtgärder är tillfälliga till sin karaktär och syftar till att ge medlemsstaterna tid att konsolidera sin finansiella situation och genomföra de strukturreformer som behövs för att stimulera ekonomisk tillväxt och förbättringar på arbetsmarknaden.

| 29. | Europaparlamentet noterar att en icke standardmässig penningpolitik under en längre period kan öka snedvridningarna på kapitalmarknaden. Parlamentet ber ECB att hitta rätt balans mellan risken med ett för tidigt utträde ur ackommoderande penningpolitik och riskerna och kostnaderna till följd av de snedvridningar som en sådan politik kan leda till. Parlamentet ber därför ECB att anpassa den icke standardmässiga politiken för att begränsa sådana snedvridningar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att en icke standardmässig penningpolitik under en längre period kan öka snedvridningarna på kapitalmarknaden. Parlamentet ber ECB att hitta rätt balans mellan risken med ett för tidigt utträde ur ackommoderande penningpolitik och riskerna och kostnaderna till följd av de snedvridningar som en sådan politik kan leda till. Parlamentet ber därför ECB att anpassa den icke standardmässiga politiken för att begränsa sådana snedvridningar.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att penningpolitiken i sig inte kan stimulera den aggregerade efterfrågan om den inte kompletteras med tillräckliga finansiella och strukturella reformer och politik på nationell nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att penningpolitiken i sig inte kan stimulera den aggregerade efterfrågan om den inte kompletteras med tillräckliga finansiella och strukturella reformer och politik på nationell nivå.

| 31. | Europaparlamentet betonar i enlighet med erfarenheterna från åren före krisen att en stabil inflationstakt, i enlighet med det medelfristiga mål som fastställts av ECB, kan vara knuten till en ohållbar privat skuldutveckling och att man därför måste hantera tillgångsbubblor och kredittillväxt även när prisstabiliteten är säkrad. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar i enlighet med erfarenheterna från åren före krisen att en stabil inflationstakt, i enlighet med det medelfristiga mål som fastställts av ECB, kan vara knuten till en ohållbar privat skuldutveckling och att man därför måste hantera tillgångsbubblor och kredittillväxt även när prisstabiliteten är säkrad.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att ECB:s oberoende i samband med utövandet av penningpolitiken, i enlighet med vad som fastslås i fördragen, är av största vikt för målet att garantera prisstabilitet, dvs. att hålla inflationen nära men under 2 procent. Parlamentet påminner om att alla regeringar och offentliga nationella myndigheter också bör avstå från att be ECB att vidta åtgärder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om att ECB:s oberoende i samband med utövandet av penningpolitiken, i enlighet med vad som fastslås i fördragen, är av största vikt för målet att garantera prisstabilitet, dvs. att hålla inflationen nära men under 2 procent. Parlamentet påminner om att alla regeringar och offentliga nationella myndigheter också bör avstå från att be ECB att vidta åtgärder.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att alla ledamöter i ECB:s allmänna råd ska respektera de beslut som fattats och som är konfidentiella, utom om det har beslutats att de ska offentliggöras. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner om att alla ledamöter i ECB:s allmänna råd ska respektera de beslut som fattats och som är konfidentiella, utom om det har beslutats att de ska offentliggöras.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar ECB att ta ett steg tillbaka i sin roll inom trojkan för att stärka sitt oberoende i förhållande till politiska beslut. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar ECB att ta ett steg tillbaka i sin roll inom trojkan för att stärka sitt oberoende i förhållande till politiska beslut.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att det i artikel 127 i EUF-fördraget anges att ECB, utan att åsidosätta sitt huvudmål, ska stödja den allmänna ekonomiska politiken i unionen, vilket ytterligare anges i artikel 282 i EUF-fördraget. Parlamentet betonar i detta sammanhang den monetära dialogens betydelse. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att det i artikel 127 i EUF-fördraget anges att ECB, utan att åsidosätta sitt huvudmål, ska stödja den allmänna ekonomiska politiken i unionen, vilket ytterligare anges i artikel 282 i EUF-fördraget. Parlamentet betonar i detta sammanhang den monetära dialogens betydelse.

| 36. | Europaparlamentet betonar att en tydlig åtskillnad mellan den penningpolitiken och finanspolitiken innebär att de monetära myndigheterna inte bör subventionera institut som får tillgång till likviditet eftersom tillhandahållandet av sådana subventioner faller inom ramen för finanspolitiken. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att en tydlig åtskillnad mellan den penningpolitiken och finanspolitiken innebär att de monetära myndigheterna inte bör subventionera institut som får tillgång till likviditet eftersom tillhandahållandet av sådana subventioner faller inom ramen för finanspolitiken.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att ECB har överskridit sitt fördragsbaserade mandat, enligt vad som anges i de skrivelser som ECB:s före detta ordförande skickade till Spaniens, Italiens och Irlands regeringar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar att ECB har överskridit sitt fördragsbaserade mandat, enligt vad som anges i de skrivelser som ECB:s före detta ordförande skickade till Spaniens, Italiens och Irlands regeringar.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar det steg framåt som ECB tagit i och med beslutet att offentliggöra protokollsammanfattningarna från sina möten och välkomnar att denna praxis inleds i januari 2015. Parlamentet välkomnar att denna begäran, som parlamentet lagt fram i alla sina årliga betänkanden om ECB, har beaktats av ECB-rådet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar det steg framåt som ECB tagit i och med beslutet att offentliggöra protokollsammanfattningarna från sina möten och välkomnar att denna praxis inleds i januari 2015. Parlamentet välkomnar att denna begäran, som parlamentet lagt fram i alla sina årliga betänkanden om ECB, har beaktats av ECB-rådet.

| 39. | Europaparlamentet anser att centralbanker i hela världen bör arbeta aktivt för att undvika politik som skulle leda till negativa spridningseffekter för andra. Parlamentet noterar att vissa centralbanker uppmanar andra centralbanker att beakta potentiella negativa spridningseffekter av penningpolitik lång tid efter det att de unilateralt har genomfört sin egen politik. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att centralbanker i hela världen bör arbeta aktivt för att undvika politik som skulle leda till negativa spridningseffekter för andra. Parlamentet noterar att vissa centralbanker uppmanar andra centralbanker att beakta potentiella negativa spridningseffekter av penningpolitik lång tid efter det att de unilateralt har genomfört sin egen politik.

| 40. | Europaparlamentet anser att färsk information som kommit till kännedom visar vikten av att man i framtiden använder likviditetsstöd i krislägen försiktigt. Det kan inte på nytt accepteras att en medlemsstats banksektor på det här sättet skuldsätter sig till en betydande procentandel av sin BNP. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att färsk information som kommit till kännedom visar vikten av att man i framtiden använder likviditetsstöd i krislägen försiktigt. Det kan inte på nytt accepteras att en medlemsstats banksektor på det här sättet skuldsätter sig till en betydande procentandel av sin BNP.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar ECB att fortsätta att förbättra sin jämställdhetspolitik när det gäller utnämningar för att åtgärda den nuvarande klyftan. Parlamentet välkomnar utnämningen av Danièle Nouy som chef för tillsynen av den europeiska banksektorn, särskilt för hennes goda meriter och utmärkta meritförteckning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar ECB att fortsätta att förbättra sin jämställdhetspolitik när det gäller utnämningar för att åtgärda den nuvarande klyftan. Parlamentet välkomnar utnämningen av Danièle Nouy som chef för tillsynen av den europeiska banksektorn, särskilt för hennes goda meriter och utmärkta meritförteckning.

| 42. | Europaparlamentet anser att större uppmärksamhet på tillväxt och offentliga investeringar (såsom det investeringspaket på 300 miljarder euro som kommissionens ordförande Jean Claude Juncker föreslagit) skulle komplettera ECB:s politiska insatser för att öka sysselsättningen och tillväxten i Europa. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att större uppmärksamhet på tillväxt och offentliga investeringar (såsom det investeringspaket på 300 miljarder euro som kommissionens ordförande Jean Claude Juncker föreslagit) skulle komplettera ECB:s politiska insatser för att öka sysselsättningen och tillväxten i Europa.

Finansiell stabilitet

| 43. | Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma tillsynsmekanismen, bankunionens första pelare, började fungera fullt ut den 4 november 2014. Parlamentet påpekar att detta avgörande steg i det europeiska finansiella samarbetet uppnåddes tack vare det framgångsrika fullbordandet av det förberedande arbetet, inbegripet översynen av tillgångarnas kvalitet. Parlamentet tackar ECB för att banken utnyttjar sin trovärdighet för att stödja det europeiska banksystemet. Parlamentet understryker att ECB:s tillsynsuppdrag och penningpolitiska uppdrag inte får blandas ihop. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma tillsynsmekanismen, bankunionens första pelare, började fungera fullt ut den 4 november 2014. Parlamentet påpekar att detta avgörande steg i det europeiska finansiella samarbetet uppnåddes tack vare det framgångsrika fullbordandet av det förberedande arbetet, inbegripet översynen av tillgångarnas kvalitet. Parlamentet tackar ECB för att banken utnyttjar sin trovärdighet för att stödja det europeiska banksystemet. Parlamentet understryker att ECB:s tillsynsuppdrag och penningpolitiska uppdrag inte får blandas ihop.

| 44. | Europaparlamentet noterar att översynen av tillgångarnas kvalitet och stresstestet som genomfördes av Europeiska bankmyndigheten (EBA) i samarbete med den gemensamma tillsynsmekanismen har visat på bestående brister i det europeiska banksystemet. Parlamentet hoppas att resultatet på rätt sätt har beaktat alla risker för att undvika en ”japanifiering” av den europeiska bankverksamheten, och ständigt växande lån som är omöjliga att betala tillbaka. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet noterar att översynen av tillgångarnas kvalitet och stresstestet som genomfördes av Europeiska bankmyndigheten (EBA) i samarbete med den gemensamma tillsynsmekanismen har visat på bestående brister i det europeiska banksystemet. Parlamentet hoppas att resultatet på rätt sätt har beaktat alla risker för att undvika en ”japanifiering” av den europeiska bankverksamheten, och ständigt växande lån som är omöjliga att betala tillbaka.

| 45. | Europaparlamentet anser att ECB har ett stort ansvar för att se till att framtida bankrekapitaliseringar görs genom skuldnedskrivning när det är svårt eller omöjligt att få tillträde till marknaderna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att ECB har ett stort ansvar för att se till att framtida bankrekapitaliseringar görs genom skuldnedskrivning när det är svårt eller omöjligt att få tillträde till marknaderna.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar ECB att i sin dagliga verksamhet garantera en fullständig avgränsning mellan penningpolitiken och bankens roll som tillsynsmyndighet för bankerna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar ECB att i sin dagliga verksamhet garantera en fullständig avgränsning mellan penningpolitiken och bankens roll som tillsynsmyndighet för bankerna.

| 47. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma tillsynsmekanismen syftar till att säkra förtroendet för euroområdets banksektor, och därmed till att säkra den finansiella stabiliteten. Parlamentet påminner om att den nya gemensamma tillsynsmekanismens demokratiska ansvarsskyldighet gentemot parlamentet är mycket viktig för att garantera det nya övervakningssystemets trovärdighet. Parlamentet betonar därför vikten av det interinstitutionella avtalet mellan parlamentet och ECB från november 2013 om det praktiska genomförandet av demokratiskt ansvarsutkrävande inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen, och om dess fullständiga genomförande. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att den gemensamma tillsynsmekanismen syftar till att säkra förtroendet för euroområdets banksektor, och därmed till att säkra den finansiella stabiliteten. Parlamentet påminner om att den nya gemensamma tillsynsmekanismens demokratiska ansvarsskyldighet gentemot parlamentet är mycket viktig för att garantera det nya övervakningssystemets trovärdighet. Parlamentet betonar därför vikten av det interinstitutionella avtalet mellan parlamentet och ECB från november 2013 om det praktiska genomförandet av demokratiskt ansvarsutkrävande inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen, och om dess fullständiga genomförande.

| 48. | För att skuldnedskrivningar ska bli mer trovärdiga och effektiva anser Europaparlamentet att EU-lagstiftningen bör gå mot att avgränsa de mer riskabla investeringstransaktionerna från traditionell bankverksamhet. |
| --- | --- |

48.

För att skuldnedskrivningar ska bli mer trovärdiga och effektiva anser Europaparlamentet att EU-lagstiftningen bör gå mot att avgränsa de mer riskabla investeringstransaktionerna från traditionell bankverksamhet.

| 49. | Europaparlamentet anser att de senaste stresstesten tydligt visar på de nuvarande interinstitutionella systemens begränsningar eftersom ett scenario med deflation inte övervägdes i testen trots att sådana deflationsrisker är långt ifrån anekdotiska. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att de senaste stresstesten tydligt visar på de nuvarande interinstitutionella systemens begränsningar eftersom ett scenario med deflation inte övervägdes i testen trots att sådana deflationsrisker är långt ifrån anekdotiska.

| 50. | Europaparlamentet noterar att euroområdets banker, trots en relativt låg lönsamhet, har fortsatt att stärka sin kapitalsituation genom en kombination av ökat kapital och mindre riskvägda tillgångar samt genom offentligt stöd. Parlamentet betonar att kapitalökningar i flera fall genomfördes inom ramen för medlemsstaternas program för ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet noterar att euroområdets banker, trots en relativt låg lönsamhet, har fortsatt att stärka sin kapitalsituation genom en kombination av ökat kapital och mindre riskvägda tillgångar samt genom offentligt stöd. Parlamentet betonar att kapitalökningar i flera fall genomfördes inom ramen för medlemsstaternas program för ekonomiskt stöd.

| 51. | Europaparlamentet oroar sig över att många av euroområdets banker fortfarande är beroende av centralbanksfinansiering. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att inrätta en kapitalmarknadsunion, för att minska det alltför stora beroendet av banksystemet för euroområdets ekonomier. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet oroar sig över att många av euroområdets banker fortfarande är beroende av centralbanksfinansiering. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att inrätta en kapitalmarknadsunion, för att minska det alltför stora beroendet av banksystemet för euroområdets ekonomier.

| 52. | Europaparlamentet framhåller att en förbättrad styrning av bankerna ökar förtroendet för banksektorn, vilket också bidrar till den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet framhåller att en förbättrad styrning av bankerna ökar förtroendet för banksektorn, vilket också bidrar till den finansiella stabiliteten.

| 53. | Europaparlamentet påpekar att verksamhet med statspapper fortfarande utgör en viktig vinstkälla för bankerna i euroområdet, även om utlåningen till den icke-finansiella privata sektorn fortsätter att vara svag. Parlamentet anser att man bör skynda på det tekniska och lagstiftningsrelaterade arbetet avseende risker kopplade till offentliga skulder. Parlamentet uppmanar ECB att varna de banker som fortsätter att öka sitt innehav av statspapper samtidigt som de minskar krediterna till den privata sektorn. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påpekar att verksamhet med statspapper fortfarande utgör en viktig vinstkälla för bankerna i euroområdet, även om utlåningen till den icke-finansiella privata sektorn fortsätter att vara svag. Parlamentet anser att man bör skynda på det tekniska och lagstiftningsrelaterade arbetet avseende risker kopplade till offentliga skulder. Parlamentet uppmanar ECB att varna de banker som fortsätter att öka sitt innehav av statspapper samtidigt som de minskar krediterna till den privata sektorn.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag om strukturreformen av bankerna. Parlamentet noterar att liknande reformer redan har genomförts i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar ECB att samarbeta med de andra relevanta institutionerna för att uppnå en hållbar strukturreform på EU-nivå för att sätta stopp för subventioner till stora finansinstituts handelsverksamhet och skapa lika villkor för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag om strukturreformen av bankerna. Parlamentet noterar att liknande reformer redan har genomförts i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar ECB att samarbeta med de andra relevanta institutionerna för att uppnå en hållbar strukturreform på EU-nivå för att sätta stopp för subventioner till stora finansinstituts handelsverksamhet och skapa lika villkor för finansiella tjänster.

| 55. | Europaparlamentet påminner om att den gemensamma resolutionsmekanismen (SRM), bankunionens andra pelare, kommer att träda i kraft i början av 2015. Parlamentet betonar behovet av att fortsätta utveckla bankunionens tredje pelare. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påminner om att den gemensamma resolutionsmekanismen (SRM), bankunionens andra pelare, kommer att träda i kraft i början av 2015. Parlamentet betonar behovet av att fortsätta utveckla bankunionens tredje pelare.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken.

---

Onsdagen den 11 mars 2015

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/37

---

P8_TA(2015)0062

Årsrapport för 2013 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om årsrapporten för 2013 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier (2014/2155(INI))

(2016/C 316/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sina resolutioner om tidigare årsrapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om tidigare årsrapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 17 juli 2014Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Årsrapport om bedrägeribekämpning 2013 (COM(2014)0474) och de tillhörande arbetsdokumenten (SWD(2014)0243, SWD(2014)0244, SWD(2014)0245, SWD(2014)0246, SWD(2014)0247 och SWD(2014)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 17 juli 2014Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Årsrapport om bedrägeribekämpning 2013 (COM(2014)0474) och de tillhörande arbetsdokumenten (SWD(2014)0243, SWD(2014)0244, SWD(2014)0245, SWD(2014)0246, SWD(2014)0247 och SWD(2014)0248),

| — | med beaktande av Olafs årsrapport för 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Olafs årsrapport för 2013,

| — | med beaktande av den årliga verksamhetsrapporten från Olafs övervakningskommitté: februari 2013 – januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga verksamhetsrapporten från Olafs övervakningskommitté: februari 2013 – januari 2014,

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2013, samt de granskade institutionernas svar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2013, samt de granskade institutionernas svar,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 september 2014Skyddet av EU:s budget fram till slutet av 2013 (COM(2014)0618), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 september 2014Skyddet av EU:s budget fram till slutet av 2013 (COM(2014)0618),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 3 februari 2014EU:s rapport om insatserna mot korruption (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 3 februari 2014EU:s rapport om insatserna mot korruption (COM(2014)0038),

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometerrapporten 397 om korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometerrapporten 397 om korruption,

| — | med beaktande av kommissionens rapporter om mervärdesskattegapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapporter om mervärdesskattegapet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen (Herkules III-programmet) och om upphävande av beslut nr 804/2004/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen (Herkules III-programmet) och om upphävande av beslut nr 804/2004/EG (1),

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning av den 17 juli 2013 om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning av den 17 juli 2013 om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 11 juli 2012 om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 11 juli 2012 om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (COM(2012)0363),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2011 om EU:s insatser för att bekämpa korruption (4), sin skriftliga förklaring av den 18 maj 2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption (5) samt kommissionens meddelande av den 6 juni 2011 om insatser mot korruption på EU:s territorium (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2011 om EU:s insatser för att bekämpa korruption (4), sin skriftliga förklaring av den 18 maj 2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption (5) samt kommissionens meddelande av den 6 juni 2011 om insatser mot korruption på EU:s territorium (COM(2011)0308),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6),

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption,

| — | med beaktande av Europarådets civil- och straffrättsliga konventioner om korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets civil- och straffrättsliga konventioner om korruption,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0024/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0024/2015), och av följande skäl:

| A. | EU:s budget, som alla medlemsstater bidrar till proportionellt i enlighet med gemensamma objektiva kriterier, ger stöd till genomförandet av unionens politik och är ett uttryck för enhet och ett instrument för att främja den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

A.

EU:s budget, som alla medlemsstater bidrar till proportionellt i enlighet med gemensamma objektiva kriterier, ger stöd till genomförandet av unionens politik och är ett uttryck för enhet och ett instrument för att främja den europeiska integrationen.

| B. | Skyddet av EU:s ekonomiska intressen, tillsammans med principen om sund ekonomisk förvaltning, bör säkerställa att budgetens inkomster och utgifter bidrar till att uppnå EU:s prioriteringar och mål och till att stärka medborgarnas förtroende, genom att försäkra dem att deras pengar används på ett transparent sätt, i full överensstämmelse med EU:s mål och åtgärder och i EU-medborgarnas intresse. |
| --- | --- |

B.

Skyddet av EU:s ekonomiska intressen, tillsammans med principen om sund ekonomisk förvaltning, bör säkerställa att budgetens inkomster och utgifter bidrar till att uppnå EU:s prioriteringar och mål och till att stärka medborgarnas förtroende, genom att försäkra dem att deras pengar används på ett transparent sätt, i full överensstämmelse med EU:s mål och åtgärder och i EU-medborgarnas intresse.

| C. | Mångfalden av rättsliga och administrativa system i medlemsstaterna gör det svårare att övervinna oriktigheter och bekämpa bedrägerier. En inkorrekt användning av EU:s medel medför inte enbart individuella utan också kollektiva förluster och skadar varje medlemsstats liksom hela unionens intressen. |
| --- | --- |

C.

Mångfalden av rättsliga och administrativa system i medlemsstaterna gör det svårare att övervinna oriktigheter och bekämpa bedrägerier. En inkorrekt användning av EU:s medel medför inte enbart individuella utan också kollektiva förluster och skadar varje medlemsstats liksom hela unionens intressen.

| D. | I syfte att förstärka de befintliga åtgärderna, såsom konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen för att bekämpa bedrägeri, korruption, penningtvätt och annan illegal verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen, har kommissionen lagt fram två förslag till straffrättsliga instrument, PIF-direktivet och förordningen om europeiska åklagarmyndigheten, som syftar till att säkerställa mer effektiva utredningar och bättre skydd av skattebetalarnas pengar i hela unionens område med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

D.

I syfte att förstärka de befintliga åtgärderna, såsom konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen för att bekämpa bedrägeri, korruption, penningtvätt och annan illegal verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen, har kommissionen lagt fram två förslag till straffrättsliga instrument, PIF-direktivet och förordningen om europeiska åklagarmyndigheten, som syftar till att säkerställa mer effektiva utredningar och bättre skydd av skattebetalarnas pengar i hela unionens område med frihet, säkerhet och rättvisa.

| E. | Arbetet med att bekämpa bedrägerier, korruption och penningtvätt i unionen måste vara en politisk prioritering för EU:s institutioner, och därför är polisiärt och rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna av allra största betydelse. |
| --- | --- |

E.

Arbetet med att bekämpa bedrägerier, korruption och penningtvätt i unionen måste vara en politisk prioritering för EU:s institutioner, och därför är polisiärt och rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna av allra största betydelse.

I.   
  Upptäckt och anmälan av oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri

| 1. | Europaparlamentet tar del av kommissionens rapport Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Årsrapport om bedrägeribekämpning 2013 (nedan kallad kommissionens årsrapport). Parlamentet välkomnar de många rättsliga och administrativa åtgärder som kommissionen har vidtagit sedan 2011 och därmed infört nya ramar för att ytterligare stärka skyddet av unionens ekonomiska intressen. Parlamentet understryker att de för närvarande otillräckliga resultaten i kampen mot bedrägerier inte beror på bristande reglering utan på otillfredsställande genomförande. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i den nästkommande rapporten, snabbare svara på parlamentets frågor om de tidigare årsrapporterna om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tar del av kommissionens rapport Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Årsrapport om bedrägeribekämpning 2013 (nedan kallad kommissionens årsrapport). Parlamentet välkomnar de många rättsliga och administrativa åtgärder som kommissionen har vidtagit sedan 2011 och därmed infört nya ramar för att ytterligare stärka skyddet av unionens ekonomiska intressen. Parlamentet understryker att de för närvarande otillräckliga resultaten i kampen mot bedrägerier inte beror på bristande reglering utan på otillfredsställande genomförande. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i den nästkommande rapporten, snabbare svara på parlamentets frågor om de tidigare årsrapporterna om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det, med hänsyn till medlemsstaternas nuvarande ekonomiska svårigheter och EU-budgetens otillräckliga resurser, är särskilt viktigt att skydda Europeiska unionens ekonomiska intressen. Parlamentet betonar att EU-medel måste förvaltas korrekt och användas så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att det, med hänsyn till medlemsstaternas nuvarande ekonomiska svårigheter och EU-budgetens otillräckliga resurser, är särskilt viktigt att skydda Europeiska unionens ekonomiska intressen. Parlamentet betonar att EU-medel måste förvaltas korrekt och användas så effektivt som möjligt.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att det 2013 totalt anmäldes 15 779 oriktigheter till kommissionen, av vilka 14 170 gällde oriktigheter utan misstanke om bedrägeri och 1 609 oriktigheter med misstanke om bedrägeri, avseende sammanlagt cirka 2,14 miljarder euro, varav omkring 1,76 miljarder euro gällde utgifter, vilket motsvarar 1,34 procent av alla utbetalningar. Det återstående beloppet på 380 miljoner euro motsvarar 1,86 procent av de traditionella egna medel (brutto) som uppburits. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att det 2013 totalt anmäldes 15 779 oriktigheter till kommissionen, av vilka 14 170 gällde oriktigheter utan misstanke om bedrägeri och 1 609 oriktigheter med misstanke om bedrägeri, avseende sammanlagt cirka 2,14 miljarder euro, varav omkring 1,76 miljarder euro gällde utgifter, vilket motsvarar 1,34 procent av alla utbetalningar. Det återstående beloppet på 380 miljoner euro motsvarar 1,86 procent av de traditionella egna medel (brutto) som uppburits.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att de samlade ekonomiska konsekvenserna av oriktigheter utan misstanke om bedrägeri som anmäldes 2013 minskade till cirka 1,84 miljarder euro (eller 38 procent mindre än år 2012), men att antalet anmälda sådana oriktigheter ökade med 16 procent jämfört med föregående år. Parlamentet noterar vidare att antalet oriktigheter med misstanke om bedrägeri som anmäldes 2013 ökade med hela 30 procent jämfört med 2012, samtidigt som den ekonomiska omfattningen, det vill säga 309 miljoner euro i EU-medel, minskade med 21 procent. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att de samlade ekonomiska konsekvenserna av oriktigheter utan misstanke om bedrägeri som anmäldes 2013 minskade till cirka 1,84 miljarder euro (eller 38 procent mindre än år 2012), men att antalet anmälda sådana oriktigheter ökade med 16 procent jämfört med föregående år. Parlamentet noterar vidare att antalet oriktigheter med misstanke om bedrägeri som anmäldes 2013 ökade med hela 30 procent jämfört med 2012, samtidigt som den ekonomiska omfattningen, det vill säga 309 miljoner euro i EU-medel, minskade med 21 procent.

| 5. | Europaparlamentet noterar att tillgången till nya uppgifter, till följd av väsentliga förändringar i medlemsstaternas och kommissionens anmälningar av oriktigheter, har skiftat uppmärksamheten i kommissionens årsrapport för 2013 från en allmän behandling av oriktigheter till att inriktas på sådana anmälda oriktigheter som faktiskt avser bedrägliga förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att även följa denna strategi i sin framtida årsrapport om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier. Parlamentet uppmanar dessutom bestämt kommissionen att ytterligare öka tillgången till uppgifter och att utöka analyserna när det gäller omfattningen, typen och konsekvenserna av oriktigheter utan misstanke om bedrägeri med hänsyn till det mycket höga antalet sådana oriktigheter och deras negativa ekonomiska konsekvenser, som skadar EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att tillgången till nya uppgifter, till följd av väsentliga förändringar i medlemsstaternas och kommissionens anmälningar av oriktigheter, har skiftat uppmärksamheten i kommissionens årsrapport för 2013 från en allmän behandling av oriktigheter till att inriktas på sådana anmälda oriktigheter som faktiskt avser bedrägliga förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att även följa denna strategi i sin framtida årsrapport om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier. Parlamentet uppmanar dessutom bestämt kommissionen att ytterligare öka tillgången till uppgifter och att utöka analyserna när det gäller omfattningen, typen och konsekvenserna av oriktigheter utan misstanke om bedrägeri med hänsyn till det mycket höga antalet sådana oriktigheter och deras negativa ekonomiska konsekvenser, som skadar EU:s ekonomiska intressen.

| 6. | Europaparlamentet betonar att såväl kommissionen som medlemsstaterna är skyldiga att göra allt för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Parlamentet påminner om att nära samarbete och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna är nödvändigt för att säkerställa ett effektivt skydd för unionens ekonomiska intressen, och att det därför är mycket viktigt att samarbetet och samordningen stärks och görs så effektiva som möjligt. Parlamentet påminner vidare om att det är lika viktigt att se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid uppbörden av EU:s medel som i samband med utgifter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att såväl kommissionen som medlemsstaterna är skyldiga att göra allt för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Parlamentet påminner om att nära samarbete och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna är nödvändigt för att säkerställa ett effektivt skydd för unionens ekonomiska intressen, och att det därför är mycket viktigt att samarbetet och samordningen stärks och görs så effektiva som möjligt. Parlamentet påminner vidare om att det är lika viktigt att se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid uppbörden av EU:s medel som i samband med utgifter.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen under de senaste fem åren långsamt går mot färre upptäckta och anmälda potentiella oriktigheter med misstanke om bedrägerier, men att antalet oriktigheter utan misstanke om bedrägeri gradvis har ökat. Parlamentet begär att kommissionen mer ingående undersöker de främsta orsakerna till denna ökning och att den utreder om denna tendens beror på att spårningen av oriktigheter förändrats eller på att medlemsstaternas klassning av ärendena förändrats. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen under de senaste fem åren långsamt går mot färre upptäckta och anmälda potentiella oriktigheter med misstanke om bedrägerier, men att antalet oriktigheter utan misstanke om bedrägeri gradvis har ökat. Parlamentet begär att kommissionen mer ingående undersöker de främsta orsakerna till denna ökning och att den utreder om denna tendens beror på att spårningen av oriktigheter förändrats eller på att medlemsstaternas klassning av ärendena förändrats.

| 8. | Europaparlamentet är övertygat om att de straffrättsliga medlen i PIF-direktivet endast kommer att vara effektiva om man lyckas utforma en tydlig definition av PIF-brott, minsta och längsta fängelsestraff för alla deltagande medlemsstater och minimiregler för preskriptionstider, och om dessa regler därefter tillämpas av alla medlemsstater på ett likvärdigt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är övertygat om att de straffrättsliga medlen i PIF-direktivet endast kommer att vara effektiva om man lyckas utforma en tydlig definition av PIF-brott, minsta och längsta fängelsestraff för alla deltagande medlemsstater och minimiregler för preskriptionstider, och om dessa regler därefter tillämpas av alla medlemsstater på ett likvärdigt och effektivt sätt.

Intäkter – egna medel

| 9. | Europaparlamentet gläder sig över att 98 procent av de traditionella egna medlen uppbärs utan några större problem, och att anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri utgör 0,29 procent av fastställda traditionella egna medel (brutto) (eller 61 miljoner euro) och anmälda oriktigheter utan misstanke om bedrägeri utgör 1,57 procent av de traditionella egna medlen (eller 327,4 miljoner euro). Parlamentet noterar att bedrägerier och oriktigheter som upptäcktes 2013 uppgick till 380 miljoner euro, av vilka totalt 234 miljoner euro har återkrävts av medlemsstaterna. Parlamentet noterar särskilt att återkravsgraden på 62 procent för traditionella egna medel för 2013 är det bästa resultat som uppnåtts under det senaste årtiondet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet gläder sig över att 98 procent av de traditionella egna medlen uppbärs utan några större problem, och att anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri utgör 0,29 procent av fastställda traditionella egna medel (brutto) (eller 61 miljoner euro) och anmälda oriktigheter utan misstanke om bedrägeri utgör 1,57 procent av de traditionella egna medlen (eller 327,4 miljoner euro). Parlamentet noterar att bedrägerier och oriktigheter som upptäcktes 2013 uppgick till 380 miljoner euro, av vilka totalt 234 miljoner euro har återkrävts av medlemsstaterna. Parlamentet noterar särskilt att återkravsgraden på 62 procent för traditionella egna medel för 2013 är det bästa resultat som uppnåtts under det senaste årtiondet.

| 10. | Europaparlamentet är oroat över att den största delen av de registrerade fordringarna i databasen Ownres i EU-28 år 2013 gällde tullförfarandet ”övergång till fri omsättning”, både för bedrägerier (93 procent) och för oriktigheter (87 procent). Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder i syfte att förstärka tullförfarandet ”övergång till fri omsättning” så att det blir mindre sårbart för bedrägerier och oriktigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är oroat över att den största delen av de registrerade fordringarna i databasen Ownres i EU-28 år 2013 gällde tullförfarandet ”övergång till fri omsättning”, både för bedrägerier (93 procent) och för oriktigheter (87 procent). Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder i syfte att förstärka tullförfarandet ”övergång till fri omsättning” så att det blir mindre sårbart för bedrägerier och oriktigheter.

| 11. | Europaparlamentet är bekymrat över att återkravsgraden i bedrägeriärenden endast uppgick till 23,74 procent i databasen Ownres år 2013, vilket är lägre än genomsnittet på 33,5 procent för perioden 2008–2012. Parlamentet betonar att återkravsgraden i oriktighetsärenden som anmäldes för 2013 är 67,9 procent. Parlamentet betonar generellt det ansvar som medlemsstaternas myndigheter och kommissionen har för att återkräva felaktigt utbetalda medel, och uppmanar dem att till fullo leva upp till detta ansvar och avsevärt öka återkravsgraden i bedrägeriärenden, vilken generellt ligger på en påtagligt låg nivå jämfört med återkravsgraden för oriktigheter utan misstanke om bedrägeri. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är bekymrat över att återkravsgraden i bedrägeriärenden endast uppgick till 23,74 procent i databasen Ownres år 2013, vilket är lägre än genomsnittet på 33,5 procent för perioden 2008–2012. Parlamentet betonar att återkravsgraden i oriktighetsärenden som anmäldes för 2013 är 67,9 procent. Parlamentet betonar generellt det ansvar som medlemsstaternas myndigheter och kommissionen har för att återkräva felaktigt utbetalda medel, och uppmanar dem att till fullo leva upp till detta ansvar och avsevärt öka återkravsgraden i bedrägeriärenden, vilken generellt ligger på en påtagligt låg nivå jämfört med återkravsgraden för oriktigheter utan misstanke om bedrägeri.

| 12. | Europaparlamentet gläder sig över att Europeiska unionen år 2013 undertecknade FN:s protokoll om eliminering av olaglig handel med tobaksvaror. Parlamentet konstaterar att 15 medlemsstater har undertecknat protokollet, men att det hittills endast har ratificerats av Österrike. Parlamentet uppmanar därför de övriga medlemsstaterna att så snart som möjligt fullfölja ratificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet gläder sig över att Europeiska unionen år 2013 undertecknade FN:s protokoll om eliminering av olaglig handel med tobaksvaror. Parlamentet konstaterar att 15 medlemsstater har undertecknat protokollet, men att det hittills endast har ratificerats av Österrike. Parlamentet uppmanar därför de övriga medlemsstaterna att så snart som möjligt fullfölja ratificeringsförfarandet.

| 13. | Europaparlamentet understryker att smuggling av högt beskattade varor orsakar stora inkomstbortfall för EU:s och medlemsstaternas budgetar, och att den direkta förlusten av tullintäkter enbart till följd av cigarettsmuggling uppskattas till mer än 10 miljarder euro per år. Parlamentet fäster dessutom uppmärksamheten vid försäljningen av förfalskade varor, som inverkar negativt både på medlemsstaternas skattemyndigheter och EU-företagen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att smuggling av högt beskattade varor orsakar stora inkomstbortfall för EU:s och medlemsstaternas budgetar, och att den direkta förlusten av tullintäkter enbart till följd av cigarettsmuggling uppskattas till mer än 10 miljarder euro per år. Parlamentet fäster dessutom uppmärksamheten vid försäljningen av förfalskade varor, som inverkar negativt både på medlemsstaternas skattemyndigheter och EU-företagen.

| 14. | Europaparlamentet hänvisar till det pågående arbetet för att förbättra uppgifterna om bruttonationalinkomst (BNI), och till de frågor som togs upp i revisionsrättens särskilda rapport 11/2013, i vilken man kräver en förkortad och mer målinriktad kontroll av BNI-uppgifter och bättre rapportering och samordning av resultat, så att BNI-systemens bidrag till beräkningen av EU-inkomsterna blir mer tillförlitliga. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet hänvisar till det pågående arbetet för att förbättra uppgifterna om bruttonationalinkomst (BNI), och till de frågor som togs upp i revisionsrättens särskilda rapport 11/2013, i vilken man kräver en förkortad och mer målinriktad kontroll av BNI-uppgifter och bättre rapportering och samordning av resultat, så att BNI-systemens bidrag till beräkningen av EU-inkomsterna blir mer tillförlitliga.

| 15. | Europaparlamentet noterar att införlivandet av den osynliga ekonomin i de nationella räkenskaperna bör bidra till att säkerställa mer fullständiga och tillförlitliga BNI-uppgifter, och uppmanar kommissionen och Eurostat att fördjupa samarbetet med de nationella statistiska instituten för att säkra att denna faktor behandlas på ett konsekvent och jämförbart sätt i alla medlemsstater, med hjälp av mest aktuella uppgifter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att införlivandet av den osynliga ekonomin i de nationella räkenskaperna bör bidra till att säkerställa mer fullständiga och tillförlitliga BNI-uppgifter, och uppmanar kommissionen och Eurostat att fördjupa samarbetet med de nationella statistiska instituten för att säkra att denna faktor behandlas på ett konsekvent och jämförbart sätt i alla medlemsstater, med hjälp av mest aktuella uppgifter.

| 16. | Europaparlamentet understryker att mervärdesskattegapet i många medlemsstater konstant är högt på grund av mervärdesskattebedrägerier och system för att undvika mervärdesskatt. Parlamentet betonar att kommissionen har befogenhet att kontrollera och övervaka de åtgärder som vidtas i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att till fullo utnyttja sina befogenheter för att hjälpa medlemsstaterna i kampen mot mervärdesskattebedrägerier och skatteflykt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att mervärdesskattegapet i många medlemsstater konstant är högt på grund av mervärdesskattebedrägerier och system för att undvika mervärdesskatt. Parlamentet betonar att kommissionen har befogenhet att kontrollera och övervaka de åtgärder som vidtas i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att till fullo utnyttja sina befogenheter för att hjälpa medlemsstaterna i kampen mot mervärdesskattebedrägerier och skatteflykt.

| 17. | Europaparlamentet noterar dessutom att 133 fall av cigarettsmuggling registrerades i medlemsstaterna 2013, vilket omfattar traditionella egna medel på cirka 7 miljoner euro. Parlamentet understryker att denna tendens utgör en kraftig minskning jämfört med 2012, då 224 fall som involverade cirka 25 miljoner euro rapporterades. Parlamentet är allvarligt bekymrat över att Danmark, Estland, Spanien, Frankrike, Cypern, Luxemburg, Portugal, Slovenien, Slovakien och Sverige inte rapporterade något fall av smugglade cigaretter till kommissionen under 2013, och ifrågasätter rapporteringsförfarandenas effektivitet i dessa medlemsstater. Parlamentet insisterar på att alla medlemsstater rapporterar fall av smuggling och varuförfalskning till kommissionen på ett korrekt och snabbt sätt för att möjliggöra en bättre uppskattning av de negativa effekterna för de traditionella egna medlen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar dessutom att 133 fall av cigarettsmuggling registrerades i medlemsstaterna 2013, vilket omfattar traditionella egna medel på cirka 7 miljoner euro. Parlamentet understryker att denna tendens utgör en kraftig minskning jämfört med 2012, då 224 fall som involverade cirka 25 miljoner euro rapporterades. Parlamentet är allvarligt bekymrat över att Danmark, Estland, Spanien, Frankrike, Cypern, Luxemburg, Portugal, Slovenien, Slovakien och Sverige inte rapporterade något fall av smugglade cigaretter till kommissionen under 2013, och ifrågasätter rapporteringsförfarandenas effektivitet i dessa medlemsstater. Parlamentet insisterar på att alla medlemsstater rapporterar fall av smuggling och varuförfalskning till kommissionen på ett korrekt och snabbt sätt för att möjliggöra en bättre uppskattning av de negativa effekterna för de traditionella egna medlen.

| 18. | Europaparlamentet noterar att kommissionen ska offentliggöra en genomförbarhetsstudie av ett spårningssystem för tobaksprodukter. Parlamentet understryker att detta är ett stort steg framåt i kampen mot smuggling. Parlamentet kräver att kommissionen utformar och inför ett öppet och konkurrenskraftigt spårningssystem, på ett sådant sätt att utformningen och det sätt systemet genomförs på inte främjar en enda eller ett fåtal tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att kommissionen ska offentliggöra en genomförbarhetsstudie av ett spårningssystem för tobaksprodukter. Parlamentet understryker att detta är ett stort steg framåt i kampen mot smuggling. Parlamentet kräver att kommissionen utformar och inför ett öppet och konkurrenskraftigt spårningssystem, på ett sådant sätt att utformningen och det sätt systemet genomförs på inte främjar en enda eller ett fåtal tjänsteleverantörer.

Systemet för förflyttning och kontroll av punktskattepliktiga varor (EMCS)

| 19. | Europaparlamentet påminner om följande:






  — | Parlamentet noterade i sin resolution av den 3 april 2014 om årsrapporten för 2012 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen (7) att tillsynsorgan hade lagt märke till ett ökat missbruk av systemet för förflyttning och kontroll av punktskattepliktiga varor (EMCS) från kriminella gruppers sida och att parlamentet ansåg att det fanns en brist på fysiska kontroller av varor som transporteras inom ramen för EMCS. |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om följande:

—

Parlamentet noterade i sin resolution av den 3 april 2014 om årsrapporten för 2012 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen (7) att tillsynsorgan hade lagt märke till ett ökat missbruk av systemet för förflyttning och kontroll av punktskattepliktiga varor (EMCS) från kriminella gruppers sida och att parlamentet ansåg att det fanns en brist på fysiska kontroller av varor som transporteras inom ramen för EMCS.

| — | Kommissionen bör uppdatera parlamentet om de åtgärder som har vidtagits för att öka de fysiska kontrollerna i nästa årsrapport för 2014 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör uppdatera parlamentet om de åtgärder som har vidtagits för att öka de fysiska kontrollerna i nästa årsrapport för 2014 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen.

| — | Rätten att få tillgång till EMCS-systemet måste skärpas och även inbegripa en omfattande historik av efterlevnad före handeln, så att det blir möjligt att bevilja affärsaktörer status som ”befullmäktigad ekonomisk operatör” (”betrodda affärsaktörer”) så att bara dessa aktörer kan hantera EMCS direkt på egen hand. |
| --- | --- |

—

Rätten att få tillgång till EMCS-systemet måste skärpas och även inbegripa en omfattande historik av efterlevnad före handeln, så att det blir möjligt att bevilja affärsaktörer status som ”befullmäktigad ekonomisk operatör” (”betrodda affärsaktörer”) så att bara dessa aktörer kan hantera EMCS direkt på egen hand.

| — | Parlamentet uppmanade kommissionen att presentera resultatet av de pågående utredningarna avseende behovet att ändra direktiv 2008/118/EG. |
| --- | --- |

—

Parlamentet uppmanade kommissionen att presentera resultatet av de pågående utredningarna avseende behovet att ändra direktiv 2008/118/EG.

| — | Parlamentet ansåg att medlemsstaternas kontroller av personer och företag som ansöker till registret behöver vara hårdare och mer omfattande. |
| --- | --- |

—

Parlamentet ansåg att medlemsstaternas kontroller av personer och företag som ansöker till registret behöver vara hårdare och mer omfattande.

| — | Kommissionen bör förklara de åtgärder som har vidtagits för att förstärka samarbetet med skattemyndigheterna, eftersom varor enkelt kan feldeklareras i syfte att undvika punktbeskattning. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör förklara de åtgärder som har vidtagits för att förstärka samarbetet med skattemyndigheterna, eftersom varor enkelt kan feldeklareras i syfte att undvika punktbeskattning.

| — | De tidsfrister som medges för förflyttning av punktskattepliktiga varor mellan auktoriserade lager är orealistiskt långa, vilket möjliggör flera förflyttningar på samma deklaration och omdirigering innan leveransdatumet läggs in i systemet. Parlamentet begär därför på nytt att den behöriga myndigheten i medlemsstaten med den deklarerade destinationen och den nya destinationen omedelbart ska informeras av avsändaren om förändringar. |
| --- | --- |

—

De tidsfrister som medges för förflyttning av punktskattepliktiga varor mellan auktoriserade lager är orealistiskt långa, vilket möjliggör flera förflyttningar på samma deklaration och omdirigering innan leveransdatumet läggs in i systemet. Parlamentet begär därför på nytt att den behöriga myndigheten i medlemsstaten med den deklarerade destinationen och den nya destinationen omedelbart ska informeras av avsändaren om förändringar.

| — | Parlamentet begärde vidare att den maximala tillåtna tiden för överlämning av rapporten om mottagande av punktskattepliktiga varor ska vara en arbetsdag och att restiden bör beräknas och fastställas för varje leverans i enlighet med den typ av transportmedel som används och avståndet mellan platserna för avsändande och destination. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet när dessa krav har uppfyllts. |
| --- | --- |

—

Parlamentet begärde vidare att den maximala tillåtna tiden för överlämning av rapporten om mottagande av punktskattepliktiga varor ska vara en arbetsdag och att restiden bör beräknas och fastställas för varje leverans i enlighet med den typ av transportmedel som används och avståndet mellan platserna för avsändande och destination. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet när dessa krav har uppfyllts.

| — | De garantier som krävs för att etablera tullager är för låga i förhållande till värdet på de punktskattepliktiga varorna, och därför uppmanade parlamentet kommissionen att införa en variabel som beror på typen av varor och nivån på den handel som faktiskt sker. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet när dessa krav har uppfyllts. |
| --- | --- |

—

De garantier som krävs för att etablera tullager är för låga i förhållande till värdet på de punktskattepliktiga varorna, och därför uppmanade parlamentet kommissionen att införa en variabel som beror på typen av varor och nivån på den handel som faktiskt sker. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet när dessa krav har uppfyllts.

| — | Parlamentet är bekymrat över att medlemsstaterna har genomfört sina egna EMCS-system på grundval av brett definierade krav från kommissionen. Parlamentet begär att kommissionen tar initiativ till ett mer enhetligt system inom EU. |
| --- | --- |

—

Parlamentet är bekymrat över att medlemsstaterna har genomfört sina egna EMCS-system på grundval av brett definierade krav från kommissionen. Parlamentet begär att kommissionen tar initiativ till ett mer enhetligt system inom EU.

Utgifter

| 20. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid den alarmerande ökningen på 76 procent av antalet anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri i fråga om EU:s utgifter, och uppmanar bestämt de behöriga myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebygga sådana negativa tendenser under de kommande åren. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid den alarmerande ökningen på 76 procent av antalet anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri i fråga om EU:s utgifter, och uppmanar bestämt de behöriga myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebygga sådana negativa tendenser under de kommande åren.

| 21. | Europaparlamentet är bekymrat över att både antalet oriktigheter generellt och, i synnerhet, antalet bedrägerier avsevärt ökade inom jordbrukssektorn under 2013 jämfört med 2012. Parlamentet noterar att man under 2013 såg en ny viktig tendens i fråga om överträdelser, nämligen att stödmottagaren inte uppfyller kvalitetskraven, med 51 anmälda fall av oriktigheter med misstanke om bedrägeri. Parlamentet anser att dessa tendenser kräver målinriktade åtgärder i syfte att dels stoppa verksamhet som eventuellt kan leda till oavsiktliga lagöverträdelser, dels aktivt bekämpa korruption och kriminell verksamhet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är bekymrat över att både antalet oriktigheter generellt och, i synnerhet, antalet bedrägerier avsevärt ökade inom jordbrukssektorn under 2013 jämfört med 2012. Parlamentet noterar att man under 2013 såg en ny viktig tendens i fråga om överträdelser, nämligen att stödmottagaren inte uppfyller kvalitetskraven, med 51 anmälda fall av oriktigheter med misstanke om bedrägeri. Parlamentet anser att dessa tendenser kräver målinriktade åtgärder i syfte att dels stoppa verksamhet som eventuellt kan leda till oavsiktliga lagöverträdelser, dels aktivt bekämpa korruption och kriminell verksamhet.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna återkrävde 197 miljoner euro från stödmottagarna på området för jordbruk och landsbygdsutveckling under budgetåret 2013, men att det återstår 1 318,3 miljoner euro att återkräva från mottagarna i slutet av året, varav 1 097,1 miljon euro ska föras till EU-budgeten enligt tillämpningen av 50/50-regeln. Parlamentet är bekymrat över att återkravsgraden för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) ligger under det allmänna genomsnittet, och att inte ens hälften av de oriktigheter som upptäcktes 2009 hade återkrävts i slutet av 2013. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna återkrävde 197 miljoner euro från stödmottagarna på området för jordbruk och landsbygdsutveckling under budgetåret 2013, men att det återstår 1 318,3 miljoner euro att återkräva från mottagarna i slutet av året, varav 1 097,1 miljon euro ska föras till EU-budgeten enligt tillämpningen av 50/50-regeln. Parlamentet är bekymrat över att återkravsgraden för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) ligger under det allmänna genomsnittet, och att inte ens hälften av de oriktigheter som upptäcktes 2009 hade återkrävts i slutet av 2013.

| 23. | Europaparlamentet betonar de avsevärda skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller deras förmåga att återkräva belopp som förlorats till följd av oriktiga utbetalningar som upptäckts inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och uppmanar med kraft de medlemsstater som har återkravsgrader på under 33 procent att avsevärt förbättra sina resultat under 2015 och påföljande år. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar de avsevärda skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller deras förmåga att återkräva belopp som förlorats till följd av oriktiga utbetalningar som upptäckts inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och uppmanar med kraft de medlemsstater som har återkravsgrader på under 33 procent att avsevärt förbättra sina resultat under 2015 och påföljande år.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna efter 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken har större möjlighet till flexibilitet i genomförandet av politiken, och att de framför allt har rätt att anpassa den till sina regionala eller nationella kapaciteter och prioriteringar samt att göra överföringar mellan dess olika pelare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att flexibiliteten inte ökas på bekostnad av övervaknings- och utvärderingssystemen. Parlamentet noterar dessutom att kommissionen inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken arbetar på en förenklingsagenda. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut anpassa förenklingsagendan till GD AGRI:s strategi för bedrägeribekämpning och att upprätthålla balansen mellan förenkling och en sund förvaltning av EU-medlen genom att säkerställa lämpliga kontroller. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna efter 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken har större möjlighet till flexibilitet i genomförandet av politiken, och att de framför allt har rätt att anpassa den till sina regionala eller nationella kapaciteter och prioriteringar samt att göra överföringar mellan dess olika pelare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att flexibiliteten inte ökas på bekostnad av övervaknings- och utvärderingssystemen. Parlamentet noterar dessutom att kommissionen inom ramen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken arbetar på en förenklingsagenda. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut anpassa förenklingsagendan till GD AGRI:s strategi för bedrägeribekämpning och att upprätthålla balansen mellan förenkling och en sund förvaltning av EU-medlen genom att säkerställa lämpliga kontroller.

| 25. | Europaparlamentet är också bekymrat över att den genomsnittliga fristen mellan uppkomsten av en oriktighet, dess upptäckt och slutligen anmälan av den till kommissionen är 6,3 år inom jordbruket och 2,75 år inom andra sektirer. Parlamentet påminner om att ytterligare förfaranden inleds efter det att en oriktighet upptäckts (betalningskrav, Olaf-utredningar, m.m.). Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa den genomsnittliga, minimala och maximala livscykeln för en oriktighet som upptäcks inom centraliserad förvaltning för varje politikområde. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet är också bekymrat över att den genomsnittliga fristen mellan uppkomsten av en oriktighet, dess upptäckt och slutligen anmälan av den till kommissionen är 6,3 år inom jordbruket och 2,75 år inom andra sektirer. Parlamentet påminner om att ytterligare förfaranden inleds efter det att en oriktighet upptäckts (betalningskrav, Olaf-utredningar, m.m.). Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa den genomsnittliga, minimala och maximala livscykeln för en oriktighet som upptäcks inom centraliserad förvaltning för varje politikområde.

| 26. | Europaparlamentet förväntar sig att den stora ökningen på 475 procent av oriktigheter som anmälts inom fiskerisektorn under 2013 utgör en engångstopp, till följd av det försenade programgenomförandet inom denna sektor, och inte en negativ tendens som underminerar insikterna om värdet för EU:s fiskeripolitik. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet förväntar sig att den stora ökningen på 475 procent av oriktigheter som anmälts inom fiskerisektorn under 2013 utgör en engångstopp, till följd av det försenade programgenomförandet inom denna sektor, och inte en negativ tendens som underminerar insikterna om värdet för EU:s fiskeripolitik.

| 27. | Europaparlamentet noterar med oro att antalet anmälda oriktigheter inom sammanhållningspolitiken ökade med 15 procent. Parlamentet noterar dock även att de belopp som berörs av oriktigheter utan misstanke om bedrägeri minskat med 49 procent och med 22 procent för oriktigheter med misstanke om bedrägeri. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar med oro att antalet anmälda oriktigheter inom sammanhållningspolitiken ökade med 15 procent. Parlamentet noterar dock även att de belopp som berörs av oriktigheter utan misstanke om bedrägeri minskat med 49 procent och med 22 procent för oriktigheter med misstanke om bedrägeri.

| 28. | Europaparlamentet noterar att 321 oriktigheter som anmälts som bedrägerier och 4 672 oriktigheter som anmälts som oriktigheter utan misstanke om bedrägeri gällde sammanhållningspolitiken. Parlamentet medger att antalet anmälningar inom båda kategorierna ökade med 15 procent jämfört med 2012 och, som under tidigare år, att den största andelen av de belopp som avsåg oriktigheter under 2013 (63 procent) fortfarande gäller sammanhållningspolitiken. Parlamentet påpekar dock att de motsvarande beloppen minskade inom båda kategorierna, att en gradvis förbättring baserad på erfarenheterna från tidigare år kan ses och att sammanhållningspolitiken för första gången inte var det budgetutgiftsområde som hade det högsta antalet oriktigheter som anmälts som bedrägerier. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att 321 oriktigheter som anmälts som bedrägerier och 4 672 oriktigheter som anmälts som oriktigheter utan misstanke om bedrägeri gällde sammanhållningspolitiken. Parlamentet medger att antalet anmälningar inom båda kategorierna ökade med 15 procent jämfört med 2012 och, som under tidigare år, att den största andelen av de belopp som avsåg oriktigheter under 2013 (63 procent) fortfarande gäller sammanhållningspolitiken. Parlamentet påpekar dock att de motsvarande beloppen minskade inom båda kategorierna, att en gradvis förbättring baserad på erfarenheterna från tidigare år kan ses och att sammanhållningspolitiken för första gången inte var det budgetutgiftsområde som hade det högsta antalet oriktigheter som anmälts som bedrägerier.

| 29. | Europaparlamentet beklagar dock bristen på tillgänglig information om de belopp som ska återkrävas och de återkravsgrader som specifikt gäller sammanhållningspolitiken för budgetåret 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna utförlig information om detta i sin kommande årsrapport. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar dock bristen på tillgänglig information om de belopp som ska återkrävas och de återkravsgrader som specifikt gäller sammanhållningspolitiken för budgetåret 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna utförlig information om detta i sin kommande årsrapport.

| 30. | Europaparlamentet noterar att återkravsgraden över en femårsperiod för utgifter inom ramen för centraliserad förvaltning är 54,4 procent för oriktigheter som rapporterats som bedrägerier och 63,9 procent för oriktigheter utan misstanke om bedrägeri. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att ytterligare förbättra återkravsprocessen och att påskynda dess genomförande. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att återkravsgraden över en femårsperiod för utgifter inom ramen för centraliserad förvaltning är 54,4 procent för oriktigheter som rapporterats som bedrägerier och 63,9 procent för oriktigheter utan misstanke om bedrägeri. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att ytterligare förbättra återkravsprocessen och att påskynda dess genomförande.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påta sig det fulla ansvaret för att återkräva felaktigt utbetalda belopp från EU-budgeten och att införa enhetliga anmälningsprinciper i alla medlemsstater med avseende på insamling av lämpliga, jämförbara, och tillförlitliga uppgifter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påta sig det fulla ansvaret för att återkräva felaktigt utbetalda belopp från EU-budgeten och att införa enhetliga anmälningsprinciper i alla medlemsstater med avseende på insamling av lämpliga, jämförbara, och tillförlitliga uppgifter.

| 32. | Europaparlamentet är bekymrat över att för de betalningskrav till följd av oriktigheter (både anmälda med och utan misstanke om bedrägeri) som utfärdades mellan 2009 och 2013 inom ramen för centraliserad förvaltning, var den genomsnittliga fristen mellan uppkomsten av oriktigheten och dess upptäckt 3,4 år. Mer än hälften av fallen (54 procent) upptäcktes inom 4 år efter det år då oriktigheten begicks, och för den andra hälften (46 procent) varierade fristen mellan 4 och 13 år. Parlamentet påminner om att ytterligare förfaranden inleds efter det att en oriktighet upptäckts (betalningskrav, Olaf-utredningar, m.m.). Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa den genomsnittliga, minimala och maximala livscykeln för en oriktighet som upptäcks inom centraliserad förvaltning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet är bekymrat över att för de betalningskrav till följd av oriktigheter (både anmälda med och utan misstanke om bedrägeri) som utfärdades mellan 2009 och 2013 inom ramen för centraliserad förvaltning, var den genomsnittliga fristen mellan uppkomsten av oriktigheten och dess upptäckt 3,4 år. Mer än hälften av fallen (54 procent) upptäcktes inom 4 år efter det år då oriktigheten begicks, och för den andra hälften (46 procent) varierade fristen mellan 4 och 13 år. Parlamentet påminner om att ytterligare förfaranden inleds efter det att en oriktighet upptäckts (betalningskrav, Olaf-utredningar, m.m.). Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa den genomsnittliga, minimala och maximala livscykeln för en oriktighet som upptäcks inom centraliserad förvaltning.

| 33. | Europaparlamentet gläder sig över att antalet anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri avseende Europeiska socialfonden år 2013 var 40 procent lägre än under åren 2009 och 2010, och att år 2013 var det tredje året i rad som denna positiva tendens konstaterades. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet gläder sig över att antalet anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri avseende Europeiska socialfonden år 2013 var 40 procent lägre än under åren 2009 och 2010, och att år 2013 var det tredje året i rad som denna positiva tendens konstaterades.

| 34. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att administrativa kontroller, kontroller på platsen och revisioner under programperioden 2007–2013 ledde till en avsevärt högre grad (63 procent) av upptäckta oriktigheter med misstanke om bedrägeri, jämfört med mindre än 20 procent under den föregående sjuårsperioden, trots en liten minskning till 55 procent år 2013. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att administrativa kontroller, kontroller på platsen och revisioner under programperioden 2007–2013 ledde till en avsevärt högre grad (63 procent) av upptäckta oriktigheter med misstanke om bedrägeri, jämfört med mindre än 20 procent under den föregående sjuårsperioden, trots en liten minskning till 55 procent år 2013.

| 35. | Europaparlamentet noterar att kommissionen år 2013 avslutade 217 fall av inställningar av betalningarna inom ramen för sammanhållningspolitiken, och att 131 av dessa fortfarande var öppna vid årets slut och omfattade ett belopp på 1,977 miljoner euro. Parlamentet konstaterar vidare att kommissionen fattade 15 beslut om att hålla inne utbetalningar år 2013 och två i januari 2014. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att kommissionen år 2013 avslutade 217 fall av inställningar av betalningarna inom ramen för sammanhållningspolitiken, och att 131 av dessa fortfarande var öppna vid årets slut och omfattade ett belopp på 1,977 miljoner euro. Parlamentet konstaterar vidare att kommissionen fattade 15 beslut om att hålla inne utbetalningar år 2013 och två i januari 2014.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att 33 oriktigheter anmäldes som bedrägerier år 2013 inom ramen för föranslutningsstödet, vilket omfattade ett belopp på 14,4 miljoner euro, och att dessa oriktigheter främst gällde det särskilda föranslutningsprogrammet för jordbruket och landsbygdens utveckling (Sapard). Parlamentet noterar dessutom att nio oriktigheter med misstanke om bedrägeri, som omfattade ett belopp på 1,2 miljoner euro, anmäldes inom ramen för föranslutningsinstrumentet. Parlamentet konstaterar att återkravsgraderna för föranslutningsprogrammet mellan 2003 och 2013 uppgick till 37,36 respektive 29,22 procent för oriktigheter och bedrägerier. Parlamentet uppmanar kommissionen och de länder som mottar föranslutningsstöd att vidta åtgärder för att säkerställa en högre återkravsgrad inom föranslutningsinstrumentet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att 33 oriktigheter anmäldes som bedrägerier år 2013 inom ramen för föranslutningsstödet, vilket omfattade ett belopp på 14,4 miljoner euro, och att dessa oriktigheter främst gällde det särskilda föranslutningsprogrammet för jordbruket och landsbygdens utveckling (Sapard). Parlamentet noterar dessutom att nio oriktigheter med misstanke om bedrägeri, som omfattade ett belopp på 1,2 miljoner euro, anmäldes inom ramen för föranslutningsinstrumentet. Parlamentet konstaterar att återkravsgraderna för föranslutningsprogrammet mellan 2003 och 2013 uppgick till 37,36 respektive 29,22 procent för oriktigheter och bedrägerier. Parlamentet uppmanar kommissionen och de länder som mottar föranslutningsstöd att vidta åtgärder för att säkerställa en högre återkravsgrad inom föranslutningsinstrumentet.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser förslag till en minskning av antalet utgiftsprogram, i synnerhet när de delvis överlappar varandra, och kräver att man när detta är möjligt inriktar programmen på de medlemsstater som är i störst behov av stöd, så att inte alla program nödvändigtvis främjar verksamheter i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet efterlyser förslag till en minskning av antalet utgiftsprogram, i synnerhet när de delvis överlappar varandra, och kräver att man när detta är möjligt inriktar programmen på de medlemsstater som är i störst behov av stöd, så att inte alla program nödvändigtvis främjar verksamheter i alla medlemsstater.

| 38. | Parlamentet är bekymrat över att flera EIB-finansierade projekt har berörts av korruption och bedrägeri. Parlamentet anser att EIB-dokumentet av den 8 november 2013, där man fastställer EIB:s policy för att förebygga och förhindra korruption, bedrägeri, hemlig samverkan, tvång, obstruktion, penningtvätt och finansiering av terrorism, visar på bristande kontroll i ett antal fall i samband med genomförandet av EIB-finansierade projekt. Parlamentet uttrycker sin oro över att EIB under 2013 finansierade Passante di Mestre-projektet med totalt 350 miljoner euro och överväger att refinansiera projektet med ytterligare 700 miljoner euro genom projektobligationer, trots att projektet berörts av korruption och bedrägeri, vilket ledde till att flera av de inblandade personerna greps. Parlamentet kräver därför att EIB, när bedrägeri och korruption kan bevisas, upphäver och/eller blockerar all planerad och pågående finansiering för det berörda projektet. |
| --- | --- |

38.

Parlamentet är bekymrat över att flera EIB-finansierade projekt har berörts av korruption och bedrägeri. Parlamentet anser att EIB-dokumentet av den 8 november 2013, där man fastställer EIB:s policy för att förebygga och förhindra korruption, bedrägeri, hemlig samverkan, tvång, obstruktion, penningtvätt och finansiering av terrorism, visar på bristande kontroll i ett antal fall i samband med genomförandet av EIB-finansierade projekt. Parlamentet uttrycker sin oro över att EIB under 2013 finansierade Passante di Mestre-projektet med totalt 350 miljoner euro och överväger att refinansiera projektet med ytterligare 700 miljoner euro genom projektobligationer, trots att projektet berörts av korruption och bedrägeri, vilket ledde till att flera av de inblandade personerna greps. Parlamentet kräver därför att EIB, när bedrägeri och korruption kan bevisas, upphäver och/eller blockerar all planerad och pågående finansiering för det berörda projektet.

II.   
  Kartlagda problem och nödvändiga åtgärder

| 39. | Europaparlamentet betonar sin oro när det gäller de kvarstående hoten mot EU:s budget, vilka härrör från både bristande efterlevnad av bestämmelserna (oriktigheter utan misstanke om bedrägeri) och avsiktliga fel och straffbara gärningar (bedrägeri). Parlamentet betonar vikten av ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i syfte att säkerställa relevanta och lämpliga åtgärder för att undvika och korrigera oriktigheter utan misstanke om bedrägeri och bekämpa bedrägeri. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar sin oro när det gäller de kvarstående hoten mot EU:s budget, vilka härrör från både bristande efterlevnad av bestämmelserna (oriktigheter utan misstanke om bedrägeri) och avsiktliga fel och straffbara gärningar (bedrägeri). Parlamentet betonar vikten av ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i syfte att säkerställa relevanta och lämpliga åtgärder för att undvika och korrigera oriktigheter utan misstanke om bedrägeri och bekämpa bedrägeri.

| 40. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna under många år inte har lämnat in uppgifter i tid eller lämnat in inkorrekta uppgifter. Parlamentet är bekymrat över att det fortfarande finns olika strategier i olika medlemsstater för att upptäcka och anmäla oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri, även inom områden såsom sammanhållningspolitiken och jordbruket, och att det i vissa fall görs icke-standardiserade tolkningar vid tillämpningen av den rättsliga ramen. Parlamentet betonar att detta innebär att jämförelser och objektiva bedömningar inte kan göras och att rekommendationer inte kan utfärdas av parlamentet, kommissionen och Olaf. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla gemensamma riktlinjer och indikatorer för att minska skillnaderna i medlemsstaternas olika strategier och att utveckla en enhetlig och omfattande informationsdatabas över oriktigheter som har begåtts och de åtgärder som vidtagits, inbegripet fall av bedrägeri och korruption som involverar tjänstemän, för att därmed ge myndigheterna och medborgarna tillförlitliga, jämförbara och centraliserade uppgifter till grund för genomförandet av effektiva korrigeringsåtgärder och för en objektiv bedömning av överträdelsernas faktiska, och inte uppfattade, allvar och av ansvariga parter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna under många år inte har lämnat in uppgifter i tid eller lämnat in inkorrekta uppgifter. Parlamentet är bekymrat över att det fortfarande finns olika strategier i olika medlemsstater för att upptäcka och anmäla oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri, även inom områden såsom sammanhållningspolitiken och jordbruket, och att det i vissa fall görs icke-standardiserade tolkningar vid tillämpningen av den rättsliga ramen. Parlamentet betonar att detta innebär att jämförelser och objektiva bedömningar inte kan göras och att rekommendationer inte kan utfärdas av parlamentet, kommissionen och Olaf. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla gemensamma riktlinjer och indikatorer för att minska skillnaderna i medlemsstaternas olika strategier och att utveckla en enhetlig och omfattande informationsdatabas över oriktigheter som har begåtts och de åtgärder som vidtagits, inbegripet fall av bedrägeri och korruption som involverar tjänstemän, för att därmed ge myndigheterna och medborgarna tillförlitliga, jämförbara och centraliserade uppgifter till grund för genomförandet av effektiva korrigeringsåtgärder och för en objektiv bedömning av överträdelsernas faktiska, och inte uppfattade, allvar och av ansvariga parter.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att de rekommendationer kommissionen utfärdade till medlemsstaterna 2012, vars genomförandestatus anges i kommissionens årsrapport för 2013, – särskilt avseende sambandscentralerna för bedrägeribekämpning, de gemensamma bestämmelserna för bedrägerier, reformen av offentlig upphandling, de oriktigheter som anmälts som bedrägeri och systemen för undersökningar och kontroller och för riskbedömning – överlag var lämpliga, men beklagar att ett antal problem inte åtgärdades helt. Parlamentet påpekar till exempel att inte alla medlemsstater har inlett förberedelser inför genomförandet av den fleråriga budgetramen 2014–2020 och dess bestämmelser om bedrägeribekämpning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa upp kommissionens rekommendationer från 2012, att se till att de rekommendationer som kommissionen utfärdade i sina rapporter från 2011 och 2013 följs till fullo och att ge en motiverad förklaring när detta inte har varit möjligt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att de rekommendationer kommissionen utfärdade till medlemsstaterna 2012, vars genomförandestatus anges i kommissionens årsrapport för 2013, – särskilt avseende sambandscentralerna för bedrägeribekämpning, de gemensamma bestämmelserna för bedrägerier, reformen av offentlig upphandling, de oriktigheter som anmälts som bedrägeri och systemen för undersökningar och kontroller och för riskbedömning – överlag var lämpliga, men beklagar att ett antal problem inte åtgärdades helt. Parlamentet påpekar till exempel att inte alla medlemsstater har inlett förberedelser inför genomförandet av den fleråriga budgetramen 2014–2020 och dess bestämmelser om bedrägeribekämpning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa upp kommissionens rekommendationer från 2012, att se till att de rekommendationer som kommissionen utfärdade i sina rapporter från 2011 och 2013 följs till fullo och att ge en motiverad förklaring när detta inte har varit möjligt.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att de oriktigheter som inte är bedrägerier ofta beror på bristande kunskap om bestämmelserna eller på att kraven och reglerna är alltför komplicerade. Parlamentet påpekar att det krävs tid för att ändringar av bestämmelserna avseende både inkomster och utgifter, däribland ändringar som avser förenklingar, ska kunna antas av de myndigheter som ansvarar för deras genomförande. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen i detta sammanhang att bättre samordna tolkningen av den rättsliga ramen och säkra en strikt tillämpning av den, och att vidta målinriktade och lägliga åtgärder för att stärka den administrativa kapaciteten, både inom den offentliga förvaltningen och bland intressenter, däribland civilsamhällets organisationer, inklusive genom vägledning och utbildning och genom att inrätta system för att behålla kvalificerad och kompetent personal. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att efter halva tiden utvärdera huruvida sammanhållningspolitikens nya regelsystem bättre förhindrar och minskar risken för oriktigheter samt att överväga möjligheten till en större förenkling av de rådande reglerna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att de oriktigheter som inte är bedrägerier ofta beror på bristande kunskap om bestämmelserna eller på att kraven och reglerna är alltför komplicerade. Parlamentet påpekar att det krävs tid för att ändringar av bestämmelserna avseende både inkomster och utgifter, däribland ändringar som avser förenklingar, ska kunna antas av de myndigheter som ansvarar för deras genomförande. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen i detta sammanhang att bättre samordna tolkningen av den rättsliga ramen och säkra en strikt tillämpning av den, och att vidta målinriktade och lägliga åtgärder för att stärka den administrativa kapaciteten, både inom den offentliga förvaltningen och bland intressenter, däribland civilsamhällets organisationer, inklusive genom vägledning och utbildning och genom att inrätta system för att behålla kvalificerad och kompetent personal. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att efter halva tiden utvärdera huruvida sammanhållningspolitikens nya regelsystem bättre förhindrar och minskar risken för oriktigheter samt att överväga möjligheten till en större förenkling av de rådande reglerna.

| 43. | Europaparlamentet anser att medlemsstater som på egen hand upptäcker och anmäler oriktigheter, däribland bedrägerier, bör stödjas och uppmuntras till att ytterligare förbättra sina anmälnings- och förvaltningssystem. Parlamentet är bekymrat över kommissionens oförmåga att fastställa huruvida det låga antalet upptäckta oriktigheter och bedrägerier i vissa medlemsstater och de stora skillnaderna i antalet anmälda fall för olika år beror på dessa medlemsstaters ineffektiva kontrollsystem. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att medlemsstater som på egen hand upptäcker och anmäler oriktigheter, däribland bedrägerier, bör stödjas och uppmuntras till att ytterligare förbättra sina anmälnings- och förvaltningssystem. Parlamentet är bekymrat över kommissionens oförmåga att fastställa huruvida det låga antalet upptäckta oriktigheter och bedrägerier i vissa medlemsstater och de stora skillnaderna i antalet anmälda fall för olika år beror på dessa medlemsstaters ineffektiva kontrollsystem.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att endast några medlemsstater lägger tillräckliga resurser på att motverka bedrägeri, och anser att det är oacceptabelt att vissa medlemsstater i fall av oriktigheter med misstanke om bedrägeri enbart tillämpar korrigerande åtgärder utan att utreda om brott förekommit och utan att straffa de som bär ansvaret för dem, och därmed inte på korrekt sätt skyddar såväl EU:s som de enskilda skattebetalarnas ekonomiska intressen. Parlamentet konstaterar att den statistik som lämnats in av medlemsstaterna avseende brottmål och resultatet av dessa är ofullständig, vilket gör det svårt att utvärdera om förfarandena för utredning och lagföring av bedrägerier i medlemsstaterna fungerar på ett effektivt sätt. Parlamentet anser därför att antagandet av beslut som inför ett straffrättsligt ansvar på EU-nivå, och inrättandet av den europeiska åklagarmyndigheten som ett redskap för att inleda och samordna utredningar av sådana oriktigheter, borde utgöra ett starkt incitament till att avhålla sig från olagliga handlingar samt till att inleda rättsliga förfaranden för att straffa korruption eller brottslig verksamhet som skadar EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar att endast några medlemsstater lägger tillräckliga resurser på att motverka bedrägeri, och anser att det är oacceptabelt att vissa medlemsstater i fall av oriktigheter med misstanke om bedrägeri enbart tillämpar korrigerande åtgärder utan att utreda om brott förekommit och utan att straffa de som bär ansvaret för dem, och därmed inte på korrekt sätt skyddar såväl EU:s som de enskilda skattebetalarnas ekonomiska intressen. Parlamentet konstaterar att den statistik som lämnats in av medlemsstaterna avseende brottmål och resultatet av dessa är ofullständig, vilket gör det svårt att utvärdera om förfarandena för utredning och lagföring av bedrägerier i medlemsstaterna fungerar på ett effektivt sätt. Parlamentet anser därför att antagandet av beslut som inför ett straffrättsligt ansvar på EU-nivå, och inrättandet av den europeiska åklagarmyndigheten som ett redskap för att inleda och samordna utredningar av sådana oriktigheter, borde utgöra ett starkt incitament till att avhålla sig från olagliga handlingar samt till att inleda rättsliga förfaranden för att straffa korruption eller brottslig verksamhet som skadar EU:s ekonomiska intressen.

| 45. | Europaparlamentet anser att korruption effektivt kan bekämpas om straffrättsliga åtgärder respekteras och kompletteras med andra åtgärder såsom ökad insyn och stärkt ansvarsutkrävande. Parlamentet betonar därför att medlemsstaterna måste visa stark politisk vilja att effektivt bekämpa korruption på både nationell nivå och EU-nivå, genom att anta effektiv antikorruptionslagstiftning och genom att fullfölja befintliga lagförslag på EU-nivå, och uppmanar medborgarna att utöva kraftfulla påtryckningar på regeringarna så att de konsekvent vidtar verkningsfulla åtgärder mot korruption. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att korruption effektivt kan bekämpas om straffrättsliga åtgärder respekteras och kompletteras med andra åtgärder såsom ökad insyn och stärkt ansvarsutkrävande. Parlamentet betonar därför att medlemsstaterna måste visa stark politisk vilja att effektivt bekämpa korruption på både nationell nivå och EU-nivå, genom att anta effektiv antikorruptionslagstiftning och genom att fullfölja befintliga lagförslag på EU-nivå, och uppmanar medborgarna att utöva kraftfulla påtryckningar på regeringarna så att de konsekvent vidtar verkningsfulla åtgärder mot korruption.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar den första rapporten om korruptionsbekämpning i EU från februari 2014 såsom ett viktigt verktyg för att övervaka och bedöma insatserna i kampen mot korruption, och bekräftar på nytt hur viktigt det är att möjliggöra ett större utbyte av den befintliga bästa praxis som betonas i denna rapport. Parlamentet välkomnar vidare kommissionens meddelande om insatser mot korruption på EU:s territorium (COM(2011)0308), i vilket man fastställer nödvändiga insatser för att säkra en bättre tillämpning av befintliga bestämmelser om korruption och föreslår möjligheter till att i högre grad fokusera på korruptionsfrågorna inom ett antal interna och externa politikområden. Parlamentet noterar dock vikten av att utvidga rapporten om korruptionsbekämpning till att även omfatta gränsöverskridande korruption och korruption på EU-nivå, liksom en utvärdering av de åtgärder som vidtagits för att ytterligare stärka EU-institutionernas integritet, och framhäver behovet av en heltäckande och samstämd strategi för korruptionsbekämpning, som omfattar alla EU:s politikområden och som bland annat behandlar de frågor som togs upp i den första rapporten om korruptionsbekämpning i EU. Parlamentet kräver att kommissionen rapporterar till parlamentet och rådet om EU-institutionernas genomförande av deras interna antikorruptionsåtgärder, däribland skyldigheterna enligt FN:s konvention mot korruption. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar den första rapporten om korruptionsbekämpning i EU från februari 2014 såsom ett viktigt verktyg för att övervaka och bedöma insatserna i kampen mot korruption, och bekräftar på nytt hur viktigt det är att möjliggöra ett större utbyte av den befintliga bästa praxis som betonas i denna rapport. Parlamentet välkomnar vidare kommissionens meddelande om insatser mot korruption på EU:s territorium (COM(2011)0308), i vilket man fastställer nödvändiga insatser för att säkra en bättre tillämpning av befintliga bestämmelser om korruption och föreslår möjligheter till att i högre grad fokusera på korruptionsfrågorna inom ett antal interna och externa politikområden. Parlamentet noterar dock vikten av att utvidga rapporten om korruptionsbekämpning till att även omfatta gränsöverskridande korruption och korruption på EU-nivå, liksom en utvärdering av de åtgärder som vidtagits för att ytterligare stärka EU-institutionernas integritet, och framhäver behovet av en heltäckande och samstämd strategi för korruptionsbekämpning, som omfattar alla EU:s politikområden och som bland annat behandlar de frågor som togs upp i den första rapporten om korruptionsbekämpning i EU. Parlamentet kräver att kommissionen rapporterar till parlamentet och rådet om EU-institutionernas genomförande av deras interna antikorruptionsåtgärder, däribland skyldigheterna enligt FN:s konvention mot korruption.

| 47. | Europaparlamentet framhäver behovet av en strukturerad samordning mellan förvaltningsmyndigheter och bedrägeribekämpningsorgan och vikten av samordning och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och mellan olika myndigheter inom samma medlemsstat, för att i största möjliga utsträckning harmonisera bedrägeribekämpningsstrategierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett system för utbyte av information mellan de behöriga nationella myndigheterna, i syfte att möjliggöra en gränsöverskridande jämförelse av redovisningshandlingar för transaktioner mellan två eller flera medlemsstater och därmed bidra till att upptäcka gränsöverskridande bedrägerier inom ramen för den nya fleråriga budgetramen 2014–2020, när det gäller makrokategorin för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)), i syfte att säkerställa en horisontell strategi för skyddet av Europeiska unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet framhäver behovet av en strukturerad samordning mellan förvaltningsmyndigheter och bedrägeribekämpningsorgan och vikten av samordning och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och mellan olika myndigheter inom samma medlemsstat, för att i största möjliga utsträckning harmonisera bedrägeribekämpningsstrategierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett system för utbyte av information mellan de behöriga nationella myndigheterna, i syfte att möjliggöra en gränsöverskridande jämförelse av redovisningshandlingar för transaktioner mellan två eller flera medlemsstater och därmed bidra till att upptäcka gränsöverskridande bedrägerier inom ramen för den nya fleråriga budgetramen 2014–2020, när det gäller makrokategorin för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)), i syfte att säkerställa en horisontell strategi för skyddet av Europeiska unionens ekonomiska intressen.

| 48. | Europaparlamentet betonar att ökad insyn som möjliggör ordentlig granskning är nyckeln till att upptäcka bedrägeriupplägg. Parlamentet påminner om att det under tidigare år har uppmanat kommissionen att vidta åtgärder för att se till att information om alla mottagare av EU-medel från alla medlemsstater finns på ett enda ställe, genom att på kommissionens webbplats offentliggöra en förteckning över alla stödmottagare, oberoende av vem som förvaltar medlen och baserat på standardiserade informationskategorier som ska tillhandahållas av alla medlemsstater på minst ett av unionens arbetsspråk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen och ge den fullständig och tillförlitlig information om mottagare av EU-medel som förvaltas av medlemsstaterna. Parlamentet beklagar att denna åtgärd inte har genomförts och uppmanar kommissionen att genast genomföra den. Parlamentet beklagar vidare att denna begäran som framförts flera gånger inte har beaktats av kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att ökad insyn som möjliggör ordentlig granskning är nyckeln till att upptäcka bedrägeriupplägg. Parlamentet påminner om att det under tidigare år har uppmanat kommissionen att vidta åtgärder för att se till att information om alla mottagare av EU-medel från alla medlemsstater finns på ett enda ställe, genom att på kommissionens webbplats offentliggöra en förteckning över alla stödmottagare, oberoende av vem som förvaltar medlen och baserat på standardiserade informationskategorier som ska tillhandahållas av alla medlemsstater på minst ett av unionens arbetsspråk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen och ge den fullständig och tillförlitlig information om mottagare av EU-medel som förvaltas av medlemsstaterna. Parlamentet beklagar att denna åtgärd inte har genomförts och uppmanar kommissionen att genast genomföra den. Parlamentet beklagar vidare att denna begäran som framförts flera gånger inte har beaktats av kommissionen.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja nödvändig lagstiftning om skydd av visselblåsare, tillgång till information och insyn i lobbyverksamhet, eftersom detta är nödvändigt för att säkerställa civilsamhällets kontroll av regeringarna och EU-institutionerna och underställa deras praxis offentlig granskning, och att använda EU-medlen till stöd för oberoende organisationers arbete på detta område, bland annat för att ge ekonomiskt stöd till gränsöverskridande undersökande journalistik. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja nödvändig lagstiftning om skydd av visselblåsare, tillgång till information och insyn i lobbyverksamhet, eftersom detta är nödvändigt för att säkerställa civilsamhällets kontroll av regeringarna och EU-institutionerna och underställa deras praxis offentlig granskning, och att använda EU-medlen till stöd för oberoende organisationers arbete på detta område, bland annat för att ge ekonomiskt stöd till gränsöverskridande undersökande journalistik.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka sin övervakande roll i fråga om EU-budgetens utgifter med hjälp av revisioner, kontroll- och inspektionsverksamhet, handlingsplaner för korrigerande åtgärder och varningsbrev innan betalningskraven lämnas in. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras myndigheter att intensifiera sina insatser och utnyttja sin potential att upptäcka och rätta till fel innan man begär ersättning från kommissionen, genom att fullt ut utnyttja den information som man har tillgång till. Parlamentet understryker i detta avseende det särskilda värdet av förebyggande åtgärder för att förhindra olagliga utbetalningar och därmed undanröja behovet av efterföljande åtgärder för att återkräva förskingrade medel. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka sin övervakande roll i fråga om EU-budgetens utgifter med hjälp av revisioner, kontroll- och inspektionsverksamhet, handlingsplaner för korrigerande åtgärder och varningsbrev innan betalningskraven lämnas in. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras myndigheter att intensifiera sina insatser och utnyttja sin potential att upptäcka och rätta till fel innan man begär ersättning från kommissionen, genom att fullt ut utnyttja den information som man har tillgång till. Parlamentet understryker i detta avseende det särskilda värdet av förebyggande åtgärder för att förhindra olagliga utbetalningar och därmed undanröja behovet av efterföljande åtgärder för att återkräva förskingrade medel.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiven om offentlig upphandling och direktivet om tilldelning av koncessioner, och gläder sig över att tio medlemsstater redan har vidtagit särskilda åtgärder avseende offentlig upphandling för att motverka korruption och öka insynen och effektiviteten i förvaltningen samt i kontroller och revision. Parlamentet uppmanar kommissionen att börja tillämpa bestämmelserna om offentlig upphandling i syfte att ge nödvändigt stöd till medlemsstaterna genom vägledning, utbyte av bästa praxis och utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt och opartiskt övervaka medlemsstaternas efterlevnad av befintliga direktiv och vid behov inleda överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiven om offentlig upphandling och direktivet om tilldelning av koncessioner, och gläder sig över att tio medlemsstater redan har vidtagit särskilda åtgärder avseende offentlig upphandling för att motverka korruption och öka insynen och effektiviteten i förvaltningen samt i kontroller och revision. Parlamentet uppmanar kommissionen att börja tillämpa bestämmelserna om offentlig upphandling i syfte att ge nödvändigt stöd till medlemsstaterna genom vägledning, utbyte av bästa praxis och utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt och opartiskt övervaka medlemsstaternas efterlevnad av befintliga direktiv och vid behov inleda överträdelseförfaranden.

| 52. | Europaparlamentet noterar omfattningen av oriktigheter och bedrägerier som uppstår till följd av att bestämmelserna om offentlig upphandling inte följs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt införliva i nationell lagstiftning Europaparlamentets och rådets nyligen antagna direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling (8), Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (10), i syfte att ytterligare minska risken för oriktigheter och bedrägerier. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet noterar omfattningen av oriktigheter och bedrägerier som uppstår till följd av att bestämmelserna om offentlig upphandling inte följs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt införliva i nationell lagstiftning Europaparlamentets och rådets nyligen antagna direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling (8), Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (10), i syfte att ytterligare minska risken för oriktigheter och bedrägerier.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett kompetenscentrum för administrativ kapacitetsuppbyggnad till stöd för offentliga myndigheter som förvaltar Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden, liksom införandet av en handlingsplan för offentlig upphandling som kompetenscentrumet utvecklat i samarbete med kommissionens behöriga avdelningar. Parlamentet kräver dock att kommissionen redogör för de konkreta resultat som hittills uppnåtts genom centrumets verksamhet och för genomförandet av nämnda handlingsplan. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett kompetenscentrum för administrativ kapacitetsuppbyggnad till stöd för offentliga myndigheter som förvaltar Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden, liksom införandet av en handlingsplan för offentlig upphandling som kompetenscentrumet utvecklat i samarbete med kommissionens behöriga avdelningar. Parlamentet kräver dock att kommissionen redogör för de konkreta resultat som hittills uppnåtts genom centrumets verksamhet och för genomförandet av nämnda handlingsplan.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att upprätthålla sin strikta politik med avbrott i betalningsfrister och inställande av betalningarna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att upprätthålla sin strikta politik med avbrott i betalningsfrister och inställande av betalningarna.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar rapporten om genomförandet av kommissionens strategi mot bedrägerier och den vägledning som medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter fått avseende genomförandet av relevanta bestämmelser om insatser mot bedrägerier. Parlamentet insisterar dock på att kommissionen i de delegerade akter och genomförandeakter som gäller de europeiska struktur- och investeringsfonderna antar mer förenklade bestämmelser, som underlättar ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande och samtidigt säkerställer att insatserna i kampen mot bedrägerier inte undergrävs av dessa delegerade akter och genomförandeakter. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar rapporten om genomförandet av kommissionens strategi mot bedrägerier och den vägledning som medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter fått avseende genomförandet av relevanta bestämmelser om insatser mot bedrägerier. Parlamentet insisterar dock på att kommissionen i de delegerade akter och genomförandeakter som gäller de europeiska struktur- och investeringsfonderna antar mer förenklade bestämmelser, som underlättar ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande och samtidigt säkerställer att insatserna i kampen mot bedrägerier inte undergrävs av dessa delegerade akter och genomförandeakter.

| 56. | Europaparlamentet gläder sig över inrättandet av sambandscentraler för bedrägeribekämpning i medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.4 i den nya Olaf-förordningen och över att Tyskland på nytt har bekräftat sitt samarbetsavtal med Olaf. Parlamentet noterar att sambandscentralerna för bedrägeribekämpning har som mål att främja ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf, och insisterar på att de medlemsstater som ännu inte har inrättat sambandscentraler för bedrägeribekämpning gör detta utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet förväntar sig att sambandscentralerna för bedrägeribekämpning kommer att främja en bättre rapportering av oriktigheter och bidra till en balanserad tolkning av relevanta EU-rättsakter. Parlamentet är icke desto mindre bekymrat över de betydande skillnader som redan finns mellan de olika sambandscentraler för bedrägeribekämpning som inrättats i medlemsstaterna när det gäller deras funktion, uppgifter och befogenheter samt de avsatta personalresurserna. Parlamentet konstaterar att sambandscentralernas mandat, institutionella ramar och uppgifter inte i detalj fastställs i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, men anser att sambandscentraler för bedrägeribekämpning som är operativt oberoende med ett omfattande mandat, som inkluderar utredningsbefogenheter, utgör en referens som bör utvecklas av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet gläder sig över inrättandet av sambandscentraler för bedrägeribekämpning i medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.4 i den nya Olaf-förordningen och över att Tyskland på nytt har bekräftat sitt samarbetsavtal med Olaf. Parlamentet noterar att sambandscentralerna för bedrägeribekämpning har som mål att främja ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf, och insisterar på att de medlemsstater som ännu inte har inrättat sambandscentraler för bedrägeribekämpning gör detta utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet förväntar sig att sambandscentralerna för bedrägeribekämpning kommer att främja en bättre rapportering av oriktigheter och bidra till en balanserad tolkning av relevanta EU-rättsakter. Parlamentet är icke desto mindre bekymrat över de betydande skillnader som redan finns mellan de olika sambandscentraler för bedrägeribekämpning som inrättats i medlemsstaterna när det gäller deras funktion, uppgifter och befogenheter samt de avsatta personalresurserna. Parlamentet konstaterar att sambandscentralernas mandat, institutionella ramar och uppgifter inte i detalj fastställs i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, men anser att sambandscentraler för bedrägeribekämpning som är operativt oberoende med ett omfattande mandat, som inkluderar utredningsbefogenheter, utgör en referens som bör utvecklas av alla medlemsstater.

| 57. | Europaparlamentet bekräftar kommissionen rapportering om Herkules II-programmets resultat. Parlamentet noterar att 2013 års budget för Herkules II-programmet minskades till 14 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 9,9 miljoner euro i betalningsbemyndiganden jämfört med 2012, vilket ledde till problem med att fullgöra de finansiella åtaganden som gjorts under 2013 och föregående år. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att det från medlemsstaternas sida finns ett stigande intresse för Herkules II-verksamheter, vilket visas av det ständigt växande antalet ansökningar som mottas i samband med ansökningsomgångarna. Parlamentet gläder sig över de positiva resultat som uppnåddes 2013 i till exempel Tyskland, Spanien och Rumänien, tack vare användningen av mycket sofistikerad och transnationellt kompatibel teknisk utrustning, som köpts inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet bekräftar kommissionen rapportering om Herkules II-programmets resultat. Parlamentet noterar att 2013 års budget för Herkules II-programmet minskades till 14 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 9,9 miljoner euro i betalningsbemyndiganden jämfört med 2012, vilket ledde till problem med att fullgöra de finansiella åtaganden som gjorts under 2013 och föregående år. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att det från medlemsstaternas sida finns ett stigande intresse för Herkules II-verksamheter, vilket visas av det ständigt växande antalet ansökningar som mottas i samband med ansökningsomgångarna. Parlamentet gläder sig över de positiva resultat som uppnåddes 2013 i till exempel Tyskland, Spanien och Rumänien, tack vare användningen av mycket sofistikerad och transnationellt kompatibel teknisk utrustning, som köpts inom ramen för programmet.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den förordning som inrättar Herkules III för finansieringsperioden 2014–2020, vilket möjliggör en ökad maximal medfinansieringsprocent för stöd till tekniskt bistånd på 80 procent av de stödberättigade kostnaderna, och upp till 90 procent i undantagsfall och särskilt motiverade fall, i stället för maximalt 50 procent enligt Herkules II-beslutet. Parlamentet noterar att den första ansökningsomgången inleddes framgångsrikt 2014. Parlamentet är dock bekymrat över att programmet redan i hög grad har drabbats av problemet med utestående betalningar, vilket kan få möjliga negativa effekter för finansierade och framtida projekt. Parlamentet påminner om vikten av sunda finansiella instrument, såsom Perikles 2020 och Herkules III, i kampen mot illegala verksamheter som skadar unionens resurser. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av den förordning som inrättar Herkules III för finansieringsperioden 2014–2020, vilket möjliggör en ökad maximal medfinansieringsprocent för stöd till tekniskt bistånd på 80 procent av de stödberättigade kostnaderna, och upp till 90 procent i undantagsfall och särskilt motiverade fall, i stället för maximalt 50 procent enligt Herkules II-beslutet. Parlamentet noterar att den första ansökningsomgången inleddes framgångsrikt 2014. Parlamentet är dock bekymrat över att programmet redan i hög grad har drabbats av problemet med utestående betalningar, vilket kan få möjliga negativa effekter för finansierade och framtida projekt. Parlamentet påminner om vikten av sunda finansiella instrument, såsom Perikles 2020 och Herkules III, i kampen mot illegala verksamheter som skadar unionens resurser.

| 59. | Europaparlamentet gläder sig över det positiva resultatet av många gemensamma tullaktioner, som utförts i samarbete mellan Olaf och medlemsstaterna och tullmyndigheterna i många tredjeländer samt med aktivt stöd från GD Skatter och tullar och tullunionen, Europol och Frontex, och som har utmynnat i beslagtagning av bland annat 68 miljoner smuggelcigaretter, 124 kg kokain och 140 000 liter dieselbränsle. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet gläder sig över det positiva resultatet av många gemensamma tullaktioner, som utförts i samarbete mellan Olaf och medlemsstaterna och tullmyndigheterna i många tredjeländer samt med aktivt stöd från GD Skatter och tullar och tullunionen, Europol och Frontex, och som har utmynnat i beslagtagning av bland annat 68 miljoner smuggelcigaretter, 124 kg kokain och 140 000 liter dieselbränsle.

| 60. | Europaparlamentet noterar att Olaf under 2013 utfärdade 353 rekommendationer till relevanta EU-institutioner, organ, byråer eller till de behöriga nationella myndigheterna avseende administrativa, disciplinära, finansiella eller rättsliga åtgärder, och att cirka 402,8 miljoner euro rekommenderades för återkrav. Parlamentet är bekymrat över att det under perioden 2006–2013 endast väcktes åtal i cirka 54 procent av de fall där Olaf hade utfärdat en rekommendation om rättsliga åtgärder. Parlamentet är vidare bekymrat över att det låga antalet åtal också ger en dålig bild av kvaliteten och användbarheten av Olafs utredningsresultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast förbättra effektiviteten inom Olaf. Parlamentet anser att övervakningskommittén måste göra en fullständig och grundlig översyn av Olafs arbete (utan inblandning i pågående utredningar), och uppmanar därför kommissionen och Olaf att förbättra den nuvarande situationen där övervakningskommittén inte kan uppfylla sitt mandat. Parlamentet beklagar också bristen på information om andelen fällande domar i mål som rör brott mot EU:s budget. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet noterar att Olaf under 2013 utfärdade 353 rekommendationer till relevanta EU-institutioner, organ, byråer eller till de behöriga nationella myndigheterna avseende administrativa, disciplinära, finansiella eller rättsliga åtgärder, och att cirka 402,8 miljoner euro rekommenderades för återkrav. Parlamentet är bekymrat över att det under perioden 2006–2013 endast väcktes åtal i cirka 54 procent av de fall där Olaf hade utfärdat en rekommendation om rättsliga åtgärder. Parlamentet är vidare bekymrat över att det låga antalet åtal också ger en dålig bild av kvaliteten och användbarheten av Olafs utredningsresultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast förbättra effektiviteten inom Olaf. Parlamentet anser att övervakningskommittén måste göra en fullständig och grundlig översyn av Olafs arbete (utan inblandning i pågående utredningar), och uppmanar därför kommissionen och Olaf att förbättra den nuvarande situationen där övervakningskommittén inte kan uppfylla sitt mandat. Parlamentet beklagar också bristen på information om andelen fällande domar i mål som rör brott mot EU:s budget.

III.   
  Utredningar och Olafs roll

| 61. | Europaparlamentet noterar att Olaf, enligt byråns egna uppgifter, under 2013 mottog den största mängd uppgifter som hittills registrerats. Olaf hävdar vidare att man aldrig tidigare utfärdat ett så stort antal rekommendationer. Parlamentet påpekar att beräkningsmetoden för inkommande uppgifter och utfärdade rekommendationer också har ändrats. Parlamentet uppmanar övervakningskommittén att analysera effekterna av dessa uppgiftsändringar och kvaliteten på de rekommendationer som utfärdats av Olaf. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar att Olaf, enligt byråns egna uppgifter, under 2013 mottog den största mängd uppgifter som hittills registrerats. Olaf hävdar vidare att man aldrig tidigare utfärdat ett så stort antal rekommendationer. Parlamentet påpekar att beräkningsmetoden för inkommande uppgifter och utfärdade rekommendationer också har ändrats. Parlamentet uppmanar övervakningskommittén att analysera effekterna av dessa uppgiftsändringar och kvaliteten på de rekommendationer som utfärdats av Olaf.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar Olafs övervakningskommitté att informera parlamentet om varaktigheten för Olafs utredningar och den beräkningsmetod som tillämpats, eftersom denna metod ändrades 2012. Parlamentet påpekar att denna ändring artificiellt kan ge intryck av att utredningarna inte varar så länge som de gör. Parlamentet uppmanar övervakningskommittén att ingående analysera kvaliteten på de uppgifter som lämnas av Olaf, däribland rapporterna till institutionerna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar Olafs övervakningskommitté att informera parlamentet om varaktigheten för Olafs utredningar och den beräkningsmetod som tillämpats, eftersom denna metod ändrades 2012. Parlamentet påpekar att denna ändring artificiellt kan ge intryck av att utredningarna inte varar så länge som de gör. Parlamentet uppmanar övervakningskommittén att ingående analysera kvaliteten på de uppgifter som lämnas av Olaf, däribland rapporterna till institutionerna.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av nya arbetsrutiner mellan Olaf och dess övervakningskommitté, och kräver en snabb lösning av de utestående frågorna mellan dessa två institutioner. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av nya arbetsrutiner mellan Olaf och dess övervakningskommitté, och kräver en snabb lösning av de utestående frågorna mellan dessa två institutioner.

o

o o

| 64. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska revisionsrätten, Olafs övervakningskommitté och Olaf. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska revisionsrätten, Olafs övervakningskommitté och Olaf.

---

(1)  EUT L 84, 20.3.2014, s. 6.

(2)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1.

(3)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 121.

(5)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 62.

(6)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2014)0338.

(8)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(9)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

(10)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 1.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/48

---

P8_TA(2015)0063

2014 års framstegsrapport om Montenegro

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport om Montenegro 2014/2947(RSP))

(2016/C 316/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 och bilagan Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 och bilagan Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet av den 29 mars 2010 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet av den 29 mars 2010 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av resultatet från anslutningskonferensen mellan EU och Montenegro den 16 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från anslutningskonferensen mellan EU och Montenegro den 16 december 2014,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 22 maj 2012 till Europaparlamentet och rådet om Montenegros framsteg med genomförandet av reformer (COM(2012)0222) och av rådets slutsatser av den 26 juni 2012, där det beslutades att anslutningsförhandlingar med Montenegro skulle inledas den 29 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 22 maj 2012 till Europaparlamentet och rådet om Montenegros framsteg med genomförandet av reformer (COM(2012)0222) och av rådets slutsatser av den 26 juni 2012, där det beslutades att anslutningsförhandlingar med Montenegro skulle inledas den 29 juni 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2014Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–15 (COM(2014)0700), åtföljt av kommissionens arbetsdokument SWD(2014)0301 om 2014 års framstegsrapport om Montenegro samt det vägledande strategidokumentet (2014–2020), som antogs den 19 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2014Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–15 (COM(2014)0700), åtföljt av kommissionens arbetsdokument SWD(2014)0301 om 2014 års framstegsrapport om Montenegro samt det vägledande strategidokumentet (2014–2020), som antogs den 19 augusti 2014,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 16 december 2014 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 16 december 2014 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av förklaringen och rekommendationerna från det nionde mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén EU–Montenegro, vilket hölls den 1–2 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen och rekommendationerna från det nionde mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén EU–Montenegro, vilket hölls den 1–2 december 2014,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Montenegro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Montenegro,

| — | med beaktande av det arbete som Charles Tannock uträttat som utrikesutskottets ständige föredragande för Montenegro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som Charles Tannock uträttat som utrikesutskottets ständige föredragande för Montenegro,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Montenegro är för närvarande det enda landet i regionen som öppnar och preliminärt avslutar förhandlingskapitel med EU, vilket är en välkommen utveckling. Denna ledande roll anses innebära ett ökat ansvar både i en regional kontext och vad beträffar utvidgningsprocessen i sin helhet. |
| --- | --- |

A.

Montenegro är för närvarande det enda landet i regionen som öppnar och preliminärt avslutar förhandlingskapitel med EU, vilket är en välkommen utveckling. Denna ledande roll anses innebära ett ökat ansvar både i en regional kontext och vad beträffar utvidgningsprocessen i sin helhet.

| B. | Varje kandidatland bedöms för sig och ytterligare framsteg kommer att vara avhängigt av hur effektivt landets reformstrategier och handlingsplaner genomförs. |
| --- | --- |

B.

Varje kandidatland bedöms för sig och ytterligare framsteg kommer att vara avhängigt av hur effektivt landets reformstrategier och handlingsplaner genomförs.

| C. | Det är viktigt med en bestående dialog och ett konstruktivt samarbete mellan regeringen och oppositionen för att uppnå framsteg i förberedelserna inför anslutningen och för medborgarnas förtroende för valprocessen och de statliga institutionerna. Alla politiska krafter bör fortsatt fokusera på landets EU-anslutningsprocess. |
| --- | --- |

C.

Det är viktigt med en bestående dialog och ett konstruktivt samarbete mellan regeringen och oppositionen för att uppnå framsteg i förberedelserna inför anslutningen och för medborgarnas förtroende för valprocessen och de statliga institutionerna. Alla politiska krafter bör fortsatt fokusera på landets EU-anslutningsprocess.

| D. | Montenegro bör fortsätta att uppvisa goda resultat när det gäller rättsstatsprincipen, vilket är en grundförutsättning för EU-anslutning och för att fullgöra de skyldigheter som ett EU-medlemskap medför. Korruption är fortfarande ett mycket allvarligt problem. |
| --- | --- |

D.

Montenegro bör fortsätta att uppvisa goda resultat när det gäller rättsstatsprincipen, vilket är en grundförutsättning för EU-anslutning och för att fullgöra de skyldigheter som ett EU-medlemskap medför. Korruption är fortfarande ett mycket allvarligt problem.

| E. | Civilsamhället fyller en viktig funktion i processen för reformer och EU-anslutning. |
| --- | --- |

E.

Civilsamhället fyller en viktig funktion i processen för reformer och EU-anslutning.

| F. | Yttrandefrihet och medier ger fortfarande anledning till oro. Det har förekommit nya fall av våld mot medier under rapporteringsperioden, trots uppgifterna om att våldet minskat. De behöriga myndigheterna måste förbättra utredningen och lagföringen av gamla och nya fall och skapa ett positivt klimat där medierna kan verka fritt och oberoende. |
| --- | --- |

F.

Yttrandefrihet och medier ger fortfarande anledning till oro. Det har förekommit nya fall av våld mot medier under rapporteringsperioden, trots uppgifterna om att våldet minskat. De behöriga myndigheterna måste förbättra utredningen och lagföringen av gamla och nya fall och skapa ett positivt klimat där medierna kan verka fritt och oberoende.

| 1. | Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på de framsteg som gjorts i anslutningsförhandlingarna, och noterar att sexton kapitel, inbegripet kapitlen 23, 24 och 31, hittills har öppnats och att två (vetenskap och forskning, utbildning och kultur) preliminärt har avslutats. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på de framsteg som gjorts i anslutningsförhandlingarna, och noterar att sexton kapitel, inbegripet kapitlen 23, 24 och 31, hittills har öppnats och att två (vetenskap och forskning, utbildning och kultur) preliminärt har avslutats.

| 2. | Europaparlamentet vill att man går vidare med anslutningsförhandlingarna, på grundval av genomförda reformer och konkreta resultat, särskilt vad gäller rättsstaten, mediesituationen och kampen mot korruption. Parlamentet välkomnar antagandet den 16 december 2014 av ett antal lagar i linje med handlingsplanen för kapitel 23. Framsteg i förhandlingarna och förbättringar av den strategiska, normativa och institutionella ramen måste åtföljas av verkliga framsteg, varvid fokus bör ligga på genomförande av relevanta handlingsplaner och strategier. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vill att man går vidare med anslutningsförhandlingarna, på grundval av genomförda reformer och konkreta resultat, särskilt vad gäller rättsstaten, mediesituationen och kampen mot korruption. Parlamentet välkomnar antagandet den 16 december 2014 av ett antal lagar i linje med handlingsplanen för kapitel 23. Framsteg i förhandlingarna och förbättringar av den strategiska, normativa och institutionella ramen måste åtföljas av verkliga framsteg, varvid fokus bör ligga på genomförande av relevanta handlingsplaner och strategier.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att förhandlingsstrukturen förstärks ytterligare, bland annat genom inrättandet av rättsstatsrådet. Regeringen uppmanas att öka den interinstitutionella samordningen och att utöka samrådet mellan olika ministerier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att förhandlingsstrukturen förstärks ytterligare, bland annat genom inrättandet av rättsstatsrådet. Regeringen uppmanas att öka den interinstitutionella samordningen och att utöka samrådet mellan olika ministerier.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att reformer relaterade till lagstiftningen utgör kärnan i den europeiska integrationsprocessen och är ett avgörande villkor för framsteg i anslutningssamtalen som helhet. Den politiska viljan är avgörande för att uppnå och vidmakthålla betydande framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, vilket utgör ett lackmustest för rättsväsendets oberoende, effektivitet och professionalitet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar att reformer relaterade till lagstiftningen utgör kärnan i den europeiska integrationsprocessen och är ett avgörande villkor för framsteg i anslutningssamtalen som helhet. Den politiska viljan är avgörande för att uppnå och vidmakthålla betydande framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, vilket utgör ett lackmustest för rättsväsendets oberoende, effektivitet och professionalitet.

| 5. | Europaparlamentet noterar vikten av att garantera delaktighet i reformprocessen med aktivt deltagande från civilsamhället, så att man kan göra de framsteg som krävs i förhandlingarna. En aktivare parlamentarisk granskning krävs i detta hänseende. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar vikten av att garantera delaktighet i reformprocessen med aktivt deltagande från civilsamhället, så att man kan göra de framsteg som krävs i förhandlingarna. En aktivare parlamentarisk granskning krävs i detta hänseende.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av 2014 års handlingsplan för att stärka den parlamentariska granskningen och antagandet av parlamentets etiska regler i december 2014. Parlamentet betonar behovet av att stärka det montenegrinska parlamentets befogenheter och följa upp den tekniska rapport som det montenegrinska parlamentet antog i juli 2013 om anklagelser om att allmänna medel använts felaktigt för partipolitiska ändamål och att den rättsliga uppföljningen inte avslutats. Regeringen uppmanas att ta hänsyn till de relevanta rekommendationer som Montenegros parlament har lagt fram och att förbättra parlamentets tillgång till relevant information. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av 2014 års handlingsplan för att stärka den parlamentariska granskningen och antagandet av parlamentets etiska regler i december 2014. Parlamentet betonar behovet av att stärka det montenegrinska parlamentets befogenheter och följa upp den tekniska rapport som det montenegrinska parlamentet antog i juli 2013 om anklagelser om att allmänna medel använts felaktigt för partipolitiska ändamål och att den rättsliga uppföljningen inte avslutats. Regeringen uppmanas att ta hänsyn till de relevanta rekommendationer som Montenegros parlament har lagt fram och att förbättra parlamentets tillgång till relevant information.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över att det djupt polariserade klimatet i landet ledde till att det största oppositionspartiet bojkottade vissa parlamentariska sessioner, närmare bestämt premiärministerns frågor, och att detta undergräver institutionernas demokratiska funktion. Parlamentet uppmanar därför alla politiska krafter inom både regeringen och oppositionen att fokusera på landets EU-anslutningsprocess och att upprätthålla en bestående dialog och ett konstruktivt samarbete, särskilt inom parlamentet. Stark politisk vilja är nödvändigt för ett framgångsrikt genomförande och för institutionell styrka. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är bekymrat över att det djupt polariserade klimatet i landet ledde till att det största oppositionspartiet bojkottade vissa parlamentariska sessioner, närmare bestämt premiärministerns frågor, och att detta undergräver institutionernas demokratiska funktion. Parlamentet uppmanar därför alla politiska krafter inom både regeringen och oppositionen att fokusera på landets EU-anslutningsprocess och att upprätthålla en bestående dialog och ett konstruktivt samarbete, särskilt inom parlamentet. Stark politisk vilja är nödvändigt för ett framgångsrikt genomförande och för institutionell styrka.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att praktiskt genomföra OSSE/ODIHR:s, Venedigkommissionens och Grecos rekommendationer om valregler i linje med europeisk standard och bästa praxis, däribland rätten att ställa upp som oberoende kandidat, proportionerlig offentlig finansiering för att främja lika villkor för alla kandidater och revision av politiska partier. De lokala valen präglades av anklagelser om valfusk. Detta bör utredas och, där det är nödvändigt, beivras av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att praktiskt genomföra OSSE/ODIHR:s, Venedigkommissionens och Grecos rekommendationer om valregler i linje med europeisk standard och bästa praxis, däribland rätten att ställa upp som oberoende kandidat, proportionerlig offentlig finansiering för att främja lika villkor för alla kandidater och revision av politiska partier. De lokala valen präglades av anklagelser om valfusk. Detta bör utredas och, där det är nödvändigt, beivras av de behöriga myndigheterna.

| 9. | Europaparlamentet framhåller vikten av en tydlig uppdelning mellan stat och partipolitik. Parlamentet välkomnar den nya lag om politisk finansiering som antogs i december 2014 och uppmanar samtliga politiska partier att visa att den har genomförts i praktiken. Syftet bör vara att kraftigt minska utrymmet för felaktig användning av allmänna medel. Det är beklagligt att viktiga delar av relevant lagstiftning antogs utan samförstånd över partigränserna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller vikten av en tydlig uppdelning mellan stat och partipolitik. Parlamentet välkomnar den nya lag om politisk finansiering som antogs i december 2014 och uppmanar samtliga politiska partier att visa att den har genomförts i praktiken. Syftet bör vara att kraftigt minska utrymmet för felaktig användning av allmänna medel. Det är beklagligt att viktiga delar av relevant lagstiftning antogs utan samförstånd över partigränserna.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens starkare fokus på reform av den offentliga förvaltningen i anslutningsprocessen. Parlamentet välkomnar att framsteg sker i detta avseende, men noterar att mer kan göras för att förbättra lagstiftningens och den lokala förvaltningens kvalitet och delar oron över att den offentliga förvaltningen politiseras. Parlamentet efterlyser framsteg vad gäller ökad insyn, effektivitet och ansvarsskyldighet för centrala och lokala myndigheter och ökad samordning mellan dem samt mellan lokala myndigheter, särskilt inom områdena investering, projektplanering och genomförande. Det är mycket viktigt att ta itu med bristande kriterier på områdena rekrytering, uppsägning och utvärdering, frånvaron av prestationsbedömning och svag administrativ kapacitet och kontroll- och inspektionskapacitet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens starkare fokus på reform av den offentliga förvaltningen i anslutningsprocessen. Parlamentet välkomnar att framsteg sker i detta avseende, men noterar att mer kan göras för att förbättra lagstiftningens och den lokala förvaltningens kvalitet och delar oron över att den offentliga förvaltningen politiseras. Parlamentet efterlyser framsteg vad gäller ökad insyn, effektivitet och ansvarsskyldighet för centrala och lokala myndigheter och ökad samordning mellan dem samt mellan lokala myndigheter, särskilt inom områdena investering, projektplanering och genomförande. Det är mycket viktigt att ta itu med bristande kriterier på områdena rekrytering, uppsägning och utvärdering, frånvaron av prestationsbedömning och svag administrativ kapacitet och kontroll- och inspektionskapacitet.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar ytterligare insatser för att stärka ombudsmannens kapacitet i antidiskrimineringsärenden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar ytterligare insatser för att stärka ombudsmannens kapacitet i antidiskrimineringsärenden.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar den nya rättsliga reformstrategin för 2014–2018, och noterar med tillfredsställelse att den relevanta handlingsplanen generellt har genomförs i tid och att den nye riksåklagaren har valts. Parlamentet välkomnar nya rättsliga åtgärder för att öka insynen i valet av riksåklagare. De framsteg som registrerats när det gäller reform av rättsväsendet underlättade öppnandet av fyra ytterligare kapitel vid regeringskonferensen i december 2014. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser för att se över och ytterligare minska antalet fall som väntar på avgörande och handläggningstiderna samt främja författningsdomstolens effektivitet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar den nya rättsliga reformstrategin för 2014–2018, och noterar med tillfredsställelse att den relevanta handlingsplanen generellt har genomförs i tid och att den nye riksåklagaren har valts. Parlamentet välkomnar nya rättsliga åtgärder för att öka insynen i valet av riksåklagare. De framsteg som registrerats när det gäller reform av rättsväsendet underlättade öppnandet av fyra ytterligare kapitel vid regeringskonferensen i december 2014. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser för att se över och ytterligare minska antalet fall som väntar på avgörande och handläggningstiderna samt främja författningsdomstolens effektivitet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros framsteg i genomförandet av reformer för att säkra rättsväsendets oberoende och ökade effektivitet. Parlamentet är fortsatt starkt oroat över otillbörlig påverkan på rättsväsendets oberoende, särskilt vad gäller domares och åklagares rekrytering och karriärutveckling. Urvalskriterierna för utnämningar och befordringar måste förbättras och principerna om laglighet och proportionalitet måste uppfyllas i disciplinära förfaranden. Centrala reformåtgärder behövs för rekrytering, befordran och disciplinära system för domare och åklagare. Parlamentet noterar att vissa av dessa frågor ska hanteras i ett paket organisatoriska lagar för rättsväsendet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar Montenegros framsteg i genomförandet av reformer för att säkra rättsväsendets oberoende och ökade effektivitet. Parlamentet är fortsatt starkt oroat över otillbörlig påverkan på rättsväsendets oberoende, särskilt vad gäller domares och åklagares rekrytering och karriärutveckling. Urvalskriterierna för utnämningar och befordringar måste förbättras och principerna om laglighet och proportionalitet måste uppfyllas i disciplinära förfaranden. Centrala reformåtgärder behövs för rekrytering, befordran och disciplinära system för domare och åklagare. Parlamentet noterar att vissa av dessa frågor ska hanteras i ett paket organisatoriska lagar för rättsväsendet.

| 14. | Europaparlamentet oroas över eftersläpningen av ärenden som väntar på behandling i författningsdomstolen, särskilt sådana som gäller eventuell systematisk kränkning av mänskliga rättigheter, såsom initiativet att undersöka författningsenligheten hos lagen om förseelser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet oroas över eftersläpningen av ärenden som väntar på behandling i författningsdomstolen, särskilt sådana som gäller eventuell systematisk kränkning av mänskliga rättigheter, såsom initiativet att undersöka författningsenligheten hos lagen om förseelser.

| 15. | Europaparlamentet är oroat över att inga seriösa ansträngningar har gjorts för att komma till rätta med straffriheten när det gäller fall av krigsförbrytelser. De behöriga myndigheterna uppmanas att snarast lagföra krigsförbrytelser, även på högsta nivå. Parlamentet uppmanar med kraft de behöriga myndigheterna att effektivt utreda, lagföra, pröva och bestraffa krigsförbrytelser i överensstämmelse med internationella standarder, att se till att domar verkställs och att brottsoffer snabbt får möjlighet till rättslig prövning och skäligt skadestånd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är oroat över att inga seriösa ansträngningar har gjorts för att komma till rätta med straffriheten när det gäller fall av krigsförbrytelser. De behöriga myndigheterna uppmanas att snarast lagföra krigsförbrytelser, även på högsta nivå. Parlamentet uppmanar med kraft de behöriga myndigheterna att effektivt utreda, lagföra, pröva och bestraffa krigsförbrytelser i överensstämmelse med internationella standarder, att se till att domar verkställs och att brottsoffer snabbt får möjlighet till rättslig prövning och skäligt skadestånd.

| 16. | Europaparlamentet är oroat över att trots de betydande finansiella resurser från internationella givare som kanaliserats till myndigheterna har endast begränsade framsteg gjorts i fråga om bekämpning av korruption som utgör ett fortsatt hot mot de demokratiska institutionernas funktion och stabilitet, rättsstaten och den ekonomiska utvecklingen. Parlamentet uppmanar till en mer proaktiv roll för den nationella kommissionen för genomförande av strategin för kampen mot korruption och organiserad brottslighet, vilken utgör den viktigaste enheten för samordning mot korruption. Regeringen, alla delar av det offentliga livet och civilsamhället måste delta mer aktivt och samarbeta mer effektivt för att förhindra korruption, stärka regelverket och skydda visselblåsare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är oroat över att trots de betydande finansiella resurser från internationella givare som kanaliserats till myndigheterna har endast begränsade framsteg gjorts i fråga om bekämpning av korruption som utgör ett fortsatt hot mot de demokratiska institutionernas funktion och stabilitet, rättsstaten och den ekonomiska utvecklingen. Parlamentet uppmanar till en mer proaktiv roll för den nationella kommissionen för genomförande av strategin för kampen mot korruption och organiserad brottslighet, vilken utgör den viktigaste enheten för samordning mot korruption. Regeringen, alla delar av det offentliga livet och civilsamhället måste delta mer aktivt och samarbeta mer effektivt för att förhindra korruption, stärka regelverket och skydda visselblåsare.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att öka åklagarnas, domarnas, polisens och andra rättsvårdande myndigheters kapacitet att åstadkomma goda resultat i fråga om utredningar, åtal och fällande domar på alla nivåer, inbegripet korruptionsmål på hög nivå. Lagarna mot korruption, särskilt i fråga om lobbying, om allmänna administrativa förfaranden och offentlig upphandling bör antas, liksom även ändringarna av lagarna om förhindrande av intressekonflikter. De bör genomföras effektivt för att möjliggöra mer samarbete mellan rättsvårdande myndigheter och ett förbättrat system för kontroll av intressekonflikter och redovisning av tillgångar. Kommissionen uppmanas att noga övervaka genomförandet av dessa lagar. Det är viktigt att stärka institutionerna så att de kan agera mer proaktivt mot korruption och att fullt ut involvera det nya parlamentsutskott som ska granska arbetet inom antikorruptionsbyrån, som bör tilldelas tillräckliga resurser. Parlamentet framhåller att bristerna gällande rättssystemets oberoende och ansvarsutkrävande ännu är mycket oroväckande och utgör ett hinder i kampen mot korruption. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att öka åklagarnas, domarnas, polisens och andra rättsvårdande myndigheters kapacitet att åstadkomma goda resultat i fråga om utredningar, åtal och fällande domar på alla nivåer, inbegripet korruptionsmål på hög nivå. Lagarna mot korruption, särskilt i fråga om lobbying, om allmänna administrativa förfaranden och offentlig upphandling bör antas, liksom även ändringarna av lagarna om förhindrande av intressekonflikter. De bör genomföras effektivt för att möjliggöra mer samarbete mellan rättsvårdande myndigheter och ett förbättrat system för kontroll av intressekonflikter och redovisning av tillgångar. Kommissionen uppmanas att noga övervaka genomförandet av dessa lagar. Det är viktigt att stärka institutionerna så att de kan agera mer proaktivt mot korruption och att fullt ut involvera det nya parlamentsutskott som ska granska arbetet inom antikorruptionsbyrån, som bör tilldelas tillräckliga resurser. Parlamentet framhåller att bristerna gällande rättssystemets oberoende och ansvarsutkrävande ännu är mycket oroväckande och utgör ett hinder i kampen mot korruption.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar även rättsväsendet att arbeta på ett öppnare sätt när det gäller fall av korruption och organiserad brottslighet, särskilt vad gäller offentliggörande av namnen på företag, enskilda och tjänstemän som har dömts för delaktighet i sådana brott. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar även rättsväsendet att arbeta på ett öppnare sätt när det gäller fall av korruption och organiserad brottslighet, särskilt vad gäller offentliggörande av namnen på företag, enskilda och tjänstemän som har dömts för delaktighet i sådana brott.

| 19. | Europaparlamentet noterar att om lagar ändras ofta kan det hindra en effektiv bekämpning av den organiserade brottsligheten. De behöriga myndigheterna bör få ökad kapacitet, framför allt för att utföra komplexa utredningar och behandla svåra mål. Parlamentet välkomnar ändringar i straffrättslagstiftningen för att förhindra och övervaka radikalisering och religiös extremism samt den nya straffrättsliga lagstiftningen som straffbelägger ”utländska stridande”, inklusive jihadister. De behöriga myndigheterna uppmanas att effektivt genomföra relevanta bestämmelser för att förhindra och övervaka potentiella hot mot montegrinska medborgares säkerhet. Parlamentet betonar vikten av att bekämpa alla former av extremism. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att om lagar ändras ofta kan det hindra en effektiv bekämpning av den organiserade brottsligheten. De behöriga myndigheterna bör få ökad kapacitet, framför allt för att utföra komplexa utredningar och behandla svåra mål. Parlamentet välkomnar ändringar i straffrättslagstiftningen för att förhindra och övervaka radikalisering och religiös extremism samt den nya straffrättsliga lagstiftningen som straffbelägger ”utländska stridande”, inklusive jihadister. De behöriga myndigheterna uppmanas att effektivt genomföra relevanta bestämmelser för att förhindra och övervaka potentiella hot mot montegrinska medborgares säkerhet. Parlamentet betonar vikten av att bekämpa alla former av extremism.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av avtalet om operativt och strategiskt samarbete mellan Montenegro och Europol, framstegen i förhandlingarna om slutande av avtalet med Eurojust samt att montenegrinska institutioner har uppnått observatörsstatus inom de relevanta europeiska rättsliga nätverken. Parlamentet uppmuntrar till nära operativt samarbete med relevanta europeiska rättsliga myndigheter, även i fråga om människohandel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av avtalet om operativt och strategiskt samarbete mellan Montenegro och Europol, framstegen i förhandlingarna om slutande av avtalet med Eurojust samt att montenegrinska institutioner har uppnått observatörsstatus inom de relevanta europeiska rättsliga nätverken. Parlamentet uppmuntrar till nära operativt samarbete med relevanta europeiska rättsliga myndigheter, även i fråga om människohandel.

| 21. | Europaparlamentet noterar den senaste tidens ansträngningar att förbättra samrådet med civila samhällsorganisationer för att åstadkomma mer transparens i det politiska beslutsfattandet och lagstiftningsarbetet genom en process som omfattar alla parter. Parlamentet välkomnar offentliga diskussioner om översyn av handlingsplanerna för kapitlen 23 och 24. De behöriga myndigheterna uppmanas att vidareutveckla hållbar offentlig finansiering för civila samhällsorganisationer och en lämplig institutionell ram. Det är glädjande att regeringen har utsett ett nytt råd för utveckling av icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att anpassa den rättsliga ramen och rättspraxisen för att skydda aktivister inom det civila samhället mot angrepp och hat som uppges ha spridits i vissa tidningar och att skapa ett klimat där de kan arbeta utan rädsla för repressalier. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar den senaste tidens ansträngningar att förbättra samrådet med civila samhällsorganisationer för att åstadkomma mer transparens i det politiska beslutsfattandet och lagstiftningsarbetet genom en process som omfattar alla parter. Parlamentet välkomnar offentliga diskussioner om översyn av handlingsplanerna för kapitlen 23 och 24. De behöriga myndigheterna uppmanas att vidareutveckla hållbar offentlig finansiering för civila samhällsorganisationer och en lämplig institutionell ram. Det är glädjande att regeringen har utsett ett nytt råd för utveckling av icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att anpassa den rättsliga ramen och rättspraxisen för att skydda aktivister inom det civila samhället mot angrepp och hat som uppges ha spridits i vissa tidningar och att skapa ett klimat där de kan arbeta utan rädsla för repressalier.

| 22. | Parlamentet erinrar om yttrandefrihetens betydelse som ett av EU:s centrala värden. Fullt oberoende är väsentligt för journalister. Det är mycket oroväckande med den försämrade situationen för mediefriheten och de svaga yrkesmässiga och etiska standarderna bland yrkesverksamma inom medierna i Montenegro. Det är också djupt beklagligt att riktade attacker mot journalister och mediehus fortsätter. Parlamentet noterar att den montenegrinska regeringen har inrättat en kommission för att utreda attacker mot journalister. De behöriga myndigheterna uppmanas att genomföra kommissionens rekommendationer och att konsekvent genomföra åtal och fälla förövarna. Det är mycket viktigt för fördjupade demokratiska standarder att ha oberoende public service-medier med oberoende redaktioner och stabil och hållbar finansiering. Alla som arbetar med politik och medier har ett ansvar för att främja ett klimat där olika åsikter tolereras. Offentliga uttalanden till stöd för mediefrihet bidrar till att skapa ett klimat som främjar respekt för journalister och skydd av dessa. Parlamentet välkomnar överenskommelsen mellan medieföreträdare om att se över de yrkesmässiga etiska reglerna som en första åtgärd för att förbättra mediernas självreglering. Det är nödvändigt att anta en tydlig rättslig ram, där bestämmelser fastställs om ägande och finansiering av medier. |
| --- | --- |

22.

Parlamentet erinrar om yttrandefrihetens betydelse som ett av EU:s centrala värden. Fullt oberoende är väsentligt för journalister. Det är mycket oroväckande med den försämrade situationen för mediefriheten och de svaga yrkesmässiga och etiska standarderna bland yrkesverksamma inom medierna i Montenegro. Det är också djupt beklagligt att riktade attacker mot journalister och mediehus fortsätter. Parlamentet noterar att den montenegrinska regeringen har inrättat en kommission för att utreda attacker mot journalister. De behöriga myndigheterna uppmanas att genomföra kommissionens rekommendationer och att konsekvent genomföra åtal och fälla förövarna. Det är mycket viktigt för fördjupade demokratiska standarder att ha oberoende public service-medier med oberoende redaktioner och stabil och hållbar finansiering. Alla som arbetar med politik och medier har ett ansvar för att främja ett klimat där olika åsikter tolereras. Offentliga uttalanden till stöd för mediefrihet bidrar till att skapa ett klimat som främjar respekt för journalister och skydd av dessa. Parlamentet välkomnar överenskommelsen mellan medieföreträdare om att se över de yrkesmässiga etiska reglerna som en första åtgärd för att förbättra mediernas självreglering. Det är nödvändigt att anta en tydlig rättslig ram, där bestämmelser fastställs om ägande och finansiering av medier.

| 23. | Europaparlamentet anser att en transparent hantering av den tidigare totalitära perioden, inklusive öppnandet av underrättelsetjänstens arkiv, är ett steg mot mer demokratisering, offentlighet och institutionell styrka. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att en transparent hantering av den tidigare totalitära perioden, inklusive öppnandet av underrättelsetjänstens arkiv, är ett steg mot mer demokratisering, offentlighet och institutionell styrka.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar att lagstiftningen mot diskriminering överensstämmer nästan helt med EU:s regelverk och uppmanar myndigheterna att ta itu med kvarvarande brister i fråga om rasdiskriminering och bestämmelserna om sanktioner. Myndigheterna uppmanas att tillhandahålla alla nödvändiga finansiella och administrativa resurser till rådet mot diskriminering. Vissa framsteg har gjorts vad gäller romers sociala integration och utbildning, men antalet skolavhopp och den låga andelen romska elever bland den totala mängden elever ger anledning till oro. Initiativ för bostäder, hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättning för den romska befolkningen bör främjas, liksom ökad delaktighet för romska kvinnor och utbildning av kvinnliga romska elever. Det är glädjande med de behöriga myndigheternas insatser för att skydda hbti-rättigheter under den andra pridefestivalen som hölls utan incidenter. Det är dock oroande att attackerna mot hbti-personer och hbti-aktivister har fortsatt. Parlamentet uppmanar med kraft både politiker och aktörer inom det civila samhället att motverka en utbredd fientlighet och utbrett våld mot sexuella minoriteter, särskilt genom insatser för att utbilda och informera allmänheten för att bidra till ändrade attityder och genom att utbilda polis, åklagare och domare. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar att lagstiftningen mot diskriminering överensstämmer nästan helt med EU:s regelverk och uppmanar myndigheterna att ta itu med kvarvarande brister i fråga om rasdiskriminering och bestämmelserna om sanktioner. Myndigheterna uppmanas att tillhandahålla alla nödvändiga finansiella och administrativa resurser till rådet mot diskriminering. Vissa framsteg har gjorts vad gäller romers sociala integration och utbildning, men antalet skolavhopp och den låga andelen romska elever bland den totala mängden elever ger anledning till oro. Initiativ för bostäder, hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättning för den romska befolkningen bör främjas, liksom ökad delaktighet för romska kvinnor och utbildning av kvinnliga romska elever. Det är glädjande med de behöriga myndigheternas insatser för att skydda hbti-rättigheter under den andra pridefestivalen som hölls utan incidenter. Det är dock oroande att attackerna mot hbti-personer och hbti-aktivister har fortsatt. Parlamentet uppmanar med kraft både politiker och aktörer inom det civila samhället att motverka en utbredd fientlighet och utbrett våld mot sexuella minoriteter, särskilt genom insatser för att utbilda och informera allmänheten för att bidra till ändrade attityder och genom att utbilda polis, åklagare och domare.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar förbättringar av den rättsliga ramen när det gäller rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, men noterar att ytterligare åtgärder behövs för att uppfylla EU:s regelverk. Parlamentet uppmanar regeringen att påskynda framstegen med att öka tillgängligheten till byggnader för personer med funktionsnedsättning och beklagar att merparten av statliga och lokala institutioner, inklusive de utvalda prioriterade byggnaderna (såsom parlamentet och domstolarna), ännu inte är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet är fortsatt oroat över den höga andel elever med funktionsnedsättning som avslutar sin utbildning i förtid efter inledande grundskola och efter gymnasiet. Det är viktigt med en tillräcklig insyn i fonden för yrkesrehabilitering och sysselsättning för personer med funktionsnedsättning och denna fonds utgifter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar förbättringar av den rättsliga ramen när det gäller rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, men noterar att ytterligare åtgärder behövs för att uppfylla EU:s regelverk. Parlamentet uppmanar regeringen att påskynda framstegen med att öka tillgängligheten till byggnader för personer med funktionsnedsättning och beklagar att merparten av statliga och lokala institutioner, inklusive de utvalda prioriterade byggnaderna (såsom parlamentet och domstolarna), ännu inte är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet är fortsatt oroat över den höga andel elever med funktionsnedsättning som avslutar sin utbildning i förtid efter inledande grundskola och efter gymnasiet. Det är viktigt med en tillräcklig insyn i fonden för yrkesrehabilitering och sysselsättning för personer med funktionsnedsättning och denna fonds utgifter.

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av att ytterligare stärka genomförandet och uppföljningen av barnrelaterad lagstiftning och politik, och att tillhandahålla tillfredsställande kapacitet. Utbildningskvaliteten för alla barn bör förbättras och ytterligare insatser behövs till stöd för utsatta barn. Det är mycket viktigt att även reformen av ungdomsrättsvården utsträcks till barn, beträffande administrativa, civila och straffrättsliga förfaranden, för att främja en större möjlighet till rättslig prövning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar behovet av att ytterligare stärka genomförandet och uppföljningen av barnrelaterad lagstiftning och politik, och att tillhandahålla tillfredsställande kapacitet. Utbildningskvaliteten för alla barn bör förbättras och ytterligare insatser behövs till stöd för utsatta barn. Det är mycket viktigt att även reformen av ungdomsrättsvården utsträcks till barn, beträffande administrativa, civila och straffrättsliga förfaranden, för att främja en större möjlighet till rättslig prövning.

| 27. | Europaparlamentet oroas över att framstegen fortfarande är begränsade vad gäller kvinnors rättigheter, jämställdhet, kvinnors representation i politiken och på arbetsmarknaden samt bekämpningen av våld i hemmet. Det är i detta avseende nödvändigt att påskynda framstegen vad gäller kvinnors rättigheter, jämställdhet, kvinnors representation i politiken och på arbetsmarknaden samt bekämpning av våld i hemmet. I detta hänseende behövs större delaktighet från parlamentet, mer strukturerat samarbete med civilsamhället samt förbättrad institutionell kapacitet, inbegripet bättre samarbete mellan socialtjänst och rättsvårdande myndigheter. De utsatta har rätt att stå i centrum för alla åtgärder och tillbörlig aktsamhet bör visas när det gäller att förebygga, utreda, bestraffa och erbjuda skadestånd för våld i hemmet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet oroas över att framstegen fortfarande är begränsade vad gäller kvinnors rättigheter, jämställdhet, kvinnors representation i politiken och på arbetsmarknaden samt bekämpningen av våld i hemmet. Det är i detta avseende nödvändigt att påskynda framstegen vad gäller kvinnors rättigheter, jämställdhet, kvinnors representation i politiken och på arbetsmarknaden samt bekämpning av våld i hemmet. I detta hänseende behövs större delaktighet från parlamentet, mer strukturerat samarbete med civilsamhället samt förbättrad institutionell kapacitet, inbegripet bättre samarbete mellan socialtjänst och rättsvårdande myndigheter. De utsatta har rätt att stå i centrum för alla åtgärder och tillbörlig aktsamhet bör visas när det gäller att förebygga, utreda, bestraffa och erbjuda skadestånd för våld i hemmet.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros politik för att skapa ett tolerant och inkluderande klimat för alla nationella minoriteter. De montenegrinska myndigheterna uppmanas eftertryckligt att ytterligare skydda regionen Boka Kotorskas multinationella identitet och öka regionens kulturella och ekonomiska samarbete med angränsande EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar Montenegros politik för att skapa ett tolerant och inkluderande klimat för alla nationella minoriteter. De montenegrinska myndigheterna uppmanas eftertryckligt att ytterligare skydda regionen Boka Kotorskas multinationella identitet och öka regionens kulturella och ekonomiska samarbete med angränsande EU-medlemsstater.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet fortsätter att garanteras och upprätthållas. Spänningar kvarstår mellan den serbiska och den montenegrinska ortodoxa kyrkan, särskilt i egendomsfrågor. Parlamentet uppmanar till att en ny lag antas om rättslig status för religiösa samfund. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet fortsätter att garanteras och upprätthållas. Spänningar kvarstår mellan den serbiska och den montenegrinska ortodoxa kyrkan, särskilt i egendomsfrågor. Parlamentet uppmanar till att en ny lag antas om rättslig status för religiösa samfund.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar regeringen att genomföra hållbara ekonomiska reformer, inbegripet bestämmelser om mekanismer för icke-konkurrens, för att främja konkurrenskraften och överbrygga strukturella svagheter. Regeringen uppmanas också att motverka den utbredda informella sektorn och att generellt förbättra företagsklimatet. Dialogen mellan arbetsmarknadens olika parter bör stärkas. Parlamentet efterlyser dessutom förstärkt kapacitet, inklusive delaktighet i offentligt samråd, när det gäller utformningen av en ekonomisk politik och samordning för att minska regionala skillnader. Skatteundandragandet måste bekämpas effektivt. Det är oroväckande att rättslig oklarhet kring tillståndsgivning, skatteförvaltningsförfaranden och kontroll av att avtal följs kan innebära risker för ekonomiska aktörer och undergräva Montenegros kapacitet att locka till sig utländska investeringar. Kommersiella tvister med utländska investerare som är av avgörande betydelse för Montenegros ekonomi måste lösas snarast. Det är också oroväckande med bristen på påtagliga förbättringar vad gäller situationen på arbetsmarknaden och den fortsatt höga ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten och det behövs därför aktiva arbetsmarknadsåtgärder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar regeringen att genomföra hållbara ekonomiska reformer, inbegripet bestämmelser om mekanismer för icke-konkurrens, för att främja konkurrenskraften och överbrygga strukturella svagheter. Regeringen uppmanas också att motverka den utbredda informella sektorn och att generellt förbättra företagsklimatet. Dialogen mellan arbetsmarknadens olika parter bör stärkas. Parlamentet efterlyser dessutom förstärkt kapacitet, inklusive delaktighet i offentligt samråd, när det gäller utformningen av en ekonomisk politik och samordning för att minska regionala skillnader. Skatteundandragandet måste bekämpas effektivt. Det är oroväckande att rättslig oklarhet kring tillståndsgivning, skatteförvaltningsförfaranden och kontroll av att avtal följs kan innebära risker för ekonomiska aktörer och undergräva Montenegros kapacitet att locka till sig utländska investeringar. Kommersiella tvister med utländska investerare som är av avgörande betydelse för Montenegros ekonomi måste lösas snarast. Det är också oroväckande med bristen på påtagliga förbättringar vad gäller situationen på arbetsmarknaden och den fortsatt höga ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten och det behövs därför aktiva arbetsmarknadsåtgärder.

| 31. | Europaparlamentet noterar att dialogen mellan arbetsmarknadens parter fortfarande är otillräcklig och uppmanar till en ytterligare förstärkning av rätten att bilda nya fackliga organisationer. Parlamentet välkomnar ändringar av arbetsrätten för att reglera anställdas rättigheter vid konkurser. Regeringen uppmanas att påskynda arbetet med sitt första program för sysselsättning och sociala reformer, i syfte att kartlägga och ta itu med Montenegros viktigaste utmaningar inom sysselsättningspolitik, social integrering och fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att dialogen mellan arbetsmarknadens parter fortfarande är otillräcklig och uppmanar till en ytterligare förstärkning av rätten att bilda nya fackliga organisationer. Parlamentet välkomnar ändringar av arbetsrätten för att reglera anställdas rättigheter vid konkurser. Regeringen uppmanas att påskynda arbetet med sitt första program för sysselsättning och sociala reformer, i syfte att kartlägga och ta itu med Montenegros viktigaste utmaningar inom sysselsättningspolitik, social integrering och fattigdomsbekämpning.

| 32. | Europaparlamentet berömmer genomförandet av småföretagsakten samt anslutningen till EU:s program Cosme (Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-Sized Enterprises). Den offentliga sektorns stödprogram för små och medelstora företag bör påskyndas, eftersom små och medelstora företag är en av de främsta pådrivande krafterna för ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet berömmer genomförandet av småföretagsakten samt anslutningen till EU:s program Cosme (Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-Sized Enterprises). Den offentliga sektorns stödprogram för små och medelstora företag bör påskyndas, eftersom små och medelstora företag är en av de främsta pådrivande krafterna för ekonomisk utveckling.

| 33. | Europaparlamentet är fortsatt allvarligt oroat över fördröjningen av beslutet om konkursförfarandet för Montenegros största industritillverkare, aluminiumindustrin KAP, vilket strider mot landets skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. Regeringen och berörda parter uppmanas att hitta en hållbar lösning för KAP, i överensstämmelse med avtalets regler för statsstöd och baserat på öppenhet och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är fortsatt allvarligt oroat över fördröjningen av beslutet om konkursförfarandet för Montenegros största industritillverkare, aluminiumindustrin KAP, vilket strider mot landets skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. Regeringen och berörda parter uppmanas att hitta en hållbar lösning för KAP, i överensstämmelse med avtalets regler för statsstöd och baserat på öppenhet och rättsstatsprincipen.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att Montenegro inte har beaktat det cypriotiska domstolsföreläggandet beträffande försäljningen av KAP och uppmanar Montenegro att till fullo erkänna relevanta beslut från EU-medlemsstaternas rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet beklagar att Montenegro inte har beaktat det cypriotiska domstolsföreläggandet beträffande försäljningen av KAP och uppmanar Montenegro att till fullo erkänna relevanta beslut från EU-medlemsstaternas rättsliga myndigheter.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar Montenegro att fortsatt göra framsteg när det gäller miljöskydd och klimatförändringar genom att stärka den administrativa kapaciteten, utveckla en hållbar energipolitik och främja en miljövänlig ekonomisk modell som stimulerar investeringar, för att regelverket på miljö- och klimatområdet ska följas. Parlamentet erinrar om behovet av att utarbeta en nationell energistrategi som tar hänsyn till de många olika förnybara energikällorna och behovet av att respektera naturarvet och skyddade och internationellt erkända områden. Det är angeläget med samråd om gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar Montenegro att fortsatt göra framsteg när det gäller miljöskydd och klimatförändringar genom att stärka den administrativa kapaciteten, utveckla en hållbar energipolitik och främja en miljövänlig ekonomisk modell som stimulerar investeringar, för att regelverket på miljö- och klimatområdet ska följas. Parlamentet erinrar om behovet av att utarbeta en nationell energistrategi som tar hänsyn till de många olika förnybara energikällorna och behovet av att respektera naturarvet och skyddade och internationellt erkända områden. Det är angeläget med samråd om gränsöverskridande projekt.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser en långsiktig planering av turismen utmed kusterna och inrättandet av starka mekanismer för att förhindra miljöförstöring och korruption i samband med fysisk planering och byggande. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser en långsiktig planering av turismen utmed kusterna och inrättandet av starka mekanismer för att förhindra miljöförstöring och korruption i samband med fysisk planering och byggande.

| 37. | Europaparlamentet lovordar Montenegros proaktiva deltagande och konstruktiva roll när det gäller regionalt och internationellt samarbete samt i regionala försoningsinitiativ. Regeringen gratuleras till att fullt ut ha anpassat sig till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och myndigheterna uppmuntras att fortsätta anpassa landets utrikespolitik till EU:s utrikespolitik, särskilt i den aktuella situationen med internationella terroristhot. Regeringen gratuleras också till att vara den enda EU-kandidaten på västra Balkan tillsammans med Albanien som fullt ut anpassat sig till EU:s ståndpunkter och beslut i fråga om situationen i Ukraina. Montenegros myndigheter uppmanas att utöka samarbetet med internationella politiska och ekonomiska partner för att stärka landets motståndskraft mot externa påtryckningar och försök att destabilisera landet och regionen. Parlamentet välkomnar landets deltagande i EU:s, Natos och FN:s civila och militära uppdrag. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet lovordar Montenegros proaktiva deltagande och konstruktiva roll när det gäller regionalt och internationellt samarbete samt i regionala försoningsinitiativ. Regeringen gratuleras till att fullt ut ha anpassat sig till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och myndigheterna uppmuntras att fortsätta anpassa landets utrikespolitik till EU:s utrikespolitik, särskilt i den aktuella situationen med internationella terroristhot. Regeringen gratuleras också till att vara den enda EU-kandidaten på västra Balkan tillsammans med Albanien som fullt ut anpassat sig till EU:s ståndpunkter och beslut i fråga om situationen i Ukraina. Montenegros myndigheter uppmanas att utöka samarbetet med internationella politiska och ekonomiska partner för att stärka landets motståndskraft mot externa påtryckningar och försök att destabilisera landet och regionen. Parlamentet välkomnar landets deltagande i EU:s, Natos och FN:s civila och militära uppdrag.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar alla Natomedlemsstater, och särskilt de EU-medlemsstater som tillhör Nato, att aktivt stödja Montenegros anslutning till Natoalliansen för att skapa större säkerhet vid Adriatiska havet, där alla andra länder redan är Natomedlemmar, och därmed öka säkerheten i regionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar alla Natomedlemsstater, och särskilt de EU-medlemsstater som tillhör Nato, att aktivt stödja Montenegros anslutning till Natoalliansen för att skapa större säkerhet vid Adriatiska havet, där alla andra länder redan är Natomedlemmar, och därmed öka säkerheten i regionen.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar Montenegro att behandla olösta bilaterala frågor med grannländerna så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen, i en konstruktiv anda präglad av grannsämja. Parlamentet upprepar att det är nödvändigt att snabbt lösa de fortfarande olösta gränskonflikterna och successionsfrågorna med Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Kosovo. Parlamentet uppmanar till ytterligare samarbete med grannländerna genom erfarenhetsutbyte av anslutningsförhandlingarna. Parlamentet välkomnar Montenegros observatörsstatus i energistadgefördraget. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar Montenegro att behandla olösta bilaterala frågor med grannländerna så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen, i en konstruktiv anda präglad av grannsämja. Parlamentet upprepar att det är nödvändigt att snabbt lösa de fortfarande olösta gränskonflikterna och successionsfrågorna med Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Kosovo. Parlamentet uppmanar till ytterligare samarbete med grannländerna genom erfarenhetsutbyte av anslutningsförhandlingarna. Parlamentet välkomnar Montenegros observatörsstatus i energistadgefördraget.

| 40. | Europaparlamentet framhåller att gränsfrågan med Kroatien måste lösas utan dröjsmål genom en ömsesidig överenskommelse. Om en ömsesidig överenskommelse skulle visa sig vara omöjlig bör tvisten avgörs vid Internationella domstolen i Haag, i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller att gränsfrågan med Kroatien måste lösas utan dröjsmål genom en ömsesidig överenskommelse. Om en ömsesidig överenskommelse skulle visa sig vara omöjlig bör tvisten avgörs vid Internationella domstolen i Haag, i enlighet med internationell rätt.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Montenegros regering och parlament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Montenegros regering och parlament.

---

(1)  EUT L 108, 29.4.2010, s. 3.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/54

---

P8_TA(2015)0064

2014 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2014/2948(RSP))

(2016/C 316/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att bevilja landet status som kandidatland för EU-medlemskap samt dess slutsatser av den 17 december 2013, liksom av rådets slutsatser av den 16 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att bevilja landet status som kandidatland för EU-medlemskap samt dess slutsatser av den 17 december 2013, liksom av rådets slutsatser av den 16 december 2014,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan,

| — | med beaktande av det elfte mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan landet och EU den 23 juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det elfte mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan landet och EU den 23 juli 2014,

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport (SWD(2014)0303) och dess meddelande av den 8 oktober 2014 Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–15 (COM(2014)0700) samt dess vägledande strategidokument (2014–2020), som antogs den 19 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport (SWD(2014)0303) och dess meddelande av den 8 oktober 2014 Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–15 (COM(2014)0700) samt dess vägledande strategidokument (2014–2020), som antogs den 19 augusti 2014,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993),

| — | med beaktande av Internationella domstolens dom om tillämpningen av interimsavtalet av den 13 september 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella domstolens dom om tillämpningen av interimsavtalet av den 13 september 1995,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens utlåtande om de sju tilläggen till landets grundlag, som antogs den 10 och 11 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens utlåtande om de sju tilläggen till landets grundlag, som antogs den 10 och 11 oktober 2014,

| — | med beaktande av slutsatserna från OSSE/ODIHR:s internationella valobservatörsuppdrag, som genomfördes vid president- och det tidiga parlamentsvalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från OSSE/ODIHR:s internationella valobservatörsuppdrag, som genomfördes vid president- och det tidiga parlamentsvalet,

| — | med beaktande av det tolfte mötet i den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien den 26–27 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tolfte mötet i den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien den 26–27 november 2014,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner,

| — | med beaktande av det arbete som Ivo Vajgl uträttat som utrikesutskottets ständige föredragande för landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som Ivo Vajgl uträttat som utrikesutskottets ständige föredragande för landet,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har varit ett kandidatland i nio år och är det land som kommit längst med anpassningen till unionens regelverk. |
| --- | --- |

A.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har varit ett kandidatland i nio år och är det land som kommit längst med anpassningen till unionens regelverk.

| B. | Kommissionen har för sjätte gången i rad rekommenderat rådet att inleda förhandlingar. Landet är redo att förhandla med EU. Under de åtta senaste åren har Europaparlamentet upprepade gånger begärt att anslutningsförhandlingar ska inledas med landet. Om inledandet av förhandlingar försenas ytterligare kan det få ogynnsamma effekter för reformprocesserna i landet och för EU:s trovärdighet i regionen. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har för sjätte gången i rad rekommenderat rådet att inleda förhandlingar. Landet är redo att förhandla med EU. Under de åtta senaste åren har Europaparlamentet upprepade gånger begärt att anslutningsförhandlingar ska inledas med landet. Om inledandet av förhandlingar försenas ytterligare kan det få ogynnsamma effekter för reformprocesserna i landet och för EU:s trovärdighet i regionen.

| C. | Rådet har blockerat landet från att gå vidare till nästa steg i anslutningsprocessen på grund av den olösta namnkonflikten med Grekland. Det är inte meningen att bilaterala frågor ska lägga hinder i vägen för anslutningsförhandlingar med EU. Bristen på framsteg i processen för integration i EU kan öka kostnaderna för regional stabilitet, påverka EU:s trovärdighet och leda till att landets demokratiska standard sänks. |
| --- | --- |

C.

Rådet har blockerat landet från att gå vidare till nästa steg i anslutningsprocessen på grund av den olösta namnkonflikten med Grekland. Det är inte meningen att bilaterala frågor ska lägga hinder i vägen för anslutningsförhandlingar med EU. Bristen på framsteg i processen för integration i EU kan öka kostnaderna för regional stabilitet, påverka EU:s trovärdighet och leda till att landets demokratiska standard sänks.

| D. | Denna ytterligare försening bidrar till den makedonska allmänhetens växande frustration över dödläget i EU:s integrationsprocess och riskerar att förvärra inhemska problem och inre spänningar. |
| --- | --- |

D.

Denna ytterligare försening bidrar till den makedonska allmänhetens växande frustration över dödläget i EU:s integrationsprocess och riskerar att förvärra inhemska problem och inre spänningar.

| E. | Varje (potentiellt) kandidatland ska bedömas utifrån sina egna förtjänster, och tidsplanen för anslutningen avgörs av hur snabbt nödvändiga reformer genomförs och vilken kvalitet de har. |
| --- | --- |

E.

Varje (potentiellt) kandidatland ska bedömas utifrån sina egna förtjänster, och tidsplanen för anslutningen avgörs av hur snabbt nödvändiga reformer genomförs och vilken kvalitet de har.

| F. | Bilaterala frågor bör lösas i en konstruktiv anda så tidigt som möjligt med beaktande av FN:s och EU:s principer och värden. |
| --- | --- |

F.

Bilaterala frågor bör lösas i en konstruktiv anda så tidigt som möjligt med beaktande av FN:s och EU:s principer och värden.

| G. | Bristen på en konstruktiv och inkluderande dialog mellan regeringen och oppositionen samt oppositionens bojkott efter valet har drabbat det parlamentariska arbetet hårt. Både regering och opposition har ett delat ansvar för att säkerställa ett stabilt politiskt samarbete, vilket är avgörande för landets demokratiska utveckling och den europeiska agendan. Valen ägde rum under ensidig mediebevakning och i en miljö av otillräcklig åtskillnad mellan statlig och partipolitisk verksamhet. |
| --- | --- |

G.

Bristen på en konstruktiv och inkluderande dialog mellan regeringen och oppositionen samt oppositionens bojkott efter valet har drabbat det parlamentariska arbetet hårt. Både regering och opposition har ett delat ansvar för att säkerställa ett stabilt politiskt samarbete, vilket är avgörande för landets demokratiska utveckling och den europeiska agendan. Valen ägde rum under ensidig mediebevakning och i en miljö av otillräcklig åtskillnad mellan statlig och partipolitisk verksamhet.

| H. | Vid det tolfte mötet i den gemensamma parlamentarikerkommittén kunde ingen gemensam rekommendation antas. En fullt fungerande gemensam parlamentarikerkommitté är avgörande för att säkerställa parlamentarisk kontroll under anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

H.

Vid det tolfte mötet i den gemensamma parlamentarikerkommittén kunde ingen gemensam rekommendation antas. En fullt fungerande gemensam parlamentarikerkommitté är avgörande för att säkerställa parlamentarisk kontroll under anslutningsprocessen.

| I. | Rättsstaten, mediernas frihet, regionalt samarbete och goda grannförbindelser är väsentliga delar av EU:s utvidgningsprocess. |
| --- | --- |

I.

Rättsstaten, mediernas frihet, regionalt samarbete och goda grannförbindelser är väsentliga delar av EU:s utvidgningsprocess.

| J. | Korruptionen och den organiserade brottsligheten är fortfarande allvarliga problem. Yttrandefriheten och mediernas oberoende är fortsatt hotade. |
| --- | --- |

J.

Korruptionen och den organiserade brottsligheten är fortfarande allvarliga problem. Yttrandefriheten och mediernas oberoende är fortsatt hotade.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet, för nionde gången i rad, att utan ytterligare dröjsmål fastställa ett datum för när anslutningsförhandlingar ska inledas, i syfte att inte tappa fart och att främja reformer i anslutning till EU:s regelverk och stärka den demokratiska processen. Namnfrågan, som är en bilateral fråga, får inte hindra ett inledande av anslutningsförhandlingar, men bör vara utredd innan anslutningsprocessen avslutas. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens bedömning om att parternas oförmåga att nå en kompromiss efter nästan två årtionden av samtal under medling har en direkt och negativ inverkan på landets och dess folks europeiska strävanden. Parlamentet uppmanar båda regeringarna att vidta konkreta åtgärder som syftar till en ömsesidigt godtagbar lösning. Parlamentet upprepar betydelsen och behovet av ett konstruktivt synsätt på utmaningar med grannländer i dessa bilaterala frågor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet, för nionde gången i rad, att utan ytterligare dröjsmål fastställa ett datum för när anslutningsförhandlingar ska inledas, i syfte att inte tappa fart och att främja reformer i anslutning till EU:s regelverk och stärka den demokratiska processen. Namnfrågan, som är en bilateral fråga, får inte hindra ett inledande av anslutningsförhandlingar, men bör vara utredd innan anslutningsprocessen avslutas. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens bedömning om att parternas oförmåga att nå en kompromiss efter nästan två årtionden av samtal under medling har en direkt och negativ inverkan på landets och dess folks europeiska strävanden. Parlamentet uppmanar båda regeringarna att vidta konkreta åtgärder som syftar till en ömsesidigt godtagbar lösning. Parlamentet upprepar betydelsen och behovet av ett konstruktivt synsätt på utmaningar med grannländer i dessa bilaterala frågor.

| 2. | Europaparlamentet påminner om medlemsstaternas löfte att återkomma till frågan under 2015 i syfte att inleda anslutningsförhandlingar. Parlamentet anser att inledandet av förhandlingar med EU bara kan inverka positivt på insatser för att lösa bilaterala tvister och driva på fortsatta synnerligen nödvändiga reformer, särskilt beträffande rättsstaten, rättsväsendets oberoende och kampen mot korruption. Om inledandet av förhandlingarna fortsätter att fördröjas medför det en ökande och oförutsägbar kostnad för landet och för den regionala stabiliteten. Parlamentet betonar att en ytterligare förlängning av dödläget urholkar trovärdigheten och slagkraften för EU:s utvidgningspolitik och unionens ställning i regionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om medlemsstaternas löfte att återkomma till frågan under 2015 i syfte att inleda anslutningsförhandlingar. Parlamentet anser att inledandet av förhandlingar med EU bara kan inverka positivt på insatser för att lösa bilaterala tvister och driva på fortsatta synnerligen nödvändiga reformer, särskilt beträffande rättsstaten, rättsväsendets oberoende och kampen mot korruption. Om inledandet av förhandlingarna fortsätter att fördröjas medför det en ökande och oförutsägbar kostnad för landet och för den regionala stabiliteten. Parlamentet betonar att en ytterligare förlängning av dödläget urholkar trovärdigheten och slagkraften för EU:s utvidgningspolitik och unionens ställning i regionen.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att bilaterala frågor inte får utnyttjas för att hindra anslutningsprocessen. Parlamentet anser att bilaterala frågor inte bör utgöra hinder för den officiella inledningen av anslutningsförhandlingarna, men bör tas upp så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen. Parlamentet är medvetet om den ena av parternas bristande efterlevnad av Internationella domstolens dom av den 5 december 2011 angående tillämpningen av interimsavtalet från september 1995. Parlamentet uppmanar Grekland att bekräfta sitt åtagande i Thessalonikiagendan från 2003 och att skapa ett positivt klimat för att lösa bilaterala meningsskiljaktigheter i överensstämmelse med europeiska värderingar och principer. Parlamentet efterlyser ytterligare framsteg, inbegripet i kontakterna på hög nivå mellan regeringarna och i de bilaterala förbindelserna med Bulgarien, i syfte att förhandla fram ett avtal om goda grannförbindelser som skulle omfatta gemensamma frågor. Parlamentet framhåller återigen sin oro över användningen av historiska argument i den nuvarande debatten med grannländerna, och välkomnar alla insatser för att tillsammans fira gemensamma historiska händelser med grannländer i EU. Parlamentet anser att det skulle kunna bidra till en bättre förståelse av historien och goda grannförbindelser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att bilaterala frågor inte får utnyttjas för att hindra anslutningsprocessen. Parlamentet anser att bilaterala frågor inte bör utgöra hinder för den officiella inledningen av anslutningsförhandlingarna, men bör tas upp så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen. Parlamentet är medvetet om den ena av parternas bristande efterlevnad av Internationella domstolens dom av den 5 december 2011 angående tillämpningen av interimsavtalet från september 1995. Parlamentet uppmanar Grekland att bekräfta sitt åtagande i Thessalonikiagendan från 2003 och att skapa ett positivt klimat för att lösa bilaterala meningsskiljaktigheter i överensstämmelse med europeiska värderingar och principer. Parlamentet efterlyser ytterligare framsteg, inbegripet i kontakterna på hög nivå mellan regeringarna och i de bilaterala förbindelserna med Bulgarien, i syfte att förhandla fram ett avtal om goda grannförbindelser som skulle omfatta gemensamma frågor. Parlamentet framhåller återigen sin oro över användningen av historiska argument i den nuvarande debatten med grannländerna, och välkomnar alla insatser för att tillsammans fira gemensamma historiska händelser med grannländer i EU. Parlamentet anser att det skulle kunna bidra till en bättre förståelse av historien och goda grannförbindelser.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser ett mer aktivt engagemang från EU:s sida i namnfrågan, och stöder ett proaktivt angreppssätt bland EU:s politiska ledare. Parlamentet uppmanar den nya vice ordföranden/höga representanten att ta fram nya initiativ för att övervinna det rådande dödläget och att i samarbete med FN:s särskilde representant arbeta för en ömsesidigt godtagbar lösning. Parlamentet uppmanar rådet att under det första halvåret 2015 genomföra en grundlig diskussion om de makedonska utsikterna till EU-anslutning. Parlamentet insisterar på att alla kandidatländer och potentiella kandidatländer måste behandlas utifrån sina egna förtjänster i integrationsprocessen. Parlamentet anser att en fortsatt anslutningsdialog på hög nivå med kommissionen skulle bidra med bättre kvalitet till reformprocessen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet efterlyser ett mer aktivt engagemang från EU:s sida i namnfrågan, och stöder ett proaktivt angreppssätt bland EU:s politiska ledare. Parlamentet uppmanar den nya vice ordföranden/höga representanten att ta fram nya initiativ för att övervinna det rådande dödläget och att i samarbete med FN:s särskilde representant arbeta för en ömsesidigt godtagbar lösning. Parlamentet uppmanar rådet att under det första halvåret 2015 genomföra en grundlig diskussion om de makedonska utsikterna till EU-anslutning. Parlamentet insisterar på att alla kandidatländer och potentiella kandidatländer måste behandlas utifrån sina egna förtjänster i integrationsprocessen. Parlamentet anser att en fortsatt anslutningsdialog på hög nivå med kommissionen skulle bidra med bättre kvalitet till reformprocessen.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar alla Nato-medlemsstater, och i synnerhet alla EU-medlemsstater som är medlemmar i Nato, att aktivt stödja landets anslutning till Nato för att skapa större säkerhet och politisk stabilitet i sydöstra Europa. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar alla Nato-medlemsstater, och i synnerhet alla EU-medlemsstater som är medlemmar i Nato, att aktivt stödja landets anslutning till Nato för att skapa större säkerhet och politisk stabilitet i sydöstra Europa.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar ett gränsöverskridande samarbete på områdena historia, kultur, utbildning och främjande av europeiska värderingar vilka stöder en strävan mot demokratiska förändringar. Parlamentet uppmanar i detta avseende angränsande EU-medlemsstater att i en anda av goda grannförbindelser stödja viljan att införa demokratiska förändringar, vilket innebär att man stöder en inledning av förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmuntrar ett gränsöverskridande samarbete på områdena historia, kultur, utbildning och främjande av europeiska värderingar vilka stöder en strävan mot demokratiska förändringar. Parlamentet uppmanar i detta avseende angränsande EU-medlemsstater att i en anda av goda grannförbindelser stödja viljan att införa demokratiska förändringar, vilket innebär att man stöder en inledning av förhandlingsprocessen.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar landet att tillsammans med sina grannar inrätta gemensamma expertkommittéer om historia och utbildning, med syftet att bidra till en objektiv tolkning av historien, stärka det akademiska samarbetet och främja en positiv attityd bland ungdomar gentemot grannländerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmuntrar landet att tillsammans med sina grannar inrätta gemensamma expertkommittéer om historia och utbildning, med syftet att bidra till en objektiv tolkning av historien, stärka det akademiska samarbetet och främja en positiv attityd bland ungdomar gentemot grannländerna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna och civilsamhället att vidta lämpliga åtgärder för att nå en historisk försoning och därmed överbrygga klyftorna mellan och inom olika etniska och nationella grupper, inbegripet medborgare med bulgarisk identitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna och civilsamhället att vidta lämpliga åtgärder för att nå en historisk försoning och därmed överbrygga klyftorna mellan och inom olika etniska och nationella grupper, inbegripet medborgare med bulgarisk identitet.

| 9. | Europaparlamentet noterar det föreslagna paketet med ändringar av grundlagen. Parlamentet anser att vissa av förslagen, bland annat bestämmelserna om definitionen av äktenskap och bildandet av de internationella ekonomiska zonerna, ytterligare kan förbättras i linje med Venedigkommissionens rekommendationer. Parlamentet erinrar även om behovet att ta hänsyn till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och att beakta unionens regelverk. Parlamentet betonar behovet att omsorgsfullt utarbeta genomförandelagstiftningen för alla ändringar av grundlagen. Parlamentet betonar att varaktiga konstitutionella förändringar kräver brett politiskt stöd, konstruktiv dialog och samarbete mellan alla politiska krafter. Parlamentet betonar behovet av en offentlig debatt och noggranna samråd där alla får komma till tals, liksom behovet att skapa samförstånd med oppositionspartierna, det civila samhället och relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar det föreslagna paketet med ändringar av grundlagen. Parlamentet anser att vissa av förslagen, bland annat bestämmelserna om definitionen av äktenskap och bildandet av de internationella ekonomiska zonerna, ytterligare kan förbättras i linje med Venedigkommissionens rekommendationer. Parlamentet erinrar även om behovet att ta hänsyn till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och att beakta unionens regelverk. Parlamentet betonar behovet att omsorgsfullt utarbeta genomförandelagstiftningen för alla ändringar av grundlagen. Parlamentet betonar att varaktiga konstitutionella förändringar kräver brett politiskt stöd, konstruktiv dialog och samarbete mellan alla politiska krafter. Parlamentet betonar behovet av en offentlig debatt och noggranna samråd där alla får komma till tals, liksom behovet att skapa samförstånd med oppositionspartierna, det civila samhället och relevanta berörda parter.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över det polariserade klimatet i landet. Parlamentet uppmanar regeringen att respektera parlamentets roll genom att ge tillräckligt med utrymme och tid för samråd, även om grundlagsändringar, i syfte att möjliggöra fullständig, oberoende parlamentarisk kontroll. Parlamentet uppmanar både regeringen och de politiska partierna att arbeta för förbättrade relationer i syfte att bevara den politiska stabiliteten, säkerställa ett stabilt och konstruktivt politiskt samarbete samt påskynda den europeiska agendan. Parlamentet erinrar om att kompromisser är grundläggande för en fungerande demokrati. Parlamentet understryker att anslutningsprocessen behöver bli mer inkluderande och öppen. Parlamentet betonar att bojkotten efter valet är ett problem som måste lösas i en anda av ett gemensamt ansvar mellan regeringen och oppositionen med avseende på ett korrekt fungerande parlament. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ha kontakt med all parter för att främja den politiska dialogen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är bekymrat över det polariserade klimatet i landet. Parlamentet uppmanar regeringen att respektera parlamentets roll genom att ge tillräckligt med utrymme och tid för samråd, även om grundlagsändringar, i syfte att möjliggöra fullständig, oberoende parlamentarisk kontroll. Parlamentet uppmanar både regeringen och de politiska partierna att arbeta för förbättrade relationer i syfte att bevara den politiska stabiliteten, säkerställa ett stabilt och konstruktivt politiskt samarbete samt påskynda den europeiska agendan. Parlamentet erinrar om att kompromisser är grundläggande för en fungerande demokrati. Parlamentet understryker att anslutningsprocessen behöver bli mer inkluderande och öppen. Parlamentet betonar att bojkotten efter valet är ett problem som måste lösas i en anda av ett gemensamt ansvar mellan regeringen och oppositionen med avseende på ett korrekt fungerande parlament. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ha kontakt med all parter för att främja den politiska dialogen.

| 11. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över de försämrade relationerna mellan regeringen och oppositionen, särskilt när det gäller tillkännagivande nyligen av åtal mot oppositionsledaren från premiärministern men även motbeskyllningar om kriminellt beteende. Parlamentet fördömer all olaglig övervakning och kräver att alla anklagelser offentliggörs och rapporteras fritt. Parlamentet efterlyser en oberoende utredning av alla anklagelser och den övervakning som genomförts, med full respekt för principerna om öppenhet, opartiskhet och oskuldspresumtion. Parlamentet betonar vikten av att upprätthålla den grundläggande principen om yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar alla politiska aktörer att medverka i en konstruktiv dialog för att behålla fokus på de strategiska prioriteringarna för landet och dess medborgare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över de försämrade relationerna mellan regeringen och oppositionen, särskilt när det gäller tillkännagivande nyligen av åtal mot oppositionsledaren från premiärministern men även motbeskyllningar om kriminellt beteende. Parlamentet fördömer all olaglig övervakning och kräver att alla anklagelser offentliggörs och rapporteras fritt. Parlamentet efterlyser en oberoende utredning av alla anklagelser och den övervakning som genomförts, med full respekt för principerna om öppenhet, opartiskhet och oskuldspresumtion. Parlamentet betonar vikten av att upprätthålla den grundläggande principen om yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar alla politiska aktörer att medverka i en konstruktiv dialog för att behålla fokus på de strategiska prioriteringarna för landet och dess medborgare.

| 12. | Europaparlamentet beklagar oppositionens frånvaro i det vanliga arbetet i den gemensamma parlamentarikerkommittén. Parlamentet anser att det är väsentligt att säkerställa en väl fungerande gemensam parlamentarikerkommitté genom att se till att alla parlamentspartier deltar i förfarandena. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar oppositionens frånvaro i det vanliga arbetet i den gemensamma parlamentarikerkommittén. Parlamentet anser att det är väsentligt att säkerställa en väl fungerande gemensam parlamentarikerkommitté genom att se till att alla parlamentspartier deltar i förfarandena.

| 13. | Europaparlamentet är bekymrat över att samexistensen mellan de olika etniska grupperna fortfarande är bräcklig och utgör en utmaning för landet. Parlamentet är bekymrat över den stigande spänningen mellan olika etniska grupper, vilket pekar på en brist på förtroende mellan dem. Parlamentet fördömer starkt bruket av etnocentriskt språk och språk som leder till söndring, särskilt under valkampanjer. Parlamentet betonar att inledandet av anslutningsförhandlingar med EU kan hjälpa landet att bättre ta itu med denna utmaning, i och med att det stärker sammanhållningen mellan olika etniska grupper i riktning mot detta gemensamma mål. Parlamentet fördömer alla former av extrem nationalism och etnocentrism, som ökar motsättningarna i samhället. Parlamentet uppmanar samtliga politiska partier och organisationer i det civila samhället att aktivt främja ett inkluderande och tolerant mångetniskt och mångreligiöst samhälle och att skydda de grundläggande rättigheterna för alla personer som tillhör etniska minoriteter. Parlamentet erinrar om att utbildning spelar en viktig roll för att skapa tolerans och respekt mellan olika människor. Parlamentet uppmanar kommissionen att satsa mer på projekt och program som främjar dialogen och den ömsesidiga förståelsen mellan olika etniska grupper. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är bekymrat över att samexistensen mellan de olika etniska grupperna fortfarande är bräcklig och utgör en utmaning för landet. Parlamentet är bekymrat över den stigande spänningen mellan olika etniska grupper, vilket pekar på en brist på förtroende mellan dem. Parlamentet fördömer starkt bruket av etnocentriskt språk och språk som leder till söndring, särskilt under valkampanjer. Parlamentet betonar att inledandet av anslutningsförhandlingar med EU kan hjälpa landet att bättre ta itu med denna utmaning, i och med att det stärker sammanhållningen mellan olika etniska grupper i riktning mot detta gemensamma mål. Parlamentet fördömer alla former av extrem nationalism och etnocentrism, som ökar motsättningarna i samhället. Parlamentet uppmanar samtliga politiska partier och organisationer i det civila samhället att aktivt främja ett inkluderande och tolerant mångetniskt och mångreligiöst samhälle och att skydda de grundläggande rättigheterna för alla personer som tillhör etniska minoriteter. Parlamentet erinrar om att utbildning spelar en viktig roll för att skapa tolerans och respekt mellan olika människor. Parlamentet uppmanar kommissionen att satsa mer på projekt och program som främjar dialogen och den ömsesidiga förståelsen mellan olika etniska grupper.

| 14. | Europaparlamentet gläds åt att EU-agendan alltjämt är den strategiska prioriteringen för landet. Parlamentet uppmanar landet att ytterligare befästa reformerna och ändra den politik och praxis som fortfarande kan hindra landets anslutning till EU samt se till att det sker framsteg i genomförandet av EU-relaterade reformprioriteringar, bland annat inom ramen för anslutningsdialogen på hög nivå. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet gläds åt att EU-agendan alltjämt är den strategiska prioriteringen för landet. Parlamentet uppmanar landet att ytterligare befästa reformerna och ändra den politik och praxis som fortfarande kan hindra landets anslutning till EU samt se till att det sker framsteg i genomförandet av EU-relaterade reformprioriteringar, bland annat inom ramen för anslutningsdialogen på hög nivå.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att presidentvalet och det tidiga parlamentsvalet i april 2014 enligt OSSE/ODIHR genomfördes på ett effektivt sätt. Parlamentet är dock oroat över den utsuddade linjen mellan statlig och partipolitisk verksamhet, vilket strider mot internationella åtaganden om demokratiska val, liksom över den partiska mediebevakningen och anklagelserna om hot mot väljarna. Parlamentet välkomnar valreformerna, men uppmanar eftertryckligen myndigheterna att utreda påstådda oegentligheter både före och under valet. Parlamentet uppmanar regeringen att i god tid följa ODIHR:s rekommendationer i syfte att förbättra valprocessen, bland annat när det gäller hanteringen av korrekta röstlängder. I detta hänseende erinrar parlamentet även om behovet att upprätta röstlängder som håller internationell standard. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att presidentvalet och det tidiga parlamentsvalet i april 2014 enligt OSSE/ODIHR genomfördes på ett effektivt sätt. Parlamentet är dock oroat över den utsuddade linjen mellan statlig och partipolitisk verksamhet, vilket strider mot internationella åtaganden om demokratiska val, liksom över den partiska mediebevakningen och anklagelserna om hot mot väljarna. Parlamentet välkomnar valreformerna, men uppmanar eftertryckligen myndigheterna att utreda påstådda oegentligheter både före och under valet. Parlamentet uppmanar regeringen att i god tid följa ODIHR:s rekommendationer i syfte att förbättra valprocessen, bland annat när det gäller hanteringen av korrekta röstlängder. I detta hänseende erinrar parlamentet även om behovet att upprätta röstlängder som håller internationell standard.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att ta itu med bristerna i genomförandet av stödet genom föranslutningsinstrumentet, såsom systembetingade problem i kontrollsystemet, otillräcklig samordning inom och mellan institutionerna, eftersläpning i upphandlingen samt låg utnyttjandegrad och låg institutionskapacitet. Parlamentet vill se en starkare koppling mellan EU-stöd och nationella reformstrategier och att medel från föranslutningsinstrumentet används för att tvinga fram en mycket större budgetdecentralisering i landet. Parlamentet efterlyser åtgärder för att motverka ytterligare förluster av stöd och påskynda programgenomförandet, så att effekterna av EU-stödet blir större. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att ta itu med bristerna i genomförandet av stödet genom föranslutningsinstrumentet, såsom systembetingade problem i kontrollsystemet, otillräcklig samordning inom och mellan institutionerna, eftersläpning i upphandlingen samt låg utnyttjandegrad och låg institutionskapacitet. Parlamentet vill se en starkare koppling mellan EU-stöd och nationella reformstrategier och att medel från föranslutningsinstrumentet används för att tvinga fram en mycket större budgetdecentralisering i landet. Parlamentet efterlyser åtgärder för att motverka ytterligare förluster av stöd och påskynda programgenomförandet, så att effekterna av EU-stödet blir större.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nya lagstiftningsramen för civilförvaltning och anställning i offentlig tjänst i februari 2014, som ett steg i riktning mot en enhetlig, öppen och ansvarsfull offentlig förvaltning. Parlamentet är bekymrat över att den offentliga förvaltningen, trots framsteg på lagstiftningsområdet, fortfarande är fragmenterad, politiserad och utsatt för politisk påverkan. Parlamentet uppmanar eftertryckligen den offentliga förvaltningen att stärka professionalismen och oberoendet på alla nivåer. Parlamentet anser att lagen bör genomföras med full respekt för principerna om öppenhet, meriter och rättvis representation. Parlamentet uppmanar regeringen att anta ett program för reform av förvaltningen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nya lagstiftningsramen för civilförvaltning och anställning i offentlig tjänst i februari 2014, som ett steg i riktning mot en enhetlig, öppen och ansvarsfull offentlig förvaltning. Parlamentet är bekymrat över att den offentliga förvaltningen, trots framsteg på lagstiftningsområdet, fortfarande är fragmenterad, politiserad och utsatt för politisk påverkan. Parlamentet uppmanar eftertryckligen den offentliga förvaltningen att stärka professionalismen och oberoendet på alla nivåer. Parlamentet anser att lagen bör genomföras med full respekt för principerna om öppenhet, meriter och rättvis representation. Parlamentet uppmanar regeringen att anta ett program för reform av förvaltningen av de offentliga finanserna.

| 18. | Europaparlamentet kräver ett fullständigt genomförande av Ohrid-ramavtalet. Parlamentet begär att översynen av genomförandet av avtalet slutförs och mynnar ut i politiska rekommendationer. Parlamentet rekommenderar starkt att Ohrid-ramavtalet betraktas som avgörande för rättsstaten, relationerna mellan befolkningsgrupperna och en fortsatt decentralisering. Parlamentet uppmuntrar en utveckling av det lokala styret och ett främjande av långsiktiga förtroendeskapande åtgärder på politisk nivå, som till exempel offentliga debatter för att förklara fördelarna med Ohrid-ramavtalet. Parlamentet uppmanar regeringen och behöriga lokala myndigheter att gå vidare med genomförandet av strategin för integrerad utbildning och att ge ökat stöd för detta ändamål. Det är viktigt att det civila samhällets organisationer får ingå i processen, och parlamentet rekommenderar ett mer proaktivt angreppssätt för att värna alla folkgruppers etniska, kulturella och språkliga identiteter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver ett fullständigt genomförande av Ohrid-ramavtalet. Parlamentet begär att översynen av genomförandet av avtalet slutförs och mynnar ut i politiska rekommendationer. Parlamentet rekommenderar starkt att Ohrid-ramavtalet betraktas som avgörande för rättsstaten, relationerna mellan befolkningsgrupperna och en fortsatt decentralisering. Parlamentet uppmuntrar en utveckling av det lokala styret och ett främjande av långsiktiga förtroendeskapande åtgärder på politisk nivå, som till exempel offentliga debatter för att förklara fördelarna med Ohrid-ramavtalet. Parlamentet uppmanar regeringen och behöriga lokala myndigheter att gå vidare med genomförandet av strategin för integrerad utbildning och att ge ökat stöd för detta ändamål. Det är viktigt att det civila samhällets organisationer får ingå i processen, och parlamentet rekommenderar ett mer proaktivt angreppssätt för att värna alla folkgruppers etniska, kulturella och språkliga identiteter.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den höga graden av anpassning till unionens regelverk och den förbättrade effektiviteten och professionalismen i domstolarna till följd av övergripande rättsliga reformer. Parlamentet är emellertid oroat över otillbörligt politiskt inflytande över vissa rättsliga förfaranden, och betonar att rättsväsendet måste förbli oberoende från all yttre påverkan från de parlamentariska och verkställande organen. Parlamentet betonar behovet att säkerställa ett korrekt genomförande av de rättsliga normerna i linje med europeisk standard och bästa praxis. Rättspraxis måste göras enhetlig i syfte att säkerställa ett förutsägbart rättssystem och vinna allmänhetens förtroende. Parlamentet efterlyser bättre rättslig kvalitet, ökad användning av rättsmedel och tvistlösning utanför domstol, bättre strategisk planering, bättre tillgång till rättvisa för utsatta grupper i samhället samt ett större deltagande av yrkesorganisationer och organisationer i det civila samhället i övervakningen av rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar den höga graden av anpassning till unionens regelverk och den förbättrade effektiviteten och professionalismen i domstolarna till följd av övergripande rättsliga reformer. Parlamentet är emellertid oroat över otillbörligt politiskt inflytande över vissa rättsliga förfaranden, och betonar att rättsväsendet måste förbli oberoende från all yttre påverkan från de parlamentariska och verkställande organen. Parlamentet betonar behovet att säkerställa ett korrekt genomförande av de rättsliga normerna i linje med europeisk standard och bästa praxis. Rättspraxis måste göras enhetlig i syfte att säkerställa ett förutsägbart rättssystem och vinna allmänhetens förtroende. Parlamentet efterlyser bättre rättslig kvalitet, ökad användning av rättsmedel och tvistlösning utanför domstol, bättre strategisk planering, bättre tillgång till rättvisa för utsatta grupper i samhället samt ett större deltagande av yrkesorganisationer och organisationer i det civila samhället i övervakningen av rättsväsendets oberoende.

| 20. | Europaparlamentet noterar den positiva utvecklingen när det gäller genomförandet av 2011–2015 års program för korruptionsbekämpning, förstärkningen av det personliga och institutionella integritetssystemet samt det interinstitutionella och internationella samarbetet. Parlamentet konstaterar att stora frågetecken kvarstår kring tillämpningen av lagstiftningen mot penningtvätt, bland annat när det gäller gränsöverskridande frågor, genomförandet av den nationella riskbedömningen samt förbättringen av den operativa effektiviteten. Parlamentet upprepar att en oberoende och fullt fungerande statlig kommission för förebyggande av korruption bör vara den ledande statliga institution som tar itu med problemet. De behöriga myndigheterna uppmanas, i syfte att underlätta denna kommissions arbete, att stärka it-uppkopplingen mellan domstolarna och den allmänna åklagarmyndigheten och att inrätta ett centralt register över offentliga tjänstemän. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar den positiva utvecklingen när det gäller genomförandet av 2011–2015 års program för korruptionsbekämpning, förstärkningen av det personliga och institutionella integritetssystemet samt det interinstitutionella och internationella samarbetet. Parlamentet konstaterar att stora frågetecken kvarstår kring tillämpningen av lagstiftningen mot penningtvätt, bland annat när det gäller gränsöverskridande frågor, genomförandet av den nationella riskbedömningen samt förbättringen av den operativa effektiviteten. Parlamentet upprepar att en oberoende och fullt fungerande statlig kommission för förebyggande av korruption bör vara den ledande statliga institution som tar itu med problemet. De behöriga myndigheterna uppmanas, i syfte att underlätta denna kommissions arbete, att stärka it-uppkopplingen mellan domstolarna och den allmänna åklagarmyndigheten och att inrätta ett centralt register över offentliga tjänstemän.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivare genomförande av policy och lagstiftning mot korruption, särskilt inom politiken, den offentliga förvaltningen, den offentliga upphandlingen och brottsbekämpningen samt ett stärkande av den administrativa kapaciteten. Parlamentet uppmanar landet med eftertryck att uppnå ett större antal fällande domar i korruptionsmål, även på hög nivå. Parlamentet uppmanar oberoende organisationer i det civila samhället och medierna att avslöja korruption och verka för oberoende och opartiska utredningar och rättegångar. Parlamentet uppmanar den allmänna åklagarmyndigheten att möjliggöra en tillräcklig och skyndsam utredning av anklagelser på detta område. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser ett effektivare genomförande av policy och lagstiftning mot korruption, särskilt inom politiken, den offentliga förvaltningen, den offentliga upphandlingen och brottsbekämpningen samt ett stärkande av den administrativa kapaciteten. Parlamentet uppmanar landet med eftertryck att uppnå ett större antal fällande domar i korruptionsmål, även på hög nivå. Parlamentet uppmanar oberoende organisationer i det civila samhället och medierna att avslöja korruption och verka för oberoende och opartiska utredningar och rättegångar. Parlamentet uppmanar den allmänna åklagarmyndigheten att möjliggöra en tillräcklig och skyndsam utredning av anklagelser på detta område.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att det finns en rättslig och institutionell ram för kampen mot den organiserade brottsligheten. Parlamentet lovordar landets aktiva regionala och internationella samarbete, bland annat genom Eurojust och Europol. Parlamentet välkomnar en rad framgångsrika polisinsatser mot organiserade grupper, vilka i synnerhet har skurit av de internationella vägarna för narkotikahandel och människosmuggling. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att det finns en rättslig och institutionell ram för kampen mot den organiserade brottsligheten. Parlamentet lovordar landets aktiva regionala och internationella samarbete, bland annat genom Eurojust och Europol. Parlamentet välkomnar en rad framgångsrika polisinsatser mot organiserade grupper, vilka i synnerhet har skurit av de internationella vägarna för narkotikahandel och människosmuggling.

| 23. | Europaparlamentet fördömer alla former av politisk och/eller religiös extremism och ser ett behov av ett gränsöverskridande samarbete med andra länder på västra Balkan och EU:s medlemsstater. Parlamentet välkomnar de ändringar av strafflagen som ytterligare definierar brottsrubriceringen och påföljderna för personer som deltar i politisk och/eller religiös extremism. Parlamentet upprepar bestämt att det behövs en gemensam proaktiv strategi för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken, med tanke på det nuvarande internationella terrorhotet. Parlamentet erinrar om att den offentliga politiken bör bekämpa alla former av extremism och att stigmatisering av vilken religiös grupp som helst noggrant bör undvikas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet fördömer alla former av politisk och/eller religiös extremism och ser ett behov av ett gränsöverskridande samarbete med andra länder på västra Balkan och EU:s medlemsstater. Parlamentet välkomnar de ändringar av strafflagen som ytterligare definierar brottsrubriceringen och påföljderna för personer som deltar i politisk och/eller religiös extremism. Parlamentet upprepar bestämt att det behövs en gemensam proaktiv strategi för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken, med tanke på det nuvarande internationella terrorhotet. Parlamentet erinrar om att den offentliga politiken bör bekämpa alla former av extremism och att stigmatisering av vilken religiös grupp som helst noggrant bör undvikas i detta sammanhang.

| 24. | Europaparlamentet beklagar bristen på samarbete med det civila samhällets organisationer och offentliga intressenter vid lagstiftning. Parlamentet påpekar att ett sådant samarbete bör bygga på regeringens uppriktiga vilja att rådgöra med olika intressenter i samband med både lagstiftning och politik. Parlamentet lyfter fram den viktiga roll som det civila samhällets organisationer kan spela för att öka den allmänna medvetenheten om anslutningsprocessen och göra den mer öppen, ansvarsfull och inkluderande. Parlamentet uppmanar regeringen att även bidra till att utveckla det civila samhället på landsbygden. Parlamentet uppmanar regeringen att inleda en omfattande debatt med universiteten, lärarna och studenterna om högskolereformen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar bristen på samarbete med det civila samhällets organisationer och offentliga intressenter vid lagstiftning. Parlamentet påpekar att ett sådant samarbete bör bygga på regeringens uppriktiga vilja att rådgöra med olika intressenter i samband med både lagstiftning och politik. Parlamentet lyfter fram den viktiga roll som det civila samhällets organisationer kan spela för att öka den allmänna medvetenheten om anslutningsprocessen och göra den mer öppen, ansvarsfull och inkluderande. Parlamentet uppmanar regeringen att även bidra till att utveckla det civila samhället på landsbygden. Parlamentet uppmanar regeringen att inleda en omfattande debatt med universiteten, lärarna och studenterna om högskolereformen.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att hämta den jugoslaviska underrättelsetjänstens relevanta arkiv från Serbien. Parlamentet anser att en öppen hantering av det totalitära förflutna, vilket bland annat innebär att underrättelsetjänstens arkiv öppnas, är ett steg i riktning mot ytterligare demokratisering, ansvarsskyldighet och institutionell styrka. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att hämta den jugoslaviska underrättelsetjänstens relevanta arkiv från Serbien. Parlamentet anser att en öppen hantering av det totalitära förflutna, vilket bland annat innebär att underrättelsetjänstens arkiv öppnas, är ett steg i riktning mot ytterligare demokratisering, ansvarsskyldighet och institutionell styrka.

| 26. | Europaparlamentet är mycket oroat över att politiska och ekonomiska påtryckningar ständigt och i hög grad undergräver mediernas oberoende. Parlamentet beklagar djupt den fortsatta försämringen när det gäller yttrandefriheten, som lett till att tryckfriheten är den lägsta i regionen. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att landet i Reportrar utan gränsers index har fallit från plats 34 för 2009 till 117 för 2015. Parlamentet ser med stigande oro på den statliga kontrollen över medierna, inklusive det fortsatta beroendet av statliga medel, den ofta förekommande självcensuren samt den undermåliga yrkesstandarden och yrkesetiken. Parlamentet ser med oro på användningen av förtal som verktyg i den politiska och mediala världen. Även om vissa åtgärder har vidtagits för att återuppta dialogen mellan regeringen och medierna beklagar parlamentet att lagen om audiovisuella tjänster har ändrats genom ett påskyndat förfarande utan vederbörligt samråd med medieintressenter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är mycket oroat över att politiska och ekonomiska påtryckningar ständigt och i hög grad undergräver mediernas oberoende. Parlamentet beklagar djupt den fortsatta försämringen när det gäller yttrandefriheten, som lett till att tryckfriheten är den lägsta i regionen. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att landet i Reportrar utan gränsers index har fallit från plats 34 för 2009 till 117 för 2015. Parlamentet ser med stigande oro på den statliga kontrollen över medierna, inklusive det fortsatta beroendet av statliga medel, den ofta förekommande självcensuren samt den undermåliga yrkesstandarden och yrkesetiken. Parlamentet ser med oro på användningen av förtal som verktyg i den politiska och mediala världen. Även om vissa åtgärder har vidtagits för att återuppta dialogen mellan regeringen och medierna beklagar parlamentet att lagen om audiovisuella tjänster har ändrats genom ett påskyndat förfarande utan vederbörligt samråd med medieintressenter.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att bedriva en politik som främjar mediemångfald och åsiktsmångfald och att garantera oberoendet för offentliga programföretag och tillsynsmyndigheter för medierna. Parlamentet ser med oro på att offentliga programföretag i hög grad har gynnat regeringspartierna, både under valkampanjerna (vilket anges i rapporterna från OSSE/ODIHR) och i andra situationer (vilket anges i kommissionens framstegsrapport). Parlamentet ser positivt på att regeringen har offentliggjort uppgifter om statlig reklam. Parlamentet uppmanar dock regeringen att öka öppenheten i fråga om vilka kriterier som används vid fördelningen av medel. Parlamentet rekommenderar starkt kommissionen att bli mer aktiv i övervakningen och rådgivningen när det gäller den politiska utvecklingen och att uppmuntra till dialog mellan alla medieintressenter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att bedriva en politik som främjar mediemångfald och åsiktsmångfald och att garantera oberoendet för offentliga programföretag och tillsynsmyndigheter för medierna. Parlamentet ser med oro på att offentliga programföretag i hög grad har gynnat regeringspartierna, både under valkampanjerna (vilket anges i rapporterna från OSSE/ODIHR) och i andra situationer (vilket anges i kommissionens framstegsrapport). Parlamentet ser positivt på att regeringen har offentliggjort uppgifter om statlig reklam. Parlamentet uppmanar dock regeringen att öka öppenheten i fråga om vilka kriterier som används vid fördelningen av medel. Parlamentet rekommenderar starkt kommissionen att bli mer aktiv i övervakningen och rådgivningen när det gäller den politiska utvecklingen och att uppmuntra till dialog mellan alla medieintressenter.

| 28. | Europaparlamentet påminner regeringen och de politiska partierna om deras ansvar för att skapa en kultur som kännetecknas av integration och tolerans. Parlamentet begär att lagen mot diskriminering anpassas till EU:s regelverk, eftersom den inte förbjuder diskriminering på grund av sexuell läggning. Parlamentet fördömer allt våld mot hbti-personer och begär att de skyldiga, även de som är ansvariga för våldsamma incidenter mot stödcentrumet för hbti-personer i Skopje, ställs inför rätta. Parlamentet framhåller behovet att bekämpa fördomar och diskriminering mot romer och att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra deras situation, i synnerhet när det gäller bostäder, hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättning. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att det finns ett könsperspektiv inom alla politikområden i syfte att uppnå jämställdhet mellan män och kvinnor. Parlamentet upprepar sin oro över de fortlevande könsstereotyperna i samhället och över våld i hemmet. Parlamentet uppmanar regeringen att ta itu med de strukturella skillnaderna mellan könen och löneskillnaderna på de ekonomiska, politiska och sociala områdena. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullgöra sitt eget åtagande att prioritera sysselsättningen och socialpolitiken i anslutningsprocessen genom att inleda ett initiativ i detta avseende inom ramen för anslutningsdialogen på hög nivå med landet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner regeringen och de politiska partierna om deras ansvar för att skapa en kultur som kännetecknas av integration och tolerans. Parlamentet begär att lagen mot diskriminering anpassas till EU:s regelverk, eftersom den inte förbjuder diskriminering på grund av sexuell läggning. Parlamentet fördömer allt våld mot hbti-personer och begär att de skyldiga, även de som är ansvariga för våldsamma incidenter mot stödcentrumet för hbti-personer i Skopje, ställs inför rätta. Parlamentet framhåller behovet att bekämpa fördomar och diskriminering mot romer och att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra deras situation, i synnerhet när det gäller bostäder, hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättning. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att det finns ett könsperspektiv inom alla politikområden i syfte att uppnå jämställdhet mellan män och kvinnor. Parlamentet upprepar sin oro över de fortlevande könsstereotyperna i samhället och över våld i hemmet. Parlamentet uppmanar regeringen att ta itu med de strukturella skillnaderna mellan könen och löneskillnaderna på de ekonomiska, politiska och sociala områdena. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullgöra sitt eget åtagande att prioritera sysselsättningen och socialpolitiken i anslutningsprocessen genom att inleda ett initiativ i detta avseende inom ramen för anslutningsdialogen på hög nivå med landet.

| 29. | Europaparlamentet är fortfarande bekymrat över den stora barnfattigdomen och bristen på kapacitet hos de institutioner som är ansvariga för att genomföra politiken och de strategiska åtgärderna på området. Parlamentet uppmanar regeringen att satsa mer på att genomföra den omarbetade nationella strategin om fattigdom och social utestängning. Parlamentet kräver större uppmärksamhet för att garantera opartisk och verklig tillgång till rättslig prövning för alla barn. Parlamentet betonar att det krävs ytterligare insatser av regeringen för att stödja barn med funktionsnedsättning och romska barn. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för att förbättra barns hälsa och nutrition, särskilt med tanke på romska barn. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är fortfarande bekymrat över den stora barnfattigdomen och bristen på kapacitet hos de institutioner som är ansvariga för att genomföra politiken och de strategiska åtgärderna på området. Parlamentet uppmanar regeringen att satsa mer på att genomföra den omarbetade nationella strategin om fattigdom och social utestängning. Parlamentet kräver större uppmärksamhet för att garantera opartisk och verklig tillgång till rättslig prövning för alla barn. Parlamentet betonar att det krävs ytterligare insatser av regeringen för att stödja barn med funktionsnedsättning och romska barn. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för att förbättra barns hälsa och nutrition, särskilt med tanke på romska barn.

| 30. | Europaparlamentet gläds åt att landet fortsätter att vara ledande i regionen i fråga om hur lätt det är att bedriva affärsverksamhet, liksom landets förbättrade placering i Världsbankens globala rangordning, från 31:a plats 2013 till 30:e 2014. Parlamentet konstaterar dock att svårigheten att säkerställa efterlevnaden av avtal och de återkommande lagändringarna utan tillräckliga samråd innebär allvarliga utmaningar för företagsklimatet. Samtidigt understryker parlamentet vikten av att göra framsteg inom arbetsrätten och stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet betonar behovet att ytterligare förbättra företagsklimatet genom att stödja små och medelstora företag, minska de regionala skillnaderna och skapa länkar mellan institutioner för forskning och utveckling och näringslivs- och sysselsättningssektorn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet gläds åt att landet fortsätter att vara ledande i regionen i fråga om hur lätt det är att bedriva affärsverksamhet, liksom landets förbättrade placering i Världsbankens globala rangordning, från 31:a plats 2013 till 30:e 2014. Parlamentet konstaterar dock att svårigheten att säkerställa efterlevnaden av avtal och de återkommande lagändringarna utan tillräckliga samråd innebär allvarliga utmaningar för företagsklimatet. Samtidigt understryker parlamentet vikten av att göra framsteg inom arbetsrätten och stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet betonar behovet att ytterligare förbättra företagsklimatet genom att stödja små och medelstora företag, minska de regionala skillnaderna och skapa länkar mellan institutioner för forskning och utveckling och näringslivs- och sysselsättningssektorn.

| 31. | Europaparlamentet ser positivt på att inflödet av utländska direktinvesteringar förblivit stabilt och möjliggjort större diversifiering av exporten. Parlamentet konstaterar att 80 procent av de totala utländska direktinvesteringarna kommer från företag i EU och att handelsflödena i varor och tjänster med EU ytterligare ökat. Parlamentet upprepar hur viktigt det är att locka till sig utländska investeringar och anser att förseningen i processen för anslutning till EU kan utgöra ett hinder för djupare ekonomisk integration. Parlamentet medger att det finns ett behov att öka de offentliga intäkterna och skapa arbetstillfällen inom sektorer med hög produktivitet, eftersom ekonomins allmänna struktur fortfarande är inriktad på verksamhet med låg produktivitet. Parlamentet betonar att alla regler för internationella ekonomiska zoner bör stå i överensstämmelse med regelverket och internationella krav. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet ser positivt på att inflödet av utländska direktinvesteringar förblivit stabilt och möjliggjort större diversifiering av exporten. Parlamentet konstaterar att 80 procent av de totala utländska direktinvesteringarna kommer från företag i EU och att handelsflödena i varor och tjänster med EU ytterligare ökat. Parlamentet upprepar hur viktigt det är att locka till sig utländska investeringar och anser att förseningen i processen för anslutning till EU kan utgöra ett hinder för djupare ekonomisk integration. Parlamentet medger att det finns ett behov att öka de offentliga intäkterna och skapa arbetstillfällen inom sektorer med hög produktivitet, eftersom ekonomins allmänna struktur fortfarande är inriktad på verksamhet med låg produktivitet. Parlamentet betonar att alla regler för internationella ekonomiska zoner bör stå i överensstämmelse med regelverket och internationella krav.

| 32. | Europaparlamentet gläder sig över att den totala arbetslösheten har minskat, från 29,9 procent första kvartalet 2013 till 27,9 procent tredje kvartalet 2014. Parlamentet uppmanar regeringen att förnya sina insatser för att ytterligare minska den strukturella arbetslösheten och långtidsarbetslösheten, särskilt bland ungdomar (över 50 procent) och utsatta personer, inklusive romerna. Parlamentet efterlyser reformer för att öka arbetskraftsdeltagandet och rörligheten på arbetsmarknaden samt minska den stora informella sektorn, som fortsätter att hämma konkurrensen. Parlamentet är oroat över att arbetskraftens utbildningsnivå ofta inte motsvarar ekonomins verkliga behov, och att ett stort antal unga kvalificerade arbetstagare därför tvingas utvandra på grund av svårigheter att hitta lämpliga sysselsättningstillfällen inom landet. Parlamentet är bekymrat över nyligen genomförda lagstiftningsändringar som hotar strejkrätten, och uppmanar myndigheterna att se över lagstiftningen i linje med ILO:s normer. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet gläder sig över att den totala arbetslösheten har minskat, från 29,9 procent första kvartalet 2013 till 27,9 procent tredje kvartalet 2014. Parlamentet uppmanar regeringen att förnya sina insatser för att ytterligare minska den strukturella arbetslösheten och långtidsarbetslösheten, särskilt bland ungdomar (över 50 procent) och utsatta personer, inklusive romerna. Parlamentet efterlyser reformer för att öka arbetskraftsdeltagandet och rörligheten på arbetsmarknaden samt minska den stora informella sektorn, som fortsätter att hämma konkurrensen. Parlamentet är oroat över att arbetskraftens utbildningsnivå ofta inte motsvarar ekonomins verkliga behov, och att ett stort antal unga kvalificerade arbetstagare därför tvingas utvandra på grund av svårigheter att hitta lämpliga sysselsättningstillfällen inom landet. Parlamentet är bekymrat över nyligen genomförda lagstiftningsändringar som hotar strejkrätten, och uppmanar myndigheterna att se över lagstiftningen i linje med ILO:s normer.

| 33. | Europaparlamentet noterar de steg som tagits för att minska den kvinnliga arbetslösheten, men efterlyser ytterligare arbete från regeringens sida, då arbetslösheten bland kvinnor fortsatt är betydligt högre än snittet för EU-medlemsländer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar de steg som tagits för att minska den kvinnliga arbetslösheten, men efterlyser ytterligare arbete från regeringens sida, då arbetslösheten bland kvinnor fortsatt är betydligt högre än snittet för EU-medlemsländer.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att det krävs avsevärda insatser, i samarbete med det civila samhället och berörda parter, på miljöområdet, särskilt när det gäller luft- och vattenkvalitet, naturskydd och avfallshantering. Parlamentet är bekymrat över luft- och vattenföroreningar och ser med oro på koncentrationen av skadliga partiklar, som är flera gånger högre än det tillåtna gränsvärdet, särskilt i Skopje, Tetovo, Bitola, Kičevo och Kavadarci. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att stärka sitt samarbete i syfte att verkställa den relevanta lagstiftningen, stärka den administrativa kapaciteten och avsätta tillräckliga medel för investeringar i infrastruktur såsom anläggningar för rening av spillvatten. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att det krävs avsevärda insatser, i samarbete med det civila samhället och berörda parter, på miljöområdet, särskilt när det gäller luft- och vattenkvalitet, naturskydd och avfallshantering. Parlamentet är bekymrat över luft- och vattenföroreningar och ser med oro på koncentrationen av skadliga partiklar, som är flera gånger högre än det tillåtna gränsvärdet, särskilt i Skopje, Tetovo, Bitola, Kičevo och Kavadarci. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att stärka sitt samarbete i syfte att verkställa den relevanta lagstiftningen, stärka den administrativa kapaciteten och avsätta tillräckliga medel för investeringar i infrastruktur såsom anläggningar för rening av spillvatten.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att energimålen för 2013 inte uppnåddes, särskilt när det gäller energieffektivitet och användningen av förnybara energikällor. I detta hänseende efterlyser parlamentet ett antagande av relevanta handlingsplaner och en anpassning till EU:s klimatpolitik. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beklagar att energimålen för 2013 inte uppnåddes, särskilt när det gäller energieffektivitet och användningen av förnybara energikällor. I detta hänseende efterlyser parlamentet ett antagande av relevanta handlingsplaner och en anpassning till EU:s klimatpolitik.

| 36. | Europaparlamentet gläds åt att landet har fortsatt att vara aktivt och konstruktivt i det regionala samarbetet och att det inte har några olösta gränskonflikter med grannländerna. Parlamentet ser fram emot landets förestående ordförandeskap för det centraleuropeiska initiativet. Parlamentet uppmanar regeringen att förbättra den allmänna nivån av anpassning till EU:s förklaringar och beslut inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet understryker vikten av en successiv anpassning till EU:s utrikespolitiska ståndpunkter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet gläds åt att landet har fortsatt att vara aktivt och konstruktivt i det regionala samarbetet och att det inte har några olösta gränskonflikter med grannländerna. Parlamentet ser fram emot landets förestående ordförandeskap för det centraleuropeiska initiativet. Parlamentet uppmanar regeringen att förbättra den allmänna nivån av anpassning till EU:s förklaringar och beslut inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet understryker vikten av en successiv anpassning till EU:s utrikespolitiska ståndpunkter.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar framstegen och viljan när det gäller att slutföra järnvägsförbindelsen mellan landet och Bulgarien, vilket kommer att leda till förbättrade ekonomiska och sociala förbindelser. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar framstegen och viljan när det gäller att slutföra järnvägsförbindelsen mellan landet och Bulgarien, vilket kommer att leda till förbättrade ekonomiska och sociala förbindelser.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt landets regering och parlament. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt landets regering och parlament.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/61

---

P8_TA(2015)0065

2014 års framstegsrapport om Serbien

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om 2014 års framstegsrapport om Serbien (2014/2949(RSP))

(2016/C 316/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/213/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Serbien och om upphävande av beslut 2006/56/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/213/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Serbien och om upphävande av beslut 2006/56/EG (1),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 över Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (SEC(2011)1208), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 över Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (SEC(2011)1208),

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, vilket trädde i kraft den 1 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, vilket trädde i kraft den 1 september 2013,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 över huruvida Kosovos ensidiga självständighetsförklaring är förenlig med folkrätten, och FN:s generalförsamlings resolution A/RES/64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftar innehållet i yttrandet och välkomnar EU:s beredskap att underlätta dialogen mellan Belgrad och Pristina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 över huruvida Kosovos ensidiga självständighetsförklaring är förenlig med folkrätten, och FN:s generalförsamlings resolution A/RES/64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftar innehållet i yttrandet och välkomnar EU:s beredskap att underlätta dialogen mellan Belgrad och Pristina,

| — | med beaktande av förklaringen och rekommendationerna från det andra sammanträdet med den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Serbien den 26–27 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen och rekommendationerna från det andra sammanträdet med den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Serbien den 26–27 november 2014,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2013,

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Serbien för 2014 av den 8 oktober 2014 (SWD(2014)0302), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Serbien för 2014 av den 8 oktober 2014 (SWD(2014)0302),

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 16 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 16 december 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om 2013 års framstegsrapport om Serbien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om 2013 års framstegsrapport om Serbien (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om Serbien: fallet med den misstänkte krigsförbrytaren Vojislav Šešelj (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om Serbien: fallet med den misstänkte krigsförbrytaren Vojislav Šešelj (3),

| — | med beaktande av det arbete som David McAllister uträttat som utrikesutskottets ständige föredragande för Serbien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som David McAllister uträttat som utrikesutskottets ständige föredragande för Serbien,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska rådet beslutade vid sitt möte den 28 juni 2013 att inleda anslutningsförhandlingar med Serbien. Den första regeringskonferensen hölls den 21 januari 2014. |
| --- | --- |

A.

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte den 28 juni 2013 att inleda anslutningsförhandlingar med Serbien. Den första regeringskonferensen hölls den 21 januari 2014.

| B. | I sin framstegsrapport om Serbien för 2014 rapporterar kommissionen om de framsteg som Serbien gjort i riktning mot europeisk integration, och gör en bedömning av landets insatser för att uppfylla Köpenhamnskriterierna och de villkor som ligger till grund för stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

B.

I sin framstegsrapport om Serbien för 2014 rapporterar kommissionen om de framsteg som Serbien gjort i riktning mot europeisk integration, och gör en bedömning av landets insatser för att uppfylla Köpenhamnskriterierna och de villkor som ligger till grund för stabiliserings- och associeringsprocessen.

| C. | Serbien, liksom varje land som vill bli medlem i EU, måste bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva samma uppsättning kriterier, och tidsplanen för anslutningen avgörs av hur snabbt nödvändiga reformer genomförs och vilken kvalitet de håller. |
| --- | --- |

C.

Serbien, liksom varje land som vill bli medlem i EU, måste bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva samma uppsättning kriterier, och tidsplanen för anslutningen avgörs av hur snabbt nödvändiga reformer genomförs och vilken kvalitet de håller.

| D. | EU har satt rättsstatsprincipen i centrum för sin utvidgningspolitik. |
| --- | --- |

D.

EU har satt rättsstatsprincipen i centrum för sin utvidgningspolitik.

| E. | Kommissionen har framhållit behovet att stärka den ekonomiska styrningen, rättsstatsprincipen och den offentliga förvaltningens kapacitet i alla länder på västra Balkan. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har framhållit behovet att stärka den ekonomiska styrningen, rättsstatsprincipen och den offentliga förvaltningens kapacitet i alla länder på västra Balkan.

| F. | Serbien har tagit viktiga steg mot en normalisering av förbindelserna med Kosovo, vilket den 19 april 2013 resulterade i en första överenskommelse om principerna för en normalisering av förbindelserna. Ytterligare åtgärder måste skyndsamt vidtas för att alla kvarvarande frågor mellan de båda länderna ska kunna lösas. |
| --- | --- |

F.

Serbien har tagit viktiga steg mot en normalisering av förbindelserna med Kosovo, vilket den 19 april 2013 resulterade i en första överenskommelse om principerna för en normalisering av förbindelserna. Ytterligare åtgärder måste skyndsamt vidtas för att alla kvarvarande frågor mellan de båda länderna ska kunna lösas.

| G. | Goda förbindelser med grannländerna är av avgörande betydelse för en lyckad europeisk integration för vilket land som helst, och bilaterala frågor bör tas upp under anslutningsprocessen i enlighet med förhandlingsramen, i en konstruktiv och vänskaplig anda och med beaktande av EU:s övergripande intressen och värden. Viktiga steg har tagits i den historiska processen för försoning mellan Serbien och dess grannländer. |
| --- | --- |

G.

Goda förbindelser med grannländerna är av avgörande betydelse för en lyckad europeisk integration för vilket land som helst, och bilaterala frågor bör tas upp under anslutningsprocessen i enlighet med förhandlingsramen, i en konstruktiv och vänskaplig anda och med beaktande av EU:s övergripande intressen och värden. Viktiga steg har tagits i den historiska processen för försoning mellan Serbien och dess grannländer.

| H. | Genomförandet av den rättsliga ramen om skydd av minoriteter behöver garanteras till fullo, särskilt på områdena utbildning, språkanvändning och tillgång till medier och religionsutövning på minoritetsspråk. |
| --- | --- |

H.

Genomförandet av den rättsliga ramen om skydd av minoriteter behöver garanteras till fullo, särskilt på områdena utbildning, språkanvändning och tillgång till medier och religionsutövning på minoritetsspråk.

| I. | Serbiens ordförandeskap för OSSE under 2015 sammanfaller med den pågående konflikten i östra Ukraina och med den tidpunkt då OSSE firar 40-årsjubileet för Helsingforsslutaktens antagande. |
| --- | --- |

I.

Serbiens ordförandeskap för OSSE under 2015 sammanfaller med den pågående konflikten i östra Ukraina och med den tidpunkt då OSSE firar 40-årsjubileet för Helsingforsslutaktens antagande.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att anslutningsförhandlingarna formellt inleddes den 21 januari 2014 vid den första regeringskonferensen mellan EU och Serbien, och ställer sig positivt till den stora beredskap och det tydliga engagemang som Serbiens regering visat i samband med genomgången av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att anslutningsförhandlingarna formellt inleddes den 21 januari 2014 vid den första regeringskonferensen mellan EU och Serbien, och ställer sig positivt till den stora beredskap och det tydliga engagemang som Serbiens regering visat i samband med genomgången av EU:s regelverk.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det sätt på vilket man genomförde det tidigarelagda parlamentsvalet, som de internationella observatörerna gjorde en positiv bedömning av. Parlamentet uppmanar myndigheterna att till fullo följa rekommendationerna från OSSE:s/ODIHR:s senaste och tidigare valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar det sätt på vilket man genomförde det tidigarelagda parlamentsvalet, som de internationella observatörerna gjorde en positiv bedömning av. Parlamentet uppmanar myndigheterna att till fullo följa rekommendationerna från OSSE:s/ODIHR:s senaste och tidigare valobservatörsuppdrag.

| 3. | Europaparlamentet understryker de framsteg som gjorts när det gäller att genomföra stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Serbien, och vikten av att förbättra genomförandet, samt betonar att nämnda avtal ger Serbien och EU en allmän ram för ett intensifierat samarbete. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker de framsteg som gjorts när det gäller att genomföra stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Serbien, och vikten av att förbättra genomförandet, samt betonar att nämnda avtal ger Serbien och EU en allmän ram för ett intensifierat samarbete.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den nya serbiska regeringens åtagande att arbeta med den europeiska integrationsprocessen och uppmanar Serbien att utan att tveka ta itu med systemreformer och socioekonomiska reformer. Ett noggrant genomförande av lagstiftningen och politiken förblir en grundläggande indikator när det gäller att bedöma framgångarna i integrationsprocessen. Serbien uppmanas att förbättra planeringen, samordningen och övervakningen av genomförandet av ny lagstiftning och politik. Parlamentet understryker att anslutningsprocessen måste bli mer inkluderande och öppen och att Serbien måste göra ytterligare framsteg när det gäller rättsstatsprincipen som reformprioriterat område. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den nya serbiska regeringens åtagande att arbeta med den europeiska integrationsprocessen och uppmanar Serbien att utan att tveka ta itu med systemreformer och socioekonomiska reformer. Ett noggrant genomförande av lagstiftningen och politiken förblir en grundläggande indikator när det gäller att bedöma framgångarna i integrationsprocessen. Serbien uppmanas att förbättra planeringen, samordningen och övervakningen av genomförandet av ny lagstiftning och politik. Parlamentet understryker att anslutningsprocessen måste bli mer inkluderande och öppen och att Serbien måste göra ytterligare framsteg när det gäller rättsstatsprincipen som reformprioriterat område.

| 5. | Europaparlamentet anser att man vid öppnandet av förhandlingskapitel bör beakta inte bara den tekniska utvecklingen, utan även läget i de politiska förbindelserna mellan Serbien och EU. Kapitlen 23 (rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) bör diskuteras tidigt inom ramen för förhandlingarna. Parlamentet kräver att kapitel 35 i EU:s regelverk definieras tydligt i fråga om förbindelserna med Kosovo. Parlamentet understryker vidare att förhandlingsramen anger om de framsteg som gjorts i fråga om ett visst kapitel är betydligt mer begränsade än framstegen i förhandlingarna i allmänhet, vilket således gör det möjligt för kommissionen att rekommendera en senareläggning av öppnandet eller avslutandet av andra förhandlingskapitel. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att man vid öppnandet av förhandlingskapitel bör beakta inte bara den tekniska utvecklingen, utan även läget i de politiska förbindelserna mellan Serbien och EU. Kapitlen 23 (rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) bör diskuteras tidigt inom ramen för förhandlingarna. Parlamentet kräver att kapitel 35 i EU:s regelverk definieras tydligt i fråga om förbindelserna med Kosovo. Parlamentet understryker vidare att förhandlingsramen anger om de framsteg som gjorts i fråga om ett visst kapitel är betydligt mer begränsade än framstegen i förhandlingarna i allmänhet, vilket således gör det möjligt för kommissionen att rekommendera en senareläggning av öppnandet eller avslutandet av andra förhandlingskapitel.

| 6. | Europaparlamentet noterar den nyligen offentliggjorda rapport från Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten) där det konstateras att finansieringen från föranslutningsinstrumentet tillsammans med andra former av stöd har hjälpt Serbien att genomföra sociala och ekonomiska reformer och förbättra sin förvaltning av de offentliga finanserna. Parlamentet konstaterar dock att reformen av rättsväsendet i hög grad släpar efter. Parlamentet uppmanar Serbien att anpassa sig till EU:s regelverk på området statligt stöd, välkomnar den i stort sett – enligt revisionsrättens bedömning – effektiva användningen av EU:s finansiella och icke-finansiella stöd och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta att utveckla goda styrelseformer och åtgärda återstående brister i fråga om projektens utformning, genomförande och hållbarhet. Kommissionen uppmanas att fortsätta att stödja Serbien via föranslutningsinstrumentet, på ett effektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar den nyligen offentliggjorda rapport från Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten) där det konstateras att finansieringen från föranslutningsinstrumentet tillsammans med andra former av stöd har hjälpt Serbien att genomföra sociala och ekonomiska reformer och förbättra sin förvaltning av de offentliga finanserna. Parlamentet konstaterar dock att reformen av rättsväsendet i hög grad släpar efter. Parlamentet uppmanar Serbien att anpassa sig till EU:s regelverk på området statligt stöd, välkomnar den i stort sett – enligt revisionsrättens bedömning – effektiva användningen av EU:s finansiella och icke-finansiella stöd och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta att utveckla goda styrelseformer och åtgärda återstående brister i fråga om projektens utformning, genomförande och hållbarhet. Kommissionen uppmanas att fortsätta att stödja Serbien via föranslutningsinstrumentet, på ett effektivt och öppet sätt.

| 7. | Europaparlamentet är oroat över att majoriteten av lagarna antas enligt det skyndsamma förfarandet, vilket inte alltid möjliggör tillräckliga samråd med berörda parter och den breda allmänheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är oroat över att majoriteten av lagarna antas enligt det skyndsamma förfarandet, vilket inte alltid möjliggör tillräckliga samråd med berörda parter och den breda allmänheten.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att översvämningarna i Serbien i maj 2014 drabbade befolkningen hårt och även skadade ekonomin. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga och välkomnar att EU och enskilda medlemsstater omedelbart bidrog med räddnings- och hjälpinsatser, på begäran av Serbien, och anordnade en givarkonferens i juli 2014. Parlamentet betonar att kommissionen uppmanat Serbien att ansluta sig till unionens civilskyddsmekanism och välkomnar att Serbien den 16 oktober 2014 uttryckte intresse för att ansluta sig till den. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att översvämningarna i Serbien i maj 2014 drabbade befolkningen hårt och även skadade ekonomin. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga och välkomnar att EU och enskilda medlemsstater omedelbart bidrog med räddnings- och hjälpinsatser, på begäran av Serbien, och anordnade en givarkonferens i juli 2014. Parlamentet betonar att kommissionen uppmanat Serbien att ansluta sig till unionens civilskyddsmekanism och välkomnar att Serbien den 16 oktober 2014 uttryckte intresse för att ansluta sig till den.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den första överenskommelse om principerna för en normalisering av förbindelserna som nåddes inom ramen för högnivådialogen mellan Serbiens och Kosovos premiärministrar den 19 april 2013. Parlamentet välkomnar även Serbiens engagemang i processen för en normalisering av förbindelserna med Kosovo och riktar en stark uppmaning till de serbiska myndigheterna att spela en konstruktiv roll i denna process och i utvecklingen av goda förbindelser med grannländerna som kan gynna båda ländernas intressen. Parlamentet noterar att takten i de allmänna förhandlingarna har minskat på grund av bland annat de tidigarelagda valen i både Serbien och Kosovo. Parlamentet välkomnar att en ny regering bildats i Kosovo, vilket utgör ett viktigt steg när det gäller att återuppta högnivådialogen från den 9 februari 2015, som ledde till överenskommelsen om rättsväsendet i Mitrovica. Parlamentet välkomnar även, i detta avseende, den serbiska regeringens konstruktiva roll i att uppmuntra valda företrädare för serbiska minoriteter att delta och axla sitt ansvar i den nya koalitionsregeringen i Pristina. Serbien och Kosovo uppmanas att skyndsamt och i god anda gå vidare med ett fullständigt genomförande av de redan nådda överenskommelserna, och EU uppmanas att utvärdera parternas resultat i uppfyllandet av sina skyldigheter. Serbiens och Kosovos myndigheter uppmuntras att ytterligare normalisera sina förbindelser. Parlamentet efterlyser fortsatta ansträngningar från båda parter för att få de etniska albanska och serbiska folkgrupperna att närma sig varandra. Parlamentet understryker att förhandlingsramen kräver att det görs framsteg i arbetet med att normalisera förbindelserna med Kosovo enligt kapitel 35 parallellt med framsteg i förhandlingarna i allmänhet. Kapitel 35 bör diskuteras tidigt i förhandlingarna. En fullständig normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo skulle underlätta Serbiens anslutning till EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar den första överenskommelse om principerna för en normalisering av förbindelserna som nåddes inom ramen för högnivådialogen mellan Serbiens och Kosovos premiärministrar den 19 april 2013. Parlamentet välkomnar även Serbiens engagemang i processen för en normalisering av förbindelserna med Kosovo och riktar en stark uppmaning till de serbiska myndigheterna att spela en konstruktiv roll i denna process och i utvecklingen av goda förbindelser med grannländerna som kan gynna båda ländernas intressen. Parlamentet noterar att takten i de allmänna förhandlingarna har minskat på grund av bland annat de tidigarelagda valen i både Serbien och Kosovo. Parlamentet välkomnar att en ny regering bildats i Kosovo, vilket utgör ett viktigt steg när det gäller att återuppta högnivådialogen från den 9 februari 2015, som ledde till överenskommelsen om rättsväsendet i Mitrovica. Parlamentet välkomnar även, i detta avseende, den serbiska regeringens konstruktiva roll i att uppmuntra valda företrädare för serbiska minoriteter att delta och axla sitt ansvar i den nya koalitionsregeringen i Pristina. Serbien och Kosovo uppmanas att skyndsamt och i god anda gå vidare med ett fullständigt genomförande av de redan nådda överenskommelserna, och EU uppmanas att utvärdera parternas resultat i uppfyllandet av sina skyldigheter. Serbiens och Kosovos myndigheter uppmuntras att ytterligare normalisera sina förbindelser. Parlamentet efterlyser fortsatta ansträngningar från båda parter för att få de etniska albanska och serbiska folkgrupperna att närma sig varandra. Parlamentet understryker att förhandlingsramen kräver att det görs framsteg i arbetet med att normalisera förbindelserna med Kosovo enligt kapitel 35 parallellt med framsteg i förhandlingarna i allmänhet. Kapitel 35 bör diskuteras tidigt i förhandlingarna. En fullständig normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo skulle underlätta Serbiens anslutning till EU.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Serbiens och Kosovos myndigheter att öka samarbetet för att ta hårdare tag mot och spränga de kriminella nätverk som utövar kontroll över, utnyttjar och smugglar irreguljära migranter från Kosovo till vissa EU-medlemsstater genom Serbien. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Serbiens och Kosovos myndigheter att öka samarbetet för att ta hårdare tag mot och spränga de kriminella nätverk som utövar kontroll över, utnyttjar och smugglar irreguljära migranter från Kosovo till vissa EU-medlemsstater genom Serbien.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att intensifiera ansträngningarna att anpassa sin utrikes- och säkerhetspolitik efter EU:s politik på dessa områden, inklusive den Rysslandsrelaterade politiken. Parlamentet beklagar att Serbien inte hörsammade uppmaningen att följa rådets beslut att införa restriktiva åtgärder mot Ryssland, men är medvetet om de traditionellt starka ekonomiska, sociala och kulturella banden mellan de båda länderna. Serbien kan spela en avgörande roll för förbindelserna mellan EU och Ryssland. Parlamentet välkomnar Serbiens aktiva deltagande i internationella fredsbevarande insatser. Parlamentet konstaterar att Serbien med hedersbetygelser mottagit personer som omfattas av EU:s viseringsförbud och att landet genomför militärövningar tillsammans med Rysslands armé. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Serbien att intensifiera ansträngningarna att anpassa sin utrikes- och säkerhetspolitik efter EU:s politik på dessa områden, inklusive den Rysslandsrelaterade politiken. Parlamentet beklagar att Serbien inte hörsammade uppmaningen att följa rådets beslut att införa restriktiva åtgärder mot Ryssland, men är medvetet om de traditionellt starka ekonomiska, sociala och kulturella banden mellan de båda länderna. Serbien kan spela en avgörande roll för förbindelserna mellan EU och Ryssland. Parlamentet välkomnar Serbiens aktiva deltagande i internationella fredsbevarande insatser. Parlamentet konstaterar att Serbien med hedersbetygelser mottagit personer som omfattas av EU:s viseringsförbud och att landet genomför militärövningar tillsammans med Rysslands armé.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens ordförandeskap för OSSE under 2015 och dess prioriteringar. Serbien är som nuvarande ordförande för OSSE berett att stödja alla åtgärder för att stärka insatser som syftar till att lösa pågående konflikter i OSSE-området på fredlig väg. Parlamentet uppmuntrar Serbien att utnyttja sitt ordförandeskap och agera som medlare för att bidra till en stabilisering av situationen i östra Ukraina. Parlamentet konstaterar vidare att Serbien vill verka för ett bättre regionalt samarbete. Serbien uppmanas att i egenskap av nuvarande ordförande för OSSE bidra till att åter göra OSSE till en bred plattform för att hantera säkerhetsfrågor i Europa. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar Serbiens ordförandeskap för OSSE under 2015 och dess prioriteringar. Serbien är som nuvarande ordförande för OSSE berett att stödja alla åtgärder för att stärka insatser som syftar till att lösa pågående konflikter i OSSE-området på fredlig väg. Parlamentet uppmuntrar Serbien att utnyttja sitt ordförandeskap och agera som medlare för att bidra till en stabilisering av situationen i östra Ukraina. Parlamentet konstaterar vidare att Serbien vill verka för ett bättre regionalt samarbete. Serbien uppmanas att i egenskap av nuvarande ordförande för OSSE bidra till att åter göra OSSE till en bred plattform för att hantera säkerhetsfrågor i Europa.

| 13. | Europaparlamentet uppmuntrar Serbien att fortsätta att samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty), stärka de inhemska krigsförbrytelserättegångarna och fortsatt göra insatser för regionalt samarbete för att sätta stopp för straffriheten och skipa rättvisa för krigsförbrytelseoffren och deras anhöriga. Det är mycket viktigt att det utan dröjsmål antas heltäckande lagstiftning och strategier för skydd av vittnen och att ge offren och deras anhöriga rätt till skadestånd. Parlamentet ger på nytt uttryck för sitt stöd för Rekom-initiativet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmuntrar Serbien att fortsätta att samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty), stärka de inhemska krigsförbrytelserättegångarna och fortsatt göra insatser för regionalt samarbete för att sätta stopp för straffriheten och skipa rättvisa för krigsförbrytelseoffren och deras anhöriga. Det är mycket viktigt att det utan dröjsmål antas heltäckande lagstiftning och strategier för skydd av vittnen och att ge offren och deras anhöriga rätt till skadestånd. Parlamentet ger på nytt uttryck för sitt stöd för Rekom-initiativet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att i en anda av försoning och goda grannförbindelser ta upp sin lag om statliga myndigheters organisering och jurisdiktion i krigsbrottförfaranden till behandling med sina grannar och kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Serbien att i en anda av försoning och goda grannförbindelser ta upp sin lag om statliga myndigheters organisering och jurisdiktion i krigsbrottförfaranden till behandling med sina grannar och kommissionen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att intensifiera samarbetet med grannländerna och öka sina ansträngningar i sökandet efter saknade personer samt dela med sig av alla relevanta uppgifter. I detta avseende uppmanar parlamentet eftertryckligen de serbiska myndigheterna att öppna Jugoslaviska folkarméns arkiv för att sanningen om gångna tiders tragiska händelser ska kunna slås fast och information ska kunna erhållas. Vidare uppmanas myndigheterna med kraft att öppna och underlätta obegränsad tillgång till både de arkiv som rör tidigare republiker i Jugoslavien och den tidigare underrättelsetjänstens (UDBA) handlingar, och att lämna dem till respektive regering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Serbien att intensifiera samarbetet med grannländerna och öka sina ansträngningar i sökandet efter saknade personer samt dela med sig av alla relevanta uppgifter. I detta avseende uppmanar parlamentet eftertryckligen de serbiska myndigheterna att öppna Jugoslaviska folkarméns arkiv för att sanningen om gångna tiders tragiska händelser ska kunna slås fast och information ska kunna erhållas. Vidare uppmanas myndigheterna med kraft att öppna och underlätta obegränsad tillgång till både de arkiv som rör tidigare republiker i Jugoslavien och den tidigare underrättelsetjänstens (UDBA) handlingar, och att lämna dem till respektive regering.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet, under ICMP:s (den internationella kommissionen för saknade personer) överinseende, av förklaringen om statens roll i hanteringen av frågan om personer som saknas till följd av väpnad konflikt och människorättskränkningar. Parlamentet understryker behovet att intensifiera ansträngningarna att hitta och identifiera saknade personer och lokalisera massgravar från krigen i Kroatien, Bosnien och Hercegovina samt Kosovo och att garantera den rätt som offrens anhöriga har att få veta vad som hänt med deras saknade familjemedlemmar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar undertecknandet, under ICMP:s (den internationella kommissionen för saknade personer) överinseende, av förklaringen om statens roll i hanteringen av frågan om personer som saknas till följd av väpnad konflikt och människorättskränkningar. Parlamentet understryker behovet att intensifiera ansträngningarna att hitta och identifiera saknade personer och lokalisera massgravar från krigen i Kroatien, Bosnien och Hercegovina samt Kosovo och att garantera den rätt som offrens anhöriga har att få veta vad som hänt med deras saknade familjemedlemmar.

| 17. | Europaparlamentet uppskattar den serbiska regeringens konstruktiva synsätt avseende förbindelserna med grannländerna, eftersom detta har möjliggjort påtagliga framsteg såväl inom det regionala samarbetet som i arbetet med att närma sig EU. Parlamentet uppmuntrar Serbien att samarbeta ännu närmare med grannländerna och ta initiativ för ytterligare gränsöverskridande samarbete för att bland annat förbättra den ekonomiska utvecklingen i gränsregionerna och i områden som befolkas av minoriteter. Parlamentet understryker vikten av att främja strategier för utbyten och kontakter mellan ungdomar inom ramen för försoningsprocessen, och välkomnar att Serbien i stort sett fullgör sina internationella åtaganden och att landet har vidareutvecklat sina bilaterala förbindelser med grannländerna. Parlamentet understryker åter den stora vikten av försoning och uppmuntrar Serbien att till fullo genomföra bilaterala överenskommelser med grannländerna och på ett pragmatiskt sätt ta itu med sina olösta bilaterala frågor. Parlamentet välkomnar det möte mellan Serbiens och Albaniens premiärministrar som hölls i Belgrad den 10 november 2014. Serbien uppmuntras att aktivt stödja och konstruktivt bidra till Bosnien och Hercegovinas framsteg i riktning mot europeisk integration. Parlamentet välkomnar även att Serbien har fortsatt att delta aktivt i regionala initiativ, till exempel den sydösteuropeiska samarbetsprocessen (SEECP). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppskattar den serbiska regeringens konstruktiva synsätt avseende förbindelserna med grannländerna, eftersom detta har möjliggjort påtagliga framsteg såväl inom det regionala samarbetet som i arbetet med att närma sig EU. Parlamentet uppmuntrar Serbien att samarbeta ännu närmare med grannländerna och ta initiativ för ytterligare gränsöverskridande samarbete för att bland annat förbättra den ekonomiska utvecklingen i gränsregionerna och i områden som befolkas av minoriteter. Parlamentet understryker vikten av att främja strategier för utbyten och kontakter mellan ungdomar inom ramen för försoningsprocessen, och välkomnar att Serbien i stort sett fullgör sina internationella åtaganden och att landet har vidareutvecklat sina bilaterala förbindelser med grannländerna. Parlamentet understryker åter den stora vikten av försoning och uppmuntrar Serbien att till fullo genomföra bilaterala överenskommelser med grannländerna och på ett pragmatiskt sätt ta itu med sina olösta bilaterala frågor. Parlamentet välkomnar det möte mellan Serbiens och Albaniens premiärministrar som hölls i Belgrad den 10 november 2014. Serbien uppmuntras att aktivt stödja och konstruktivt bidra till Bosnien och Hercegovinas framsteg i riktning mot europeisk integration. Parlamentet välkomnar även att Serbien har fortsatt att delta aktivt i regionala initiativ, till exempel den sydösteuropeiska samarbetsprocessen (SEECP).

| 18. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som det serbiska parlamentet och civilsamhället spelar i processen med anslutningsförhandlingarna. Parlamentet välkomnar det serbiska parlamentets beslut av den 4 juni 2014 om reglering av förfarandet för behandling av förslag till förhandlingsposition under anslutningsförhandlingarna och det beslut av den 26 augusti 2014 som innebar att man antog riktlinjer för att inkludera det civila samhällets organisationer i lagstiftningsarbetet, samt efterlyser ett ökat engagemang från civilsamhällets sida i integrationsprocessen. Parlamentet uppmanar regeringen att avstå från EU-negativ retorik och genomföra regelbundna dialoger och offentliga samråd med alla berörda parter för att säkerställa att förhandlingarna genomförs i total öppenhet och att all information som krävs för en konstruktiv diskussion om hur EU och dess medlemskap fungerar tillhandahålls. Regeringen uppmanas även att underlätta ett brett deltagande i denna process från de berörda parternas sida. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som det serbiska parlamentet och civilsamhället spelar i processen med anslutningsförhandlingarna. Parlamentet välkomnar det serbiska parlamentets beslut av den 4 juni 2014 om reglering av förfarandet för behandling av förslag till förhandlingsposition under anslutningsförhandlingarna och det beslut av den 26 augusti 2014 som innebar att man antog riktlinjer för att inkludera det civila samhällets organisationer i lagstiftningsarbetet, samt efterlyser ett ökat engagemang från civilsamhällets sida i integrationsprocessen. Parlamentet uppmanar regeringen att avstå från EU-negativ retorik och genomföra regelbundna dialoger och offentliga samråd med alla berörda parter för att säkerställa att förhandlingarna genomförs i total öppenhet och att all information som krävs för en konstruktiv diskussion om hur EU och dess medlemskap fungerar tillhandahålls. Regeringen uppmanas även att underlätta ett brett deltagande i denna process från de berörda parternas sida.

| 19. | Europaparlamentet lovordar det arbete som oberoende tillsynsorgan utfört och bidragit med när det gällt att förbättra lagstiftningsramen och ansvarsskyldigheten för statliga institutioner. Parlamentet framhåller att de statliga institutionerna måste agera öppet och ansvarsfullt, och stöder det arbete som utförs av oberoende statliga myndigheter såsom ombudsmannen, kommissionsledamoten med ansvar för information av allmän betydelse m.fl. Parlamentet uppmanar de statliga myndigheterna att skydda dessa kontors oberoende och att samarbeta fullt ut med dem när de utövar sina befogenheter. Parlamentet anser att myndigheterna bör förse dem med alla de finansiella och administrativa resurser som krävs för deras arbete, och betonar att deras rekommendationer måste följas upp ordentligt samt att deras oberoende måste respekteras till fullo. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet lovordar det arbete som oberoende tillsynsorgan utfört och bidragit med när det gällt att förbättra lagstiftningsramen och ansvarsskyldigheten för statliga institutioner. Parlamentet framhåller att de statliga institutionerna måste agera öppet och ansvarsfullt, och stöder det arbete som utförs av oberoende statliga myndigheter såsom ombudsmannen, kommissionsledamoten med ansvar för information av allmän betydelse m.fl. Parlamentet uppmanar de statliga myndigheterna att skydda dessa kontors oberoende och att samarbeta fullt ut med dem när de utövar sina befogenheter. Parlamentet anser att myndigheterna bör förse dem med alla de finansiella och administrativa resurser som krävs för deras arbete, och betonar att deras rekommendationer måste följas upp ordentligt samt att deras oberoende måste respekteras till fullo.

| 20. | Europaparlamentet fördömer att ministrar i regeringen utan grund offentligt har tagit avstånd från ombudsmannen, och betonar att ombudsmannens roll är av central betydelse för systemet med kontrollinstanser för de styrande organen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att ombudsmannens oberoende och integritet bevaras. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ge ombudsmannens arbete sitt fulla politiska och administrativa stöd och slå vakt om ombudsmannens rätt att kräva tillgång till officiella dokument i enlighet med lagen om offentlig information. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet fördömer att ministrar i regeringen utan grund offentligt har tagit avstånd från ombudsmannen, och betonar att ombudsmannens roll är av central betydelse för systemet med kontrollinstanser för de styrande organen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att ombudsmannens oberoende och integritet bevaras. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ge ombudsmannens arbete sitt fulla politiska och administrativa stöd och slå vakt om ombudsmannens rätt att kräva tillgång till officiella dokument i enlighet med lagen om offentlig information.

| 21. | Europaparlamentet betonar att Serbien har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO) viktigaste arbetsrättsliga konventioner, liksom den reviderade europeiska sociala stadgan. Parlamentet uppmärksammar att arbets- och fackföreningsrättigheterna fortfarande är begränsade – trots att de garanteras i författningen –, och uppmanar Serbien att ytterligare stärka dessa rättigheter. Parlamentet noterar att det krävs ytterligare klarläggande åtgärder när det gäller fackföreningar och rätten att strejka. Det förekommer bara ett fåtal sektoriella kollektivavtal, samtidigt som många har löpt ut och måste förnyas. Det är oroande att dialogen mellan arbetsmarknadens parter fortfarande är svag och att samråd med dessa parter hålls bara sporadiskt. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter och dessa aktörers rådgivande roll i lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att Serbien har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO) viktigaste arbetsrättsliga konventioner, liksom den reviderade europeiska sociala stadgan. Parlamentet uppmärksammar att arbets- och fackföreningsrättigheterna fortfarande är begränsade – trots att de garanteras i författningen –, och uppmanar Serbien att ytterligare stärka dessa rättigheter. Parlamentet noterar att det krävs ytterligare klarläggande åtgärder när det gäller fackföreningar och rätten att strejka. Det förekommer bara ett fåtal sektoriella kollektivavtal, samtidigt som många har löpt ut och måste förnyas. Det är oroande att dialogen mellan arbetsmarknadens parter fortfarande är svag och att samråd med dessa parter hålls bara sporadiskt. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter och dessa aktörers rådgivande roll i lagstiftningsarbetet.

| 22. | Europaparlamentet betonar på nytt vikten av att främja, skydda och genomföra de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna på alla nivåer i det serbiska samhället, utan någon som helst diskriminering och i enlighet med europeiska och internationella normer. Parlamentet konstaterar att en handlingsplan för genomförandet av antidiskrimineringsstrategin antogs den 2 oktober 2014, och efterlyser respekt för kvinnor, funktionshindrade, hbt-personer och alla minoriteter, inklusive nationella, etniska och sexuella sådana, samt kräver att deras rättigheter garanteras. De serbiska myndigheterna uppmuntras att göra ytterligare insatser för att garantera en jämställd representation för kvinnor i samhällslivet och det politiska livet. Parlamentet noterar att den administrativa kapaciteten på jämställdhetsområdet fortfarande är svag, och uppmanar eftertryckligen de serbiska myndigheterna att öka insatserna på detta område. Parlamentet välkomnar den serbiska regeringens beslut att tillåta anordnandet av Prideparaden, som ägde rum i Belgrad den 28 september 2014 utan några större incidenter, och lovordar regeringens stöd samt polisens insatser för att underlätta paradens genomförande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar på nytt vikten av att främja, skydda och genomföra de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna på alla nivåer i det serbiska samhället, utan någon som helst diskriminering och i enlighet med europeiska och internationella normer. Parlamentet konstaterar att en handlingsplan för genomförandet av antidiskrimineringsstrategin antogs den 2 oktober 2014, och efterlyser respekt för kvinnor, funktionshindrade, hbt-personer och alla minoriteter, inklusive nationella, etniska och sexuella sådana, samt kräver att deras rättigheter garanteras. De serbiska myndigheterna uppmuntras att göra ytterligare insatser för att garantera en jämställd representation för kvinnor i samhällslivet och det politiska livet. Parlamentet noterar att den administrativa kapaciteten på jämställdhetsområdet fortfarande är svag, och uppmanar eftertryckligen de serbiska myndigheterna att öka insatserna på detta område. Parlamentet välkomnar den serbiska regeringens beslut att tillåta anordnandet av Prideparaden, som ägde rum i Belgrad den 28 september 2014 utan några större incidenter, och lovordar regeringens stöd samt polisens insatser för att underlätta paradens genomförande.

| 23. | Europaparlamentet lovordar inrättandet av det nationella rådet för barnets rättigheter och uppmuntrar detta organ att utnyttja sitt mandat fullt ut för att se till att barnets rättigheter konsekvent prioriteras i de handlingsplaner som den serbiska regeringen utarbetar som ett led i anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet lovordar inrättandet av det nationella rådet för barnets rättigheter och uppmuntrar detta organ att utnyttja sitt mandat fullt ut för att se till att barnets rättigheter konsekvent prioriteras i de handlingsplaner som den serbiska regeringen utarbetar som ett led i anslutningsprocessen.

| 24. | Europaparlamentet noterar att man gått i rätt riktning med genomförandet av strategin och handlingsplanen för en reform av rättsväsendet för perioden 2013–2018. Parlamentet välkomnar antagandet av bestämmelser om utvärdering av domares och åklagares arbetsinsatser. Parlamentet understryker den utomordentligt stora betydelsen av ett oberoende rättsväsen och att reformen av rättsväsendet måste slutföras för att domares och åklagares fullständiga oberoende och opartiskhet ska kunna garanteras. Myndigheterna uppmanas att inte fördröja antagandet av förslaget till lag om rättshjälp samtidigt som man ser till att de mest sårbara medborgarna inte utestängs från möjligheterna att få kostnadsfri rättshjälp. Parlamentet framhåller vikten av att lösa problemen i samband med fallen av missbruk av tjänsteställning och uttrycker oro över att de omklassificeras kollektivt. Det krävs konstitutionella reformer för att rättsväsendets oberoende ska kunna säkerställas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att man gått i rätt riktning med genomförandet av strategin och handlingsplanen för en reform av rättsväsendet för perioden 2013–2018. Parlamentet välkomnar antagandet av bestämmelser om utvärdering av domares och åklagares arbetsinsatser. Parlamentet understryker den utomordentligt stora betydelsen av ett oberoende rättsväsen och att reformen av rättsväsendet måste slutföras för att domares och åklagares fullständiga oberoende och opartiskhet ska kunna garanteras. Myndigheterna uppmanas att inte fördröja antagandet av förslaget till lag om rättshjälp samtidigt som man ser till att de mest sårbara medborgarna inte utestängs från möjligheterna att få kostnadsfri rättshjälp. Parlamentet framhåller vikten av att lösa problemen i samband med fallen av missbruk av tjänsteställning och uttrycker oro över att de omklassificeras kollektivt. Det krävs konstitutionella reformer för att rättsväsendets oberoende ska kunna säkerställas.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar den starka politiska viljan att bekämpa korruption samt det fortsatta arbetet med att genomföra rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption (Greco). Parlamentet välkomnar att det serbiska parlamentet den 25 november 2014 antog en lag om skydd av uppgiftslämnare. Parlamentet ställer sig positivt till att ett antal utredningar av högnivåfall pågår och att insatser gjorts för att förbättra samordningen. Det krävs betydande ansträngningar för att stärka och fullt ut genomdriva lagstiftningsramen för kampen mot korruption och uppnå en adekvat finansiering av de aktuella reformerna. Läckor till medierna i fråga om pågående utredningar – i strid med principen om oskuldspresumtion – är en mycket oroande fråga som bör utredas, behandlas och elimineras i överensstämmelse med gällande lagstiftning. Parlamentet fördömer också påtryckningarna från medier eller politiska partier på oberoende korruptionsbekämpande organ och anser i det sammanhanget att befogenheterna och resurserna för byrån för bekämpning av korruption bör stärkas. Parlamentet konstaterar att sådana metoder kraftigt kan fördröja framstegen i anslutningsförhandlingarna. Parlamentet vill se ytterligare åtgärder för att skydda rättssystemets oberoende och integritet och tillgången till rättslig prövning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar den starka politiska viljan att bekämpa korruption samt det fortsatta arbetet med att genomföra rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption (Greco). Parlamentet välkomnar att det serbiska parlamentet den 25 november 2014 antog en lag om skydd av uppgiftslämnare. Parlamentet ställer sig positivt till att ett antal utredningar av högnivåfall pågår och att insatser gjorts för att förbättra samordningen. Det krävs betydande ansträngningar för att stärka och fullt ut genomdriva lagstiftningsramen för kampen mot korruption och uppnå en adekvat finansiering av de aktuella reformerna. Läckor till medierna i fråga om pågående utredningar – i strid med principen om oskuldspresumtion – är en mycket oroande fråga som bör utredas, behandlas och elimineras i överensstämmelse med gällande lagstiftning. Parlamentet fördömer också påtryckningarna från medier eller politiska partier på oberoende korruptionsbekämpande organ och anser i det sammanhanget att befogenheterna och resurserna för byrån för bekämpning av korruption bör stärkas. Parlamentet konstaterar att sådana metoder kraftigt kan fördröja framstegen i anslutningsförhandlingarna. Parlamentet vill se ytterligare åtgärder för att skydda rättssystemets oberoende och integritet och tillgången till rättslig prövning.

| 26. | Europaparlamentet noterar att korruption och organiserad brottslighet är vanligt förekommande i regionen och också utgör hinder för Serbiens demokratiska, sociala och ekonomiska utveckling. En regional strategi och utökat samarbete mellan alla länder i regionen är av största vikt för en effektivare hantering av dessa frågor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar att korruption och organiserad brottslighet är vanligt förekommande i regionen och också utgör hinder för Serbiens demokratiska, sociala och ekonomiska utveckling. En regional strategi och utökat samarbete mellan alla länder i regionen är av största vikt för en effektivare hantering av dessa frågor.

| 27. | Europaparlamentet noterar med oro bristen på öppenhet när det gäller finansieringen av politiska partier och valkampanjer och därmed den stora risken för korruption. Parlamentet understryker att finansieringen av politiska partier måste vara insynsvänlig och förenlig med de strängaste internationella normerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar med oro bristen på öppenhet när det gäller finansieringen av politiska partier och valkampanjer och därmed den stora risken för korruption. Parlamentet understryker att finansieringen av politiska partier måste vara insynsvänlig och förenlig med de strängaste internationella normerna.

| 28. | Parlamentet välkomnar antagandet av lagen om offentlig information och medier, lagen om elektroniska medier och lagen om public service-radio/tv samt begär att dessa lagar omedelbart genomförs. Parlamentet betonar att hållbarheten för public service-radio/tv på minoritetsspråken även måste säkerställas när det nya mediepaketet genomförs, och att hållbarheten och den finansiella stabiliteten för public service-sektorn och för regionala och lokala medier måste säkerställas. Parlamentet är oroat över de allt sämre villkoren för ett obegränsat utövande av yttrandefriheten i Serbien och betonar att det måste råda fullständig insyn i medieägandet. Parlamentet är även oroat över de påtryckningar på och hot mot journalister som förekommit och som också leder till ökad självcensur, och uppmanar eftertryckligen de serbiska myndigheterna att vidta åtgärder för att ställa de skyldiga inför rätta. Det är också oroande att politiska påtryckningar undergräver mediernas oberoende. Parlamentet framhåller på nytt vikten av fria medier som ett av EU:s centrala värden. De serbiska myndigheterna uppmanas att skapa en medievänlig miljö som stöder yttrandefrihet och fria medier. |
| --- | --- |

28.

Parlamentet välkomnar antagandet av lagen om offentlig information och medier, lagen om elektroniska medier och lagen om public service-radio/tv samt begär att dessa lagar omedelbart genomförs. Parlamentet betonar att hållbarheten för public service-radio/tv på minoritetsspråken även måste säkerställas när det nya mediepaketet genomförs, och att hållbarheten och den finansiella stabiliteten för public service-sektorn och för regionala och lokala medier måste säkerställas. Parlamentet är oroat över de allt sämre villkoren för ett obegränsat utövande av yttrandefriheten i Serbien och betonar att det måste råda fullständig insyn i medieägandet. Parlamentet är även oroat över de påtryckningar på och hot mot journalister som förekommit och som också leder till ökad självcensur, och uppmanar eftertryckligen de serbiska myndigheterna att vidta åtgärder för att ställa de skyldiga inför rätta. Det är också oroande att politiska påtryckningar undergräver mediernas oberoende. Parlamentet framhåller på nytt vikten av fria medier som ett av EU:s centrala värden. De serbiska myndigheterna uppmanas att skapa en medievänlig miljö som stöder yttrandefrihet och fria medier.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar den serbiska regeringen att genomföra lagen om återupprättelse fullt ut och på ett icke-diskriminerande sätt. Den serbiska regeringen rekommenderas också att göra ytterligare ändringar i lagen om ersättning för att avlägsna alla procedurmässiga och juridiska hinder för ersättning in natura. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar den serbiska regeringen att genomföra lagen om återupprättelse fullt ut och på ett icke-diskriminerande sätt. Den serbiska regeringen rekommenderas också att göra ytterligare ändringar i lagen om ersättning för att avlägsna alla procedurmässiga och juridiska hinder för ersättning in natura.

| 30. | Europaparlamentet ställer sig positivt till det val till de nationella minoritetsråden som hölls den 26 oktober 2014. Parlamentet understryker betydelsen av nationella minoritetsråd för tillämpningen av de nationella minoriteternas rättigheter och uppmanar Serbien att se till att nivån på förvärvade rättigheter och befogenheter upprätthålls i processen för att rättsligt anpassa dem efter beslutet från Serbiens författningsdomstol samt att säkerställa adekvat och verifierbar finansiering i detta sammanhang. Serbien uppmanas att se till att lagstiftning om skydd av minoriteter genomförs konsekvent i hela landet, vad gäller bland annat utbildning, språkanvändning och tillgången till medier och religionsutövning på minoritetsspråk samt adekvat representation av nationella minoriteter i den offentliga förvaltningen, i lokala och regionala organ och i det nationella parlamentet. Parlamentet stöder Serbiens åtagande att utarbeta en särskild handlingsplan för de nationella minoriteternas ställning inom ramen för handlingsplanen för kapitel 23. De serbiska myndigheterna uppmuntras att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra romernas situation, i synnerhet när det gäller utbildning, bostäder och sysselsättning. Regeringen uppmanas eftertryckligen att öka medvetenheten om de medborgerliga rättigheterna bland den romska befolkningen samt tillhandahålla jämlik säkerhet för romerna. Parlamentet understryker vikten av att uppmuntra romskt deltagande i samhällslivet. De serbiska myndigheterna uppmanas att förbättra planeringen, samordningen och övervakningen av genomförandet av politik och åtgärder för att integrera romer på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ställer sig positivt till det val till de nationella minoritetsråden som hölls den 26 oktober 2014. Parlamentet understryker betydelsen av nationella minoritetsråd för tillämpningen av de nationella minoriteternas rättigheter och uppmanar Serbien att se till att nivån på förvärvade rättigheter och befogenheter upprätthålls i processen för att rättsligt anpassa dem efter beslutet från Serbiens författningsdomstol samt att säkerställa adekvat och verifierbar finansiering i detta sammanhang. Serbien uppmanas att se till att lagstiftning om skydd av minoriteter genomförs konsekvent i hela landet, vad gäller bland annat utbildning, språkanvändning och tillgången till medier och religionsutövning på minoritetsspråk samt adekvat representation av nationella minoriteter i den offentliga förvaltningen, i lokala och regionala organ och i det nationella parlamentet. Parlamentet stöder Serbiens åtagande att utarbeta en särskild handlingsplan för de nationella minoriteternas ställning inom ramen för handlingsplanen för kapitel 23. De serbiska myndigheterna uppmuntras att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra romernas situation, i synnerhet när det gäller utbildning, bostäder och sysselsättning. Regeringen uppmanas eftertryckligen att öka medvetenheten om de medborgerliga rättigheterna bland den romska befolkningen samt tillhandahålla jämlik säkerhet för romerna. Parlamentet understryker vikten av att uppmuntra romskt deltagande i samhällslivet. De serbiska myndigheterna uppmanas att förbättra planeringen, samordningen och övervakningen av genomförandet av politik och åtgärder för att integrera romer på nationell och lokal nivå.

| 31. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att återlämna de tillgångar som beslagtogs under kommunistregimen hos minoritetskyrkor och religiösa samfund, framhåller statens roll när det gäller att skapa en opartisk politik för historiska kyrkor i landet, däribland de kyrkor som tillhör minoriteter, och betonar att religionsfrihet inte kan säkerställas utan nämnda återlämnande. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att återlämna de tillgångar som beslagtogs under kommunistregimen hos minoritetskyrkor och religiösa samfund, framhåller statens roll när det gäller att skapa en opartisk politik för historiska kyrkor i landet, däribland de kyrkor som tillhör minoriteter, och betonar att religionsfrihet inte kan säkerställas utan nämnda återlämnande.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att Vojvodinas kulturella mångfald också bidrar till Serbiens identitet och att det därför är mycket viktigt att skydda och stödja de minoriteter som bor där och att bevara och främja den nationella mångfald som fungerat väl i århundraden. Parlamentet anser att flerspråkigheten och den kulturella mångfalden måste upprätthållas. Parlamentet betonar vidare att Vojvodinas självstyre inte får försvagas, och påminner regeringen om att lägga fram lagen om befogenheter för och finansiering av den självständiga provinsen Vojvodina utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att Vojvodinas kulturella mångfald också bidrar till Serbiens identitet och att det därför är mycket viktigt att skydda och stödja de minoriteter som bor där och att bevara och främja den nationella mångfald som fungerat väl i århundraden. Parlamentet anser att flerspråkigheten och den kulturella mångfalden måste upprätthållas. Parlamentet betonar vidare att Vojvodinas självstyre inte får försvagas, och påminner regeringen om att lägga fram lagen om befogenheter för och finansiering av den självständiga provinsen Vojvodina utan ytterligare dröjsmål.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar den serbiska regeringen att tillhandahålla den nödvändiga rättsliga bakgrunden för att medge ett serbiskt deltagande i europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) mot bakgrund av EGTS betydelse för en fortsatt utveckling av det gränsöverskridande samarbetet mellan EU:s medlemsstater och deras grannar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar den serbiska regeringen att tillhandahålla den nödvändiga rättsliga bakgrunden för att medge ett serbiskt deltagande i europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) mot bakgrund av EGTS betydelse för en fortsatt utveckling av det gränsöverskridande samarbetet mellan EU:s medlemsstater och deras grannar.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar den nya offentliga förvaltningens reformstrategi, inrättandet av det specifika ministeriet för offentlig förvaltning och lokalt självstyre samt den ökade inriktningen på politisk planering och samordning till följd av inrättandet av ett sekretariat för den offentliga politiken, som positiva steg mot en effektivare offentlig förvaltning. Parlamentet uttrycker oro över bristen på öppenhet när det gäller rekrytering av offentliga tjänstemän och kapaciteten i fråga om lokal administration och styrning. Myndigheterna uppmanas eftertryckligen att säkerställa en öppen och meritbaserad process för utnämning och befordran av tjänstemän och offentliganställda. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar den nya offentliga förvaltningens reformstrategi, inrättandet av det specifika ministeriet för offentlig förvaltning och lokalt självstyre samt den ökade inriktningen på politisk planering och samordning till följd av inrättandet av ett sekretariat för den offentliga politiken, som positiva steg mot en effektivare offentlig förvaltning. Parlamentet uttrycker oro över bristen på öppenhet när det gäller rekrytering av offentliga tjänstemän och kapaciteten i fråga om lokal administration och styrning. Myndigheterna uppmanas eftertryckligen att säkerställa en öppen och meritbaserad process för utnämning och befordran av tjänstemän och offentliganställda.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar de serbiska myndigheterna att genomföra strukturella ekonomiska reformer för att främja tillväxten, förbättra affärs- och investeringsklimatet i hela Serbien, se till att alla regioner utvecklas socioekonomiskt, bekämpa de höga arbetslöshets- och fattigdomsnivåerna, genomföra en konsolidering av de offentliga finanserna och bekämpa korruptionen, som fortfarande utgör det största hotet mot företagsklimatet. Parlamentet ser med oro på den höga arbetslösheten bland ungdomar och uppmanar eftertryckligen regeringen att åtgärda problemet genom att ge unga människor adekvata möjligheter och utbildning som efterfrågas på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker nödvändigheten av att säkerställa såväl ett tillgängligt utbildningssystem med arbets- och utbildningsmöjligheter för unga människor som tillgång till europeiska utbildningsprogram, såsom Erasmus. Parlamentet välkomnar antagandet av arbetslagen, konkurslagen, privatiseringslagen och lagen om planering och byggande, som utgör den rättsliga ramen för både strukturreformer och en förbättring av affärsklimatet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar de serbiska myndigheterna att genomföra strukturella ekonomiska reformer för att främja tillväxten, förbättra affärs- och investeringsklimatet i hela Serbien, se till att alla regioner utvecklas socioekonomiskt, bekämpa de höga arbetslöshets- och fattigdomsnivåerna, genomföra en konsolidering av de offentliga finanserna och bekämpa korruptionen, som fortfarande utgör det största hotet mot företagsklimatet. Parlamentet ser med oro på den höga arbetslösheten bland ungdomar och uppmanar eftertryckligen regeringen att åtgärda problemet genom att ge unga människor adekvata möjligheter och utbildning som efterfrågas på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker nödvändigheten av att säkerställa såväl ett tillgängligt utbildningssystem med arbets- och utbildningsmöjligheter för unga människor som tillgång till europeiska utbildningsprogram, såsom Erasmus. Parlamentet välkomnar antagandet av arbetslagen, konkurslagen, privatiseringslagen och lagen om planering och byggande, som utgör den rättsliga ramen för både strukturreformer och en förbättring av affärsklimatet.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att förbättra företagsklimatet genom att genomföra de planerade strukturreformerna på detta område, stärka rättssystemet och säkerställa ett enhetligt genomförande av lagstiftningen i fråga. Det är mycket viktigt att administrativa hinder för affärsverksamhet, särskilt när det gäller små och medelstora företag, undanröjs så snart som möjligt, och det krävs en omstrukturering av offentliga företag samtidigt som de anställdas rättigheter och betydelsen av sysselsättningen inom den offentliga sektorn för de serbiska medborgarna och deras välbefinnande respekteras och det faktum att de är beroende av viktiga offentliga tjänster beaktas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att förbättra företagsklimatet genom att genomföra de planerade strukturreformerna på detta område, stärka rättssystemet och säkerställa ett enhetligt genomförande av lagstiftningen i fråga. Det är mycket viktigt att administrativa hinder för affärsverksamhet, särskilt när det gäller små och medelstora företag, undanröjs så snart som möjligt, och det krävs en omstrukturering av offentliga företag samtidigt som de anställdas rättigheter och betydelsen av sysselsättningen inom den offentliga sektorn för de serbiska medborgarna och deras välbefinnande respekteras och det faktum att de är beroende av viktiga offentliga tjänster beaktas.

| 37. | Europaparlamentet noterar det arbete som gjorts för att ändra strafflagen men konstaterar att det fortfarande råder osäkerhet om rättsläget i den privata sektorn efter de antagna ändringarna. Parlamentet framhåller på nytt sin oro över bestämmelserna i den nya artikel 234 om missbruk av ledande ställning, vilka fortfarande lämnar utrymme för godtycklig tolkning. Parlamentet noterar att de flesta av de tidigare fallen av missbruk av tjänsteställning verkar ha omklassificerats kollektivt till missbruk av ledande ställning utan någon ordentlig granskning, och efterlyser därför en oberoende och grundlig granskning av de omklassificerade fallen så att orättvisa åtal som väckts för länge sedan omedelbart kan läggas ned. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar det arbete som gjorts för att ändra strafflagen men konstaterar att det fortfarande råder osäkerhet om rättsläget i den privata sektorn efter de antagna ändringarna. Parlamentet framhåller på nytt sin oro över bestämmelserna i den nya artikel 234 om missbruk av ledande ställning, vilka fortfarande lämnar utrymme för godtycklig tolkning. Parlamentet noterar att de flesta av de tidigare fallen av missbruk av tjänsteställning verkar ha omklassificerats kollektivt till missbruk av ledande ställning utan någon ordentlig granskning, och efterlyser därför en oberoende och grundlig granskning av de omklassificerade fallen så att orättvisa åtal som väckts för länge sedan omedelbart kan läggas ned.

| 38. | Europaparlamentet gratulerar Serbien till organiserandet av toppmötet mellan Kina och Central- och Östeuropa i Belgrad samt välkomnar planerna på förstärkt samarbete och hoppas att det kommer att motsvara EU:s standarder. Parlamentet noterar de preliminära avtalen om projekt som gäller energi och infrastruktur och som ingåtts under toppmötet, och påminner Serbien och andra länder i regionen om att projekten bör beakta de långsiktiga målen för EU:s politik. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet gratulerar Serbien till organiserandet av toppmötet mellan Kina och Central- och Östeuropa i Belgrad samt välkomnar planerna på förstärkt samarbete och hoppas att det kommer att motsvara EU:s standarder. Parlamentet noterar de preliminära avtalen om projekt som gäller energi och infrastruktur och som ingåtts under toppmötet, och påminner Serbien och andra länder i regionen om att projekten bör beakta de långsiktiga målen för EU:s politik.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att Serbien gjort måttliga förberedelser på energiområdet. Parlamentet betonar att landet måste prioritera att såväl intensifiera sina insatser på energiområdet för att anpassa sig till unionens regelverk – framför allt när det gäller att uppnå målen för energieffektivitet och förnybar energi och förhindra statligt stöd till brunkolssektorn – som åstadkomma en uppdelning av gassektorn och en omstrukturering av det offentliga gasbolaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja den serbiska regeringen i dess ansträngningar att minska landets beroende av energiimport genom att öka mångfalden av energikällor. Parlamentet uppmuntrar Serbien att inleda en översyn av sin föreslagna energistrategi. Regeringen uppmanas att öka sina ansträngningar på området för förnybar energi, i synnerhet när det gäller direktivet om förnybar energi, eftersom detta är ett nödvändigt steg mot att uppnå energitrygghet och uppfylla EU:s 2020-mål för förnybar energi. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att Serbien gjort måttliga förberedelser på energiområdet. Parlamentet betonar att landet måste prioritera att såväl intensifiera sina insatser på energiområdet för att anpassa sig till unionens regelverk – framför allt när det gäller att uppnå målen för energieffektivitet och förnybar energi och förhindra statligt stöd till brunkolssektorn – som åstadkomma en uppdelning av gassektorn och en omstrukturering av det offentliga gasbolaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja den serbiska regeringen i dess ansträngningar att minska landets beroende av energiimport genom att öka mångfalden av energikällor. Parlamentet uppmuntrar Serbien att inleda en översyn av sin föreslagna energistrategi. Regeringen uppmanas att öka sina ansträngningar på området för förnybar energi, i synnerhet när det gäller direktivet om förnybar energi, eftersom detta är ett nödvändigt steg mot att uppnå energitrygghet och uppfylla EU:s 2020-mål för förnybar energi.

| 40. | Europaparlamentet beklagar att otillräckliga framsteg har gjorts i fråga om miljön och klimatförändringarna, och uppmanar serbiska myndigheter att utan dröjsmål anta en heltäckande klimatstrategi för hela landet i linje med EU:s mål. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet beklagar att otillräckliga framsteg har gjorts i fråga om miljön och klimatförändringarna, och uppmanar serbiska myndigheter att utan dröjsmål anta en heltäckande klimatstrategi för hela landet i linje med EU:s mål.

| 41. | Europaparlamentet oroas över att akademiska institutioner, tillsammans med statliga myndigheter och offentliga tjänstemän, har underlåtit att ta itu med anklagelserna om plagiat vid universiteten. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet oroas över att akademiska institutioner, tillsammans med statliga myndigheter och offentliga tjänstemän, har underlåtit att ta itu med anklagelserna om plagiat vid universiteten.

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Serbiens regering och parlament. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Serbiens regering och parlament.

---

(1)  EUT L 80, 19.3.2008, s. 46.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0039.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2014)0065.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/68

---

P8_TA(2015)0066

Kosovos europeiska integrationsprocess

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om Kosovos europeiska integrationsprocess (2014/2950(RSP))

(2016/C 316/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan,

| — | med beaktande av det första avtalet om principerna för en normalisering av förbindelserna, som undertecknades den 19 april 2013 av premiärminister Hashim Thaçi och premiärminister Ivica Dačić, och av den handlingsplan för genomförandet som antogs den 22 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första avtalet om principerna för en normalisering av förbindelserna, som undertecknades den 19 april 2013 av premiärminister Hashim Thaçi och premiärminister Ivica Dačić, och av den handlingsplan för genomförandet som antogs den 22 maj 2013,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2013 med beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan EU och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2013 med beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan EU och Kosovo,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 22 oktober 2012 om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett ramavtal med Kosovo om landets deltagande i EU-program, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 22 oktober 2012 om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett ramavtal med Kosovo om landets deltagande i EU-program,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapporter om pågående verksamhet inom FN:s interimistiska uppdrag i Kosovo och utvecklingen i detta sammanhang, inklusive den senaste rapporten som släpptes den 31 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapporter om pågående verksamhet inom FN:s interimistiska uppdrag i Kosovo och utvecklingen i detta sammanhang, inklusive den senaste rapporten som släpptes den 31 oktober 2014,

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/349/Gusp av den 12 juni 2014 om ändring av den gemensamma åtgärden 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/349/Gusp av den 12 juni 2014 om ändring av den gemensamma åtgärden 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor) sammanträden den 7 december 2009, 14 december 2010 och 5 december 2011, där det betonas och bekräftas att även Kosovo, utan att det påverkar medlemsstaternas ståndpunkt i fråga om dess status, bör komma i fråga för en eventuell viseringsliberalisering när alla villkor är uppfyllda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor) sammanträden den 7 december 2009, 14 december 2010 och 5 december 2011, där det betonas och bekräftas att även Kosovo, utan att det påverkar medlemsstaternas ståndpunkt i fråga om dess status, bör komma i fråga för en eventuell viseringsliberalisering när alla villkor är uppfyllda,

| — | med beaktande av att en viseringsdialog inleddes i januari 2012, att färdplanen för viseringsliberalisering lades fram i juni 2012 och att kommissionen den 24 juli 2014 offentliggjorde sin andra rapport om Kosovos framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering (COM(2014)0488), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att en viseringsdialog inleddes i januari 2012, att färdplanen för viseringsliberalisering lades fram i juni 2012 och att kommissionen den 24 juli 2014 offentliggjorde sin andra rapport om Kosovos framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering (COM(2014)0488),

| — | med beaktande av det tredje sammanträdet inom ramen för den strukturerade dialogen om rättsstatsprincipen den 16 januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tredje sammanträdet inom ramen för den strukturerade dialogen om rättsstatsprincipen den 16 januari 2014,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring samt FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Belgrad och Priština, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring samt FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Belgrad och Priština,

| — | med beaktande av beslutet av den 11 juni 2014 i Europarådets ministerkommitté om att bevilja Kosovo medlemskap i Europarådets Venedigkommission och utnämningen av två experter från Kosovo till Venedigkommissionen i september 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av den 11 juni 2014 i Europarådets ministerkommitté om att bevilja Kosovo medlemskap i Europarådets Venedigkommission och utnämningen av två experter från Kosovo till Venedigkommissionen i september 2014,

| — | med beaktande av de gemensamma uttalandena från de interparlamentariska mötena mellan Europaparlamentet och Kosovo den 28–29 maj 2008, 6–7 april 2009, 22–23 juni 2010, 20 maj 2011, 14–15 mars 2012 och 30–31 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma uttalandena från de interparlamentariska mötena mellan Europaparlamentet och Kosovo den 28–29 maj 2008, 6–7 april 2009, 22–23 juni 2010, 20 maj 2011, 14–15 mars 2012 och 30–31 oktober 2013,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 oktober 2013Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 oktober 2013Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2013)0700),

| — | med beaktande av rådets slutsatser (allmänna frågor) av den 16 december 2014 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser (allmänna frågor) av den 16 december 2014 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner,

| — | med beaktande av det arbete som Ulrike Lunacek uträttat som utrikesutskottets ständiga föredragande för Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som Ulrike Lunacek uträttat som utrikesutskottets ständiga föredragande för Kosovo,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Av FN:s 193 medlemsstater är det 110 som erkänner Kosovos självständighet, varav 23 av EU:s 28 medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Av FN:s 193 medlemsstater är det 110 som erkänner Kosovos självständighet, varav 23 av EU:s 28 medlemsstater.

| B. | Förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan EU och Kosovo slutfördes i maj 2014 och avtalet paraferades i juli 2014. |
| --- | --- |

B.

Förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan EU och Kosovo slutfördes i maj 2014 och avtalet paraferades i juli 2014.

| C. | Varje (potentiellt) kandidatland kommer att bedömas efter sina egna meriter, och tidsplanen för anslutningen avgörs av hur snabbt och väl de nödvändiga reformerna genomförs. |
| --- | --- |

C.

Varje (potentiellt) kandidatland kommer att bedömas efter sina egna meriter, och tidsplanen för anslutningen avgörs av hur snabbt och väl de nödvändiga reformerna genomförs.

| D. | EU:s observatörsuppdrag bedömde att de tidiga parlamentsvalen av den 25 maj och den 8 juni 2014 var insynsvänliga och välorganiserade, och menade att de konsoliderade de framsteg som visats vid kommunalvalen 2013. Det konstituerande sammanträdet för Kosovos parlament slutfördes först den 8 december 2014 och regeringen röstades fram den 9 december 2014. |
| --- | --- |

D.

EU:s observatörsuppdrag bedömde att de tidiga parlamentsvalen av den 25 maj och den 8 juni 2014 var insynsvänliga och välorganiserade, och menade att de konsoliderade de framsteg som visats vid kommunalvalen 2013. Det konstituerande sammanträdet för Kosovos parlament slutfördes först den 8 december 2014 och regeringen röstades fram den 9 december 2014.

| E. | För framsteg i genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken krävs bland annat en vilja att granska hur politiken fungerat tidigare, och att man drar lärdom av de problem som identifierats, även vid genomförandet av fältuppdrag. Eulex är det största uppdraget som inletts och det har pågått i mer än sex år. |
| --- | --- |

E.

För framsteg i genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken krävs bland annat en vilja att granska hur politiken fungerat tidigare, och att man drar lärdom av de problem som identifierats, även vid genomförandet av fältuppdrag. Eulex är det största uppdraget som inletts och det har pågått i mer än sex år.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att det sex månader långa politiska dödläge som följde på valet nu upphört, med parlamentsförsamlingens konstituerande sammanträde och utnämning av den nya regeringen. Parlamentet är bekymrat över att man utnämnt personer om vilka det inte rått enighet och vars bakgrund kan ifrågasättas. Parlamentet beklagar det onödigt höga antalet ministrar och biträdande ministrar i den nya regeringen, med följande budgetkonsekvenser, samt det låga antalet kvinnor bland ministrarna. Parlamentet noterar att en ökning av antalet kvinnliga ministrar skulle kunna ses som ett framstegsvänligt incitament för hela samhället. Det är av yttersta vikt att den nya regeringen snabbt genomför de nödvändiga reformerna med beslutsamhet och kraftfullhet. Parlamentet framhåller att det bästa sättet att mäta hur bra Kosovos ledning lyckas med sina uppgifter är genom de konkreta resultat som ges Kosovos invånare och landets europeiska och internationella partners. Parlamentet uppmanar de folkvalda företrädarna för den serbiska minoriteten i Kosovo att delta och ta sitt ansvar i den nya koalitionsregeringen i Priština. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att det sex månader långa politiska dödläge som följde på valet nu upphört, med parlamentsförsamlingens konstituerande sammanträde och utnämning av den nya regeringen. Parlamentet är bekymrat över att man utnämnt personer om vilka det inte rått enighet och vars bakgrund kan ifrågasättas. Parlamentet beklagar det onödigt höga antalet ministrar och biträdande ministrar i den nya regeringen, med följande budgetkonsekvenser, samt det låga antalet kvinnor bland ministrarna. Parlamentet noterar att en ökning av antalet kvinnliga ministrar skulle kunna ses som ett framstegsvänligt incitament för hela samhället. Det är av yttersta vikt att den nya regeringen snabbt genomför de nödvändiga reformerna med beslutsamhet och kraftfullhet. Parlamentet framhåller att det bästa sättet att mäta hur bra Kosovos ledning lyckas med sina uppgifter är genom de konkreta resultat som ges Kosovos invånare och landets europeiska och internationella partners. Parlamentet uppmanar de folkvalda företrädarna för den serbiska minoriteten i Kosovo att delta och ta sitt ansvar i den nya koalitionsregeringen i Priština.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar den nya regeringen att fortsätta sin väg framåt mot europeisk integration, och betonar att den har åtagit sig att noggrant genomföra ett antal prioriterade frågor, bland annat genom lagstiftning, inklusive åtgärder för att stärka och bekräfta rättsstatsprincipen, inrätta en modell för domstolsväsendet som baseras på principerna om oberoende, professionalism och effektivitet, samt systematiskt och effektivt bekämpa korruption och organiserad brottslighet på alla nivåer. Myndigheterna uppmanas att systematiskt och effektivt bekämpa arbetslösheten, främja strukturella ekonomiska reformer och en hållbar utveckling genom att inrätta ett regelverk och skapa incitament för små och medelstora företag och genomföra den så välbehövda reformen av socialförsäkringssystemet för att åtgärda de kvarvarande höga fattigdomsnivåerna inklusive de oacceptabelt höga nivåerna avseende barnfattigdom. Genomförandet av reformer är avgörande. Parlamentet betonar att inrättandet av, verksamheten vid och samarbetet med den särskilda domstolen bör prioriteras och att det kommer att hjälpa Kosovo att lösa och övervinna problem som har sina rötter i det förflutna. I utarbetandet av planer för lagstiftning och politik måste man på ett realistiskt sätt beakta de resurser som krävs och öka insynen i genomförandet av dessa planer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar den nya regeringen att fortsätta sin väg framåt mot europeisk integration, och betonar att den har åtagit sig att noggrant genomföra ett antal prioriterade frågor, bland annat genom lagstiftning, inklusive åtgärder för att stärka och bekräfta rättsstatsprincipen, inrätta en modell för domstolsväsendet som baseras på principerna om oberoende, professionalism och effektivitet, samt systematiskt och effektivt bekämpa korruption och organiserad brottslighet på alla nivåer. Myndigheterna uppmanas att systematiskt och effektivt bekämpa arbetslösheten, främja strukturella ekonomiska reformer och en hållbar utveckling genom att inrätta ett regelverk och skapa incitament för små och medelstora företag och genomföra den så välbehövda reformen av socialförsäkringssystemet för att åtgärda de kvarvarande höga fattigdomsnivåerna inklusive de oacceptabelt höga nivåerna avseende barnfattigdom. Genomförandet av reformer är avgörande. Parlamentet betonar att inrättandet av, verksamheten vid och samarbetet med den särskilda domstolen bör prioriteras och att det kommer att hjälpa Kosovo att lösa och övervinna problem som har sina rötter i det förflutna. I utarbetandet av planer för lagstiftning och politik måste man på ett realistiskt sätt beakta de resurser som krävs och öka insynen i genomförandet av dessa planer.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att parlamentsförsamlingen och i synnerhet EU-integrationsutskottet behöver få en förstärkt övervakande roll i Kosovos integrationsprocess. Parlamentet uppmanar med kraft parlamentsförsamlingen att skyndsamt anta nya procedurregler som överensstämmer med bästa praxis i EU och som innefattar ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att parlamentsförsamlingen och i synnerhet EU-integrationsutskottet behöver få en förstärkt övervakande roll i Kosovos integrationsprocess. Parlamentet uppmanar med kraft parlamentsförsamlingen att skyndsamt anta nya procedurregler som överensstämmer med bästa praxis i EU och som innefattar ett jämställdhetsperspektiv.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet av att intensifiera arbetet med att vidta åtgärder mot de kriminella grupper som möjliggör irreguljär migration. Parlamentet betonar också att det behövs samhällsekonomiska förbättringar och nya arbetstillfällen för att bryta trenden med irreguljär migration och för att återge medborgarna hopp om och tilltro till en framtid i landet. Parlamentet vidhåller att de grundläggande orsakerna till irreguljär migration behöver åtgärdas och att detta bör ske med hjälp av alla tillgängliga EU-politiska medel och stödinstrument. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar behovet av att intensifiera arbetet med att vidta åtgärder mot de kriminella grupper som möjliggör irreguljär migration. Parlamentet betonar också att det behövs samhällsekonomiska förbättringar och nya arbetstillfällen för att bryta trenden med irreguljär migration och för att återge medborgarna hopp om och tilltro till en framtid i landet. Parlamentet vidhåller att de grundläggande orsakerna till irreguljär migration behöver åtgärdas och att detta bör ske med hjälp av alla tillgängliga EU-politiska medel och stödinstrument.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar en successiv förstärkning av och en ökad samordning mellan organisationerna i civilsamhället, särskilt de som arbetar med kvinnor och hbti-personer. Parlamentet framhåller också att man behöver lösa problemet med hot och angrepp mot aktivister som försöker arbeta för hbti-personers rättigheter. Kosovos myndigheter uppmanas att stärka sina mekanismer för samråd med det civila samhället, som hittills har skett på tillfälliga premisser, särskilt genom att ge den gemensamma rådgivande gruppen alla nödvändiga resurser. För att se till att styrelseformerna är öppna och insynsvänliga bör representativa civilsamhällesorganisationer få medverka i lagstiftningssamråden. Givarsamfundet, särskilt EU, uppmanas också att fortsätta att involvera och samråda med det civila samhället vid planeringen av sina insatser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar en successiv förstärkning av och en ökad samordning mellan organisationerna i civilsamhället, särskilt de som arbetar med kvinnor och hbti-personer. Parlamentet framhåller också att man behöver lösa problemet med hot och angrepp mot aktivister som försöker arbeta för hbti-personers rättigheter. Kosovos myndigheter uppmanas att stärka sina mekanismer för samråd med det civila samhället, som hittills har skett på tillfälliga premisser, särskilt genom att ge den gemensamma rådgivande gruppen alla nödvändiga resurser. För att se till att styrelseformerna är öppna och insynsvänliga bör representativa civilsamhällesorganisationer få medverka i lagstiftningssamråden. Givarsamfundet, särskilt EU, uppmanas också att fortsätta att involvera och samråda med det civila samhället vid planeringen av sina insatser.

| 6. | Europaparlamentet noterar att vissa framsteg gjorts inom den lagstiftning som styr rättsväsendet och dess organisation, särskilt avseende åtgärder för att anpassa strukturerna till det nya Eulex-mandatet och de gemensamma panelerna. Parlamentet noterar dock att det fortfarande finns stor anledning till oro när det gäller domarnas och åklagarnas oberoende, ansvarstagande, opartiskhet och effektivitet, och när det gäller hur Kosovos domarråd, fångvårdssystemet och rättsstaten som helhet fungerar. Parlamentet betonar att ytterligare arbete bör göras för att förbereda ett fullständigt överflyttande av ansvaret från Eulex till Kosovo. Parlamentet uppmanar de politiska myndigheterna att tydligt och helhjärtat stödja principen om oberoende domare och åklagare, eftersom dessa personer fortfarande utsätts för försök att påverka pågående utredningar och rättegångar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att vissa framsteg gjorts inom den lagstiftning som styr rättsväsendet och dess organisation, särskilt avseende åtgärder för att anpassa strukturerna till det nya Eulex-mandatet och de gemensamma panelerna. Parlamentet noterar dock att det fortfarande finns stor anledning till oro när det gäller domarnas och åklagarnas oberoende, ansvarstagande, opartiskhet och effektivitet, och när det gäller hur Kosovos domarråd, fångvårdssystemet och rättsstaten som helhet fungerar. Parlamentet betonar att ytterligare arbete bör göras för att förbereda ett fullständigt överflyttande av ansvaret från Eulex till Kosovo. Parlamentet uppmanar de politiska myndigheterna att tydligt och helhjärtat stödja principen om oberoende domare och åklagare, eftersom dessa personer fortfarande utsätts för försök att påverka pågående utredningar och rättegångar.

| 7. | Europaparlamentet är oroat över att det saknas väsentliga framsteg när det gäller bekämpning av korruptionen på hög nivå och den organiserade brottsligheten, vilket utgör ett stort hinder för Kosovos demokratiska, sociala och ekonomiska utveckling. Regeringen måste ge klara och tydliga signaler om att Kosovo systematiskt bekämpar korruption på alla nivåer. Ytterligare åtgärder måste vidtas för att hindra alla kopplingar mellan den organiserade brottsligheten och personer inom den offentliga förvaltningen. Parlamentet är även oroat över det utbredda illegala innehavet av skjutvapen, och uppmanar Kosovos regering att effektivt genomföra de program som finns för att samla in sådana vapen, särskilt den nationella strategin och handlingsplanen för kontroll och insamling av handeldvapen och lätta vapen för perioden 2013–2016. Parlamentet uppmanar Kosovo att samarbeta med EU:s expertgrupp mot olaglig vapenhandel och med grannländerna för att vidta förebyggande åtgärder, och uppmanar EU att ge allt tekniskt stöd som är nödvändigt för detta ändamål. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är oroat över att det saknas väsentliga framsteg när det gäller bekämpning av korruptionen på hög nivå och den organiserade brottsligheten, vilket utgör ett stort hinder för Kosovos demokratiska, sociala och ekonomiska utveckling. Regeringen måste ge klara och tydliga signaler om att Kosovo systematiskt bekämpar korruption på alla nivåer. Ytterligare åtgärder måste vidtas för att hindra alla kopplingar mellan den organiserade brottsligheten och personer inom den offentliga förvaltningen. Parlamentet är även oroat över det utbredda illegala innehavet av skjutvapen, och uppmanar Kosovos regering att effektivt genomföra de program som finns för att samla in sådana vapen, särskilt den nationella strategin och handlingsplanen för kontroll och insamling av handeldvapen och lätta vapen för perioden 2013–2016. Parlamentet uppmanar Kosovo att samarbeta med EU:s expertgrupp mot olaglig vapenhandel och med grannländerna för att vidta förebyggande åtgärder, och uppmanar EU att ge allt tekniskt stöd som är nödvändigt för detta ändamål.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos deltagande i koalitionen för att bekämpa terrorism, ändringarna i Kosovos strafflagstiftning för att för att motverka förekomsten av utländska kombattanter, och myndigheternas åtgärder för att lagföra dem som är inblandade i rekryteringen av unga människor till extremistgrupper. Parlamentet ser med oro på rapporterna om ökad radikalisering bland unga i Kosovo, där vissa av dem ansluter sig till terrorkrigarna i Syrien och Irak. Parlamentet uppmanar EU att hjälpa till att lösa de sociala problem som är en del av förklaringen till att radikala grupper lyckas rekrytera ungdomar i Kosovo. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar Kosovos deltagande i koalitionen för att bekämpa terrorism, ändringarna i Kosovos strafflagstiftning för att för att motverka förekomsten av utländska kombattanter, och myndigheternas åtgärder för att lagföra dem som är inblandade i rekryteringen av unga människor till extremistgrupper. Parlamentet ser med oro på rapporterna om ökad radikalisering bland unga i Kosovo, där vissa av dem ansluter sig till terrorkrigarna i Syrien och Irak. Parlamentet uppmanar EU att hjälpa till att lösa de sociala problem som är en del av förklaringen till att radikala grupper lyckas rekrytera ungdomar i Kosovo.

| 9. | Europaparlamentet noterar att en av den nya regeringens prioriteringar är att skapa en armé för Kosovo som ska fungera författningsenligt och stå helt under civil kontroll. Parlamentet förstår att principen om att försvara sitt territorium är en del av den nationella suveräniteten, men påpekar att de väpnade styrkorna bör vara EU-kompatibla, och menar att fler ansträngningar borde göras för att ge Kosovos poliskår ökade resurser så att den omedelbart kan förbättra effektiviteten i sitt arbete. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att en av den nya regeringens prioriteringar är att skapa en armé för Kosovo som ska fungera författningsenligt och stå helt under civil kontroll. Parlamentet förstår att principen om att försvara sitt territorium är en del av den nationella suveräniteten, men påpekar att de väpnade styrkorna bör vara EU-kompatibla, och menar att fler ansträngningar borde göras för att ge Kosovos poliskår ökade resurser så att den omedelbart kan förbättra effektiviteten i sitt arbete.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att det inte skett några framsteg i genomförandet av den strategiska ramen och handlingsplanen för reform av den offentliga förvaltningen. Parlamentet uppmanar Kosovo att färdigställa lagstiftningsramen för den offentliga förvaltningen, se till att förvaltningen avpolitiseras och införa resultatutvärderingar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att det inte skett några framsteg i genomförandet av den strategiska ramen och handlingsplanen för reform av den offentliga förvaltningen. Parlamentet uppmanar Kosovo att färdigställa lagstiftningsramen för den offentliga förvaltningen, se till att förvaltningen avpolitiseras och införa resultatutvärderingar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart anta övergripande lagstiftning mot diskriminering och att även inrikta sig på förebyggande arbete och åtgärder för att öka medvetenheten. Parlamentet välkomnar att den första Pride-paraden kunde organiseras den 17 maj 2014 och att man inrättat en rådgivnings- och samordningsgrupp för hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart anta övergripande lagstiftning mot diskriminering och att även inrikta sig på förebyggande arbete och åtgärder för att öka medvetenheten. Parlamentet välkomnar att den första Pride-paraden kunde organiseras den 17 maj 2014 och att man inrättat en rådgivnings- och samordningsgrupp för hbti-personers rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som uppnåtts vad gäller kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor, till exempel att lagstiftningen ändrats för att erkänna rättigheterna för personer som överlevt konfliktrelaterat våld, såsom krigsvåldtäkter. Fortfarande återstår dock flera utmaningar, särskilt när det gäller våld inom familjen och könsbaserat våld, äganderätt och kvinnorepresentation på ledande positioner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som uppnåtts vad gäller kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor, till exempel att lagstiftningen ändrats för att erkänna rättigheterna för personer som överlevt konfliktrelaterat våld, såsom krigsvåldtäkter. Fortfarande återstår dock flera utmaningar, särskilt när det gäller våld inom familjen och könsbaserat våld, äganderätt och kvinnorepresentation på ledande positioner.

| 13. | Europaparlamentet anser att kraftfulla åtgärder bör vidtas för att komma till rätta med utmaningarna och problemen med familjevåld och könsbaserat våld. Parlamentet betonar att det behövs en heltäckande insamling av uppgifter avseende familjevåldets och det könsbaserade våldets omfattning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att kraftfulla åtgärder bör vidtas för att komma till rätta med utmaningarna och problemen med familjevåld och könsbaserat våld. Parlamentet betonar att det behövs en heltäckande insamling av uppgifter avseende familjevåldets och det könsbaserade våldets omfattning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att anta en effektiv och övergripande lagstiftningsram och institutionell ram avseende medierna, och framför allt att garantera ett bättre genomförande av redan gällande lagar för att garantera yttrandefriheten. Parlamentet är fortfarande bekymrat över hoten och angreppen mot journalister och bristen på öppenhet i medierna. Parlamentet upprepar vikten av fria och oberoende medier, som är en av EU:s hjärtefrågor och en grundbult i varje demokrati, och som bidrar till att stärka rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att efter ett grundligt och omfattande offentligt samråd snabbt åtgärda de systematiska bristerna i lagstiftningen för att garantera mediefrihet, särskilt med avseende på öppenhet när det gäller medieägande och när det gäller frågan om ärekränkning och förtal, och att garantera att radio och tv med public service-ansvar är oberoende och har en hållbar ställning, och undvika all politisk inblandning. Kosovos myndigheter uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att förebygga och motverka hatpropaganda, hot och uppviglande till våldshandlingar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Kosovo att anta en effektiv och övergripande lagstiftningsram och institutionell ram avseende medierna, och framför allt att garantera ett bättre genomförande av redan gällande lagar för att garantera yttrandefriheten. Parlamentet är fortfarande bekymrat över hoten och angreppen mot journalister och bristen på öppenhet i medierna. Parlamentet upprepar vikten av fria och oberoende medier, som är en av EU:s hjärtefrågor och en grundbult i varje demokrati, och som bidrar till att stärka rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att efter ett grundligt och omfattande offentligt samråd snabbt åtgärda de systematiska bristerna i lagstiftningen för att garantera mediefrihet, särskilt med avseende på öppenhet när det gäller medieägande och när det gäller frågan om ärekränkning och förtal, och att garantera att radio och tv med public service-ansvar är oberoende och har en hållbar ställning, och undvika all politisk inblandning. Kosovos myndigheter uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att förebygga och motverka hatpropaganda, hot och uppviglande till våldshandlingar.

| 15. | Europaparlamentet upprepar att genomförandet av lagstiftning om skydd av etniska minoriteter och kulturella rättigheter fortfarande utgör en utmaning i Kosovo, trots att vissa framsteg gjorts. Parlamentet understryker att det fortfarande krävs seriösa ansträngningar för att se till att lagstiftningen genomförs fullständigt, med bestämmelser som fastställer etniska minoriteters rättigheter, i syfte att förebygga direkt och indirekt diskriminering. Parlamentet konstaterar att särskilt romer, egyptier och ashkalier fortfarande möter problem på det socioekonomiska området samt inom utbildning och hälsovård. Parlamentet ser fram emot den nya regeringens nya ramverk för att förbättra romernas, egyptiernas och ashkaliernas situation, särskilt genom inrättande av likvärdigt trygghets- och hälsoskydd. Parlamentet understryker vikten av att göra det lättare för romer, egyptier och ashkalier att återvända. Goraniernas rättigheter i Župa- och Gora-regionerna bör stadfästas i lag och garanteras i praktiken. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar att genomförandet av lagstiftning om skydd av etniska minoriteter och kulturella rättigheter fortfarande utgör en utmaning i Kosovo, trots att vissa framsteg gjorts. Parlamentet understryker att det fortfarande krävs seriösa ansträngningar för att se till att lagstiftningen genomförs fullständigt, med bestämmelser som fastställer etniska minoriteters rättigheter, i syfte att förebygga direkt och indirekt diskriminering. Parlamentet konstaterar att särskilt romer, egyptier och ashkalier fortfarande möter problem på det socioekonomiska området samt inom utbildning och hälsovård. Parlamentet ser fram emot den nya regeringens nya ramverk för att förbättra romernas, egyptiernas och ashkaliernas situation, särskilt genom inrättande av likvärdigt trygghets- och hälsoskydd. Parlamentet understryker vikten av att göra det lättare för romer, egyptier och ashkalier att återvända. Goraniernas rättigheter i Župa- och Gora-regionerna bör stadfästas i lag och garanteras i praktiken.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar nationella och lokala myndigheter att fullständigt genomföra antagen lagstiftning och på så vis bidra till ett fullvärdigt multietniskt samhälles fortsatta utveckling, särskilt när det gäller utbildning och sysselsättning. Konkreta åtgärder bör vidtas för att ge företrädare för etniska minoriteter ökade möjligheter att delta i nationell och lokal offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar nationella och lokala myndigheter att fullständigt genomföra antagen lagstiftning och på så vis bidra till ett fullvärdigt multietniskt samhälles fortsatta utveckling, särskilt när det gäller utbildning och sysselsättning. Konkreta åtgärder bör vidtas för att ge företrädare för etniska minoriteter ökade möjligheter att delta i nationell och lokal offentlig förvaltning.

| 17. | Europaparlamentet påminner Kosovos myndigheter om deras ansvar att respektera, bevara och skydda serbiska, och alla andra, kulturella och religiösa monument, vilka är en del av det gemensamma europeiska kulturarvet och det historiska arvet. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits i detta avseende. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner Kosovos myndigheter om deras ansvar att respektera, bevara och skydda serbiska, och alla andra, kulturella och religiösa monument, vilka är en del av det gemensamma europeiska kulturarvet och det historiska arvet. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits i detta avseende.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Kosovo att samråda med Europarådets Venedigkommission, till vilken landet anslöt sig i juni, och be om synpunkter och stöd när ny lagstiftning utarbetas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Kosovo att samråda med Europarådets Venedigkommission, till vilken landet anslöt sig i juni, och be om synpunkter och stöd när ny lagstiftning utarbetas.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att stabiliserings- och associeringsavtalet paraferades i juli 2014, vilket möjliggör en bättre politisk dialog, ökad handelsintegration och nya samarbetsformer. Rådet uppmanas att så snart som möjligt, och senast under första halvåret 2015, anta ett beslut om att underteckna och ingå avtalet, eftersom det kommer att skapa ett kraftfullt incitament för genomförande och institutionalisering av reformer och nya möjligheter för Kosovo att stärka sina förbindelser med grannländerna och bidra till stabilisering av regionen. Rådet uppmanas dessutom att anta beslutet att underteckna och ingå ramavtalet om Kosovos deltagande i EU-program, vilket kommer att stärka samarbetet mellan Kosovo och EU inom en rad sektorer, och anser att dessa program bör fokuseras på särskilda områden som motsvarar de åtaganden som Kosovo gjort på vägen mot europeisk integration, och att de bör genomföras under öppenhet och utan dröjsmål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att stabiliserings- och associeringsavtalet paraferades i juli 2014, vilket möjliggör en bättre politisk dialog, ökad handelsintegration och nya samarbetsformer. Rådet uppmanas att så snart som möjligt, och senast under första halvåret 2015, anta ett beslut om att underteckna och ingå avtalet, eftersom det kommer att skapa ett kraftfullt incitament för genomförande och institutionalisering av reformer och nya möjligheter för Kosovo att stärka sina förbindelser med grannländerna och bidra till stabilisering av regionen. Rådet uppmanas dessutom att anta beslutet att underteckna och ingå ramavtalet om Kosovos deltagande i EU-program, vilket kommer att stärka samarbetet mellan Kosovo och EU inom en rad sektorer, och anser att dessa program bör fokuseras på särskilda områden som motsvarar de åtaganden som Kosovo gjort på vägen mot europeisk integration, och att de bör genomföras under öppenhet och utan dröjsmål.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de fem medlemsstater som ännu inte gjort det att erkänna Kosovo. Parlamentet betonar att detta ytterligare skulle underlätta en normalisering av förbindelserna mellan Belgrad och Priština. Alla medlemsstater uppmanas att göra sitt yttersta för att underlätta de ekonomiska och mellanmänskliga kontakterna samt de sociala och politiska förbindelserna mellan sina medborgare och Kosovos medborgare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar de fem medlemsstater som ännu inte gjort det att erkänna Kosovo. Parlamentet betonar att detta ytterligare skulle underlätta en normalisering av förbindelserna mellan Belgrad och Priština. Alla medlemsstater uppmanas att göra sitt yttersta för att underlätta de ekonomiska och mellanmänskliga kontakterna samt de sociala och politiska förbindelserna mellan sina medborgare och Kosovos medborgare.

| 21. | Europaparlamentet berömmer det arbete som utförts av den särskilda undersökningsgruppen, vars utredningsresultat från juli 2014 innehåller tydliga bevis mot vissa f.d. högt uppsatta tjänstemän i Kosovos befrielsearmé (UCK), men inte mot befrielsearmén som helhet. Parlamentet välkomnar att en begäran om att inrätta en särskild domstol, som ska arbeta tillsammans med Kosovos rättssystem men ha en kammare i Nederländerna, har lämnats in och accepterats av den nederländska regeringen. Kosovos parlament uppmanas att snarast möjligt anta det lagstiftningspaket som behövs för detta. Kosovos myndigheter uppmanas att fortsätta sitt samarbete med den särskilda undersökningsgruppen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet berömmer det arbete som utförts av den särskilda undersökningsgruppen, vars utredningsresultat från juli 2014 innehåller tydliga bevis mot vissa f.d. högt uppsatta tjänstemän i Kosovos befrielsearmé (UCK), men inte mot befrielsearmén som helhet. Parlamentet välkomnar att en begäran om att inrätta en särskild domstol, som ska arbeta tillsammans med Kosovos rättssystem men ha en kammare i Nederländerna, har lämnats in och accepterats av den nederländska regeringen. Kosovos parlament uppmanas att snarast möjligt anta det lagstiftningspaket som behövs för detta. Kosovos myndigheter uppmanas att fortsätta sitt samarbete med den särskilda undersökningsgruppen.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos framsteg med att inrätta en egen vittnesskyddsenhet och stödja rättsliga och administrativa ramar, och likaså framstegen med att ingå samarbetsavtal med EU:s medlemsstater, men betonar samtidigt att det krävs ytterligare stöd för att underlätta för framtida vittnen att få flytta till tredjeländer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar Kosovos framsteg med att inrätta en egen vittnesskyddsenhet och stödja rättsliga och administrativa ramar, och likaså framstegen med att ingå samarbetsavtal med EU:s medlemsstater, men betonar samtidigt att det krävs ytterligare stöd för att underlätta för framtida vittnen att få flytta till tredjeländer.

| 23. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över den senaste tidens misstankar om korruption inom Eulex. Parlamentet anser att Eulex har spelat, och fortfarande kan och bör spela, en viktig roll i Kosovo, och välkomnar därför kommissionens vice ordförande/unionens höga representant Federica Mogherinis snabba reaktion att utse en oberoende expert som ska försöka utreda dessa misstankar grundligt. Parlamentet önskar full insyn i utredningen och uppmanar alla berörda parter att samarbeta fullt ut så att utredningen kan slutföras snabbt. Det är viktigt att se till att experten kan göra en heltäckande undersökning som omfattar alla aspekter av fallet. Parlamentet är oroat över att känsliga dokument om korruptionsanklagelserna inom Eulex har försvunnit. En grundlig och heltäckande undersökning måste göras. Det är av yttersta vikt att EU:s trovärdighet återupprättas i Kosovo och utanför unionen, och att man drar lärdom av sina erfarenheter för framtida uppdrag. Såväl Europeiska ombudsmannen som Olaf har beslutat att inleda oberoende undersökningar av de misstänkta oegentligheterna inom Eulex, och parlamentet uppmanar samtliga utredare att samordna sina insatser och utbyta information. Parlamentet anser dock att det behövs en bred och djupgående analys för att bedöma Eulex övergripande effektivitet och ändamålsenlighet, och att revisionsrättens rapport från oktober 2012 bör uppdateras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över den senaste tidens misstankar om korruption inom Eulex. Parlamentet anser att Eulex har spelat, och fortfarande kan och bör spela, en viktig roll i Kosovo, och välkomnar därför kommissionens vice ordförande/unionens höga representant Federica Mogherinis snabba reaktion att utse en oberoende expert som ska försöka utreda dessa misstankar grundligt. Parlamentet önskar full insyn i utredningen och uppmanar alla berörda parter att samarbeta fullt ut så att utredningen kan slutföras snabbt. Det är viktigt att se till att experten kan göra en heltäckande undersökning som omfattar alla aspekter av fallet. Parlamentet är oroat över att känsliga dokument om korruptionsanklagelserna inom Eulex har försvunnit. En grundlig och heltäckande undersökning måste göras. Det är av yttersta vikt att EU:s trovärdighet återupprättas i Kosovo och utanför unionen, och att man drar lärdom av sina erfarenheter för framtida uppdrag. Såväl Europeiska ombudsmannen som Olaf har beslutat att inleda oberoende undersökningar av de misstänkta oegentligheterna inom Eulex, och parlamentet uppmanar samtliga utredare att samordna sina insatser och utbyta information. Parlamentet anser dock att det behövs en bred och djupgående analys för att bedöma Eulex övergripande effektivitet och ändamålsenlighet, och att revisionsrättens rapport från oktober 2012 bör uppdateras.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar Eulex att genomföra sitt uppdrag med ökad kraft, och betonar att det är av avgörande betydelse att det råder fullständig insyn, fullständigt ansvarstagande och ökad effektivitet i dess arbete, att mer konkreta resultat av hög kvalitet visas och att man regelbundet och grundligt informerar om sin verksamhet och sina beslut. Parlamentet understryker att Eulex är viktigt för att nå ut till de lokala myndigheterna och uppmuntra dem att fullgöra sina åtaganden avseende rättsstatliga reformer, egenansvar och införande av lagstiftningsändringar för att överföra domstolsförhandlingar till annan plats. Kosovos myndigheter uppmanas att fortsätta respektera Eulex uppdrag och att stödja utövandet av dess verkställande mandat. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar Eulex att genomföra sitt uppdrag med ökad kraft, och betonar att det är av avgörande betydelse att det råder fullständig insyn, fullständigt ansvarstagande och ökad effektivitet i dess arbete, att mer konkreta resultat av hög kvalitet visas och att man regelbundet och grundligt informerar om sin verksamhet och sina beslut. Parlamentet understryker att Eulex är viktigt för att nå ut till de lokala myndigheterna och uppmuntra dem att fullgöra sina åtaganden avseende rättsstatliga reformer, egenansvar och införande av lagstiftningsändringar för att överföra domstolsförhandlingar till annan plats. Kosovos myndigheter uppmanas att fortsätta respektera Eulex uppdrag och att stödja utövandet av dess verkställande mandat.

| 25. | Europaparlamentet noterar Kosovos framsteg när det gäller uppfyllande av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering. Myndigheterna uppmanas att göra ytterligare ansträngningar och visa sin vilja att genomföra rekommendationerna, bland annat genom att anta de återstående fyra lagstiftningsdelarna. Kommissionen uppmanas att göra sitt yttersta för att påskynda processen för viseringsliberalisering för Kosovo, som är det sista landet i regionen med viseringsskyldigheter. Parlamentet uttrycker stark oro över den senaste tidens ökning av antalet medborgare som lämnat Kosovo för att resa till EU-länder, däribland romer, ashkalier och albaner. Prištinas myndigheter uppmanas att vidta effektiva åtgärder mot de kriminella nätverk som är inblandade i människosmugglingen, och att med hjälp av Europeiska unionens kontor i Priština tydligt förklara för allmänheten att det är liten chans att asylansökningar accepteras. Parlamentet betonar behovet av att åtgärda de underliggande orsakerna till att medborgare lämnar Kosovo, bland annat genom investeringar i kvalitetsutbildning särskilt för minoriteter och marginaliserade folkgrupper. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar Kosovos framsteg när det gäller uppfyllande av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering. Myndigheterna uppmanas att göra ytterligare ansträngningar och visa sin vilja att genomföra rekommendationerna, bland annat genom att anta de återstående fyra lagstiftningsdelarna. Kommissionen uppmanas att göra sitt yttersta för att påskynda processen för viseringsliberalisering för Kosovo, som är det sista landet i regionen med viseringsskyldigheter. Parlamentet uttrycker stark oro över den senaste tidens ökning av antalet medborgare som lämnat Kosovo för att resa till EU-länder, däribland romer, ashkalier och albaner. Prištinas myndigheter uppmanas att vidta effektiva åtgärder mot de kriminella nätverk som är inblandade i människosmugglingen, och att med hjälp av Europeiska unionens kontor i Priština tydligt förklara för allmänheten att det är liten chans att asylansökningar accepteras. Parlamentet betonar behovet av att åtgärda de underliggande orsakerna till att medborgare lämnar Kosovo, bland annat genom investeringar i kvalitetsutbildning särskilt för minoriteter och marginaliserade folkgrupper.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Serbiens och Kosovos myndigheter att inrätta system för samarbete för att ta hårdare tag mot och spränga de kriminella nätverk som utövar kontroll över, utnyttjar och smugglar irreguljära migranter från Kosovo till vissa EU-medlemsstater genom Serbien. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Serbiens och Kosovos myndigheter att inrätta system för samarbete för att ta hårdare tag mot och spränga de kriminella nätverk som utövar kontroll över, utnyttjar och smugglar irreguljära migranter från Kosovo till vissa EU-medlemsstater genom Serbien.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att anta den nya strategin och handlingsplanen för barns rättigheter, och framhåller vikten av att investera i utbildning, hälso- och sjukvård samt nutritionspolitik, särskilt för minoriteter och marginaliserade grupper. Parlamentet betonar att barnskyddslagen är viktig för att införa ett fungerande system för skydd av barn. Parlamentet framhåller dessutom vikten av att på central och lokal nivå öka institutionernas ansvarighet i syfte att övervaka genomförandet av barns rättigheter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att anta den nya strategin och handlingsplanen för barns rättigheter, och framhåller vikten av att investera i utbildning, hälso- och sjukvård samt nutritionspolitik, särskilt för minoriteter och marginaliserade grupper. Parlamentet betonar att barnskyddslagen är viktig för att införa ett fungerande system för skydd av barn. Parlamentet framhåller dessutom vikten av att på central och lokal nivå öka institutionernas ansvarighet i syfte att övervaka genomförandet av barns rättigheter.

| 28. | Europaparlamentet noterar med oro de höga arbetslöshetssiffrorna, särskilt bland unga människor, och könsdiskrimineringen på arbetsmarknaden. Parlamentet konstaterar att framsteg ifråga om äganderätten går långsamt, vilket utgör ett hinder för långsiktig ekonomisk tillväxt. Parlamentet noterar den stora nedgången i utländska direktinvesteringar under det tredje kvartalet 2014. Kosovos regering uppmanas att verka för att förbättra företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, och att skapa en trygg miljö som lockar fler utländska direktinvesteringar till gagn för hela Kosovos befolkning. Kommissionen uppmanas att hjälpa unga företagare genom föranslutningsfonderna, och även att vidta åtgärder för att underlätta kontakter med företagare från andra EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar med oro de höga arbetslöshetssiffrorna, särskilt bland unga människor, och könsdiskrimineringen på arbetsmarknaden. Parlamentet konstaterar att framsteg ifråga om äganderätten går långsamt, vilket utgör ett hinder för långsiktig ekonomisk tillväxt. Parlamentet noterar den stora nedgången i utländska direktinvesteringar under det tredje kvartalet 2014. Kosovos regering uppmanas att verka för att förbättra företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, och att skapa en trygg miljö som lockar fler utländska direktinvesteringar till gagn för hela Kosovos befolkning. Kommissionen uppmanas att hjälpa unga företagare genom föranslutningsfonderna, och även att vidta åtgärder för att underlätta kontakter med företagare från andra EU-medlemsstater.

| 29. | Europaparlamentet är oroat över att tillämpningen av arbetsrätten och strejklagstiftningen fortfarande inte är tillfredsställande. Parlamentet konstaterar att arbetslösheten i Kosovo uppgår till cirka 30 procent och särskilt drabbar kvinnors medverkan i arbetslivet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är oroat över att tillämpningen av arbetsrätten och strejklagstiftningen fortfarande inte är tillfredsställande. Parlamentet konstaterar att arbetslösheten i Kosovo uppgår till cirka 30 procent och särskilt drabbar kvinnors medverkan i arbetslivet.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att takten i förhandlingarna på hög nivå mellan Kosovo och Serbien minskat på grund av att val hållits i båda dessa länder. Parlamentet välkomnar att sammanträdena mellan Belgrad och Priština återupptogs i Bryssel den 9 februari 2015. Parlamentet noterar att möten ägt rum på teknisk nivå, och att vissa framsteg gjorts, bland annat vad gäller den fria rörligheten. Parlamentet beklagar att de flesta av de avtal som undertecknats av de båda parterna ännu inte genomförts helt och hållet, och uppmanar Serbien och Kosovo att arbeta vidare för att redan ingångna avtal ska genomföras med ny beslutsamhet. Parlamentet framhåller vikten av att förklara betydelsen och innebörden av dessa avtal för befolkningen. Parlamentet betonar att det kan gynna båda ländernas intressen att utveckla goda grannförbindelser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar att takten i förhandlingarna på hög nivå mellan Kosovo och Serbien minskat på grund av att val hållits i båda dessa länder. Parlamentet välkomnar att sammanträdena mellan Belgrad och Priština återupptogs i Bryssel den 9 februari 2015. Parlamentet noterar att möten ägt rum på teknisk nivå, och att vissa framsteg gjorts, bland annat vad gäller den fria rörligheten. Parlamentet beklagar att de flesta av de avtal som undertecknats av de båda parterna ännu inte genomförts helt och hållet, och uppmanar Serbien och Kosovo att arbeta vidare för att redan ingångna avtal ska genomföras med ny beslutsamhet. Parlamentet framhåller vikten av att förklara betydelsen och innebörden av dessa avtal för befolkningen. Parlamentet betonar att det kan gynna båda ländernas intressen att utveckla goda grannförbindelser.

| 31. | Europaparlamentet upprepar vikten av att Kosovo så snart som möjligt tilldelas en egen internationell telefonkod, vilket skulle bidra till att öka Kosovos internationella synlighet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet upprepar vikten av att Kosovo så snart som möjligt tilldelas en egen internationell telefonkod, vilket skulle bidra till att öka Kosovos internationella synlighet.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar varmt ratificeringen av Internationella Olympiska kommitténs beslut att ge fullt erkännande till Kosovos nationella olympiska kommitté, och uppmanar med kraft andra idrottsförbund att agera på liknande sätt, så att Kosovos idrottare kan delta i europeiska och internationella idrottstävlingar som medborgare av sitt land. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar varmt ratificeringen av Internationella Olympiska kommitténs beslut att ge fullt erkännande till Kosovos nationella olympiska kommitté, och uppmanar med kraft andra idrottsförbund att agera på liknande sätt, så att Kosovos idrottare kan delta i europeiska och internationella idrottstävlingar som medborgare av sitt land.

| 33. | Europaparlamentet understryker att Kosovo bör prioritera att delta i internationella och regionala organisationer och mekanismer. Parlamentet anser att Kosovos förbindelser med och representation inom regionala organisationer och internationella byråer och organ såsom Europarådet samt kultur- och kulturarvsinstitutioner bör uppgraderas till fullvärdigt medlemskap, och att landets representation i europeiska och internationella medieorganisationer också bör uppgraderas, så att Kosovos artister kan delta i alla internationella kulturarrangemang, bland annat Eurovisionsschlagerfestivalen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om vikten av att följa avtalet om regionalt samarbete. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att Kosovo bör prioritera att delta i internationella och regionala organisationer och mekanismer. Parlamentet anser att Kosovos förbindelser med och representation inom regionala organisationer och internationella byråer och organ såsom Europarådet samt kultur- och kulturarvsinstitutioner bör uppgraderas till fullvärdigt medlemskap, och att landets representation i europeiska och internationella medieorganisationer också bör uppgraderas, så att Kosovos artister kan delta i alla internationella kulturarrangemang, bland annat Eurovisionsschlagerfestivalen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om vikten av att följa avtalet om regionalt samarbete.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos brottsbekämpande myndigheter och polisstyrkor att arbeta aktivt och samarbeta med sina motparter inom EU för att uppnå bättre samordning när det gäller att bekämpa terrorism, narkotikahandel och människohandel, och betonar i detta sammanhang betydelsen av Kosovos fulla medlemskap i Europol och Interpol. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos brottsbekämpande myndigheter och polisstyrkor att arbeta aktivt och samarbeta med sina motparter inom EU för att uppnå bättre samordning när det gäller att bekämpa terrorism, narkotikahandel och människohandel, och betonar i detta sammanhang betydelsen av Kosovos fulla medlemskap i Europol och Interpol.

| 35. | Europaparlamentet noterar att vissa framsteg gjorts avseende landets norra delar, särskilt att borgmästarvalen hölls genom landsomfattande val och att antalet EU-finansierade projekt i norr ökar. Parlamentet betonar dock behovet av att fortsätta med uppbyggnaden av det serbiska kommunförbundet, vilket ytterligare bör minska behovet av parallella strukturer. Samtidigt noterar parlamentet att flera regelbundna ansträngningar kommer att behövas för att få de etniskt albanska respektive serbiska samhällena närmare varandra. Parlamentet efterlyser en gemensam lösning av problemet med bron i Mitrovica, som för närvarande är ett hinder för människornas fria rörlighet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att vissa framsteg gjorts avseende landets norra delar, särskilt att borgmästarvalen hölls genom landsomfattande val och att antalet EU-finansierade projekt i norr ökar. Parlamentet betonar dock behovet av att fortsätta med uppbyggnaden av det serbiska kommunförbundet, vilket ytterligare bör minska behovet av parallella strukturer. Samtidigt noterar parlamentet att flera regelbundna ansträngningar kommer att behövas för att få de etniskt albanska respektive serbiska samhällena närmare varandra. Parlamentet efterlyser en gemensam lösning av problemet med bron i Mitrovica, som för närvarande är ett hinder för människornas fria rörlighet.

| 36. | Europaparlamentet upprepar på nytt behovet av total öppenhet när det gäller att informera om resultatet av dialogen mellan Belgrad och Priština och att involvera parlamenten och civilsamhällesorganisationerna i genomförandeprocessen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet upprepar på nytt behovet av total öppenhet när det gäller att informera om resultatet av dialogen mellan Belgrad och Priština och att involvera parlamenten och civilsamhällesorganisationerna i genomförandeprocessen.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang de serbiska myndigheterna att ge sin fulla hjälp till repatrieringen av de kroppar efter kosovanska saknade personer som nyligen påträffats i Serbien, och att fortsätta utgrävningarna i fastställda områden eller söka i de områden där massgravar tros förekomma och i vilka saknade personer antas ligga begravda. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang de serbiska myndigheterna att ge sin fulla hjälp till repatrieringen av de kroppar efter kosovanska saknade personer som nyligen påträffats i Serbien, och att fortsätta utgrävningarna i fastställda områden eller söka i de områden där massgravar tros förekomma och i vilka saknade personer antas ligga begravda.

| 38. | Europaparlamentet stöder den fortsatta lagföringen av krigsförbrytelser på nationell nivå, och pekar på vikten av att lagföra krigsvåldtäkter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder den fortsatta lagföringen av krigsförbrytelser på nationell nivå, och pekar på vikten av att lagföra krigsvåldtäkter.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att förlänga mandatet för EU:s särskilda representant för Kosovo, så att det fortsätter löpa efter den 28 februari 2015. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att förlänga mandatet för EU:s särskilda representant för Kosovo, så att det fortsätter löpa efter den 28 februari 2015.

| 40. | Europaparlamentet noterar med oro att explosionen den 6 juni 2014 vid Kosovos kärnreaktor A är ett bevis på hur bräckligt systemet är, och parlamentet begär på nytt att anläggningen ska stängas senast 2017. Parlamentet anser att Kosovos regering bör utforma en tydlig och hållbar energipolitik, eftersom detta är avgörande för landets ekonomiska utveckling. Energieffektiviteten måste främjas och man måste analysera energibehoven innan man fattar beslut om nya anläggningar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar med oro att explosionen den 6 juni 2014 vid Kosovos kärnreaktor A är ett bevis på hur bräckligt systemet är, och parlamentet begär på nytt att anläggningen ska stängas senast 2017. Parlamentet anser att Kosovos regering bör utforma en tydlig och hållbar energipolitik, eftersom detta är avgörande för landets ekonomiska utveckling. Energieffektiviteten måste främjas och man måste analysera energibehoven innan man fattar beslut om nya anläggningar.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar insatserna för att diversifiera energikällorna och utveckla förnybar energi, och välkomnar särskilt att man påbörjat byggnadsarbeten för tre nya vattenkraftverk. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att anta och fullt ut tillämpa EU:s miljöskyddsnormer. Myndigheterna påminns på nytt om vikten av att konsekvent uppfylla miljönormerna när de utarbetar landets utvecklingsstrategi. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar insatserna för att diversifiera energikällorna och utveckla förnybar energi, och välkomnar särskilt att man påbörjat byggnadsarbeten för tre nya vattenkraftverk. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att anta och fullt ut tillämpa EU:s miljöskyddsnormer. Myndigheterna påminns på nytt om vikten av att konsekvent uppfylla miljönormerna när de utarbetar landets utvecklingsstrategi.

| 42. | Europaparlamentet är oroat över den stora mängd radioaktivt avfall i fast och flytande form som fortfarande ligger kvar utan säkert skydd i kommuner i hela Kosovo. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå Kosovos myndigheter och samarbeta nära med dem för att finna en slutgiltig lösning på problemet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet är oroat över den stora mängd radioaktivt avfall i fast och flytande form som fortfarande ligger kvar utan säkert skydd i kommuner i hela Kosovo. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå Kosovos myndigheter och samarbeta nära med dem för att finna en slutgiltig lösning på problemet.

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten samt till Kosovos regering och parlament. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten samt till Kosovos regering och parlament.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/75

---

P8_TA(2015)0067

Den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: den årliga tillväxtöversikten för 2015

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: Årlig tillväxtöversikt 2015 (2014/2221(INI))

(2016/C 316/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 121.2 och 136, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 121.2 och 136,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2014 om landsspecifika rekommendationer för 2014 (COM(2014)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2014 om landsspecifika rekommendationer för 2014 (COM(2014)0400),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: Sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2014 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: Sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2014 (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2014 om den årliga tillväxtstrategin för 2015 (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2014 om den årliga tillväxtstrategin för 2015 (COM(2014)0902),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 januari 2015 om att på bästa sätt använda flexibiliteten inom de befintliga reglerna i stabilitets- och tillväxtspakten (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 januari 2015 om att på bästa sätt använda flexibiliteten inom de befintliga reglerna i stabilitets- och tillväxtspakten (COM(2015)0012),

| — | med beaktande av diskussionen med företrädare för nationella parlament om genomförandet av den europeiska planeringsterminens prioriteringar för 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionen med företrädare för nationella parlament om genomförandet av den europeiska planeringsterminens prioriteringar för 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (10),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0037/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0037/2015), och av följande skäl:

| A. | Den ekonomiska återhämtningen i EU mattades av avsevärt under 2014, men har enligt kommissionen utsikter att ta fart igen under 2015 och att förbättras ytterligare under 2016. Sex år efter det att den finansiella krisen bröt ut 2008 har euroområdet fortfarande en rekordhög arbetslöshet på nästan 12 %. En svag tillväxt har förstärkt deflationstendenserna. I efterdyningarna av den finansiella krisen utmärker sig euroområdet särskilt som ett område med otillfredsställande tillväxt, samtidigt som ett antal länder återhämtar sig snabbare. Trots ett deflationstryck förutspår kommissionen att inflationen kommer öka från mitten av 2015 och under 2016. |
| --- | --- |

A.

Den ekonomiska återhämtningen i EU mattades av avsevärt under 2014, men har enligt kommissionen utsikter att ta fart igen under 2015 och att förbättras ytterligare under 2016. Sex år efter det att den finansiella krisen bröt ut 2008 har euroområdet fortfarande en rekordhög arbetslöshet på nästan 12 %. En svag tillväxt har förstärkt deflationstendenserna. I efterdyningarna av den finansiella krisen utmärker sig euroområdet särskilt som ett område med otillfredsställande tillväxt, samtidigt som ett antal länder återhämtar sig snabbare. Trots ett deflationstryck förutspår kommissionen att inflationen kommer öka från mitten av 2015 och under 2016.

| B. | Investeringsnivån har sjunkit med 470 miljarder euro sedan krisen var som djupast och investeringsgapet beräknas till ungefär 230–370 miljarder euro jämfört med den långsiktiga tendensen. Reaktionen på statsskuldkrisen i euroområdet och på insikten om att den europeiska institutionella ramen har varit ineffektiv har varit stark, men inte tillräcklig för att ge ekonomin i euroområdet den skjuts som krävs för att tillväxten på nytt snabbt ska ta fart. |
| --- | --- |

B.

Investeringsnivån har sjunkit med 470 miljarder euro sedan krisen var som djupast och investeringsgapet beräknas till ungefär 230–370 miljarder euro jämfört med den långsiktiga tendensen. Reaktionen på statsskuldkrisen i euroområdet och på insikten om att den europeiska institutionella ramen har varit ineffektiv har varit stark, men inte tillräcklig för att ge ekonomin i euroområdet den skjuts som krävs för att tillväxten på nytt snabbt ska ta fart.

| 1. | Europaparlamentet anser att euroområdet fortfarande kämpar med konsekvenserna av en ovanligt lång ekonomisk nedgång som inleddes 2008. Parlamentet påpekar att återhämtningen fortfarande är skör och att den bör stärkas om den ska kunna leda till betydligt mer tillväxt och arbetstillfällen på medellång sikt. Parlamentet noterar dock att tillväxten under 2014 är mer brett baserad. Parlamentet konstaterar att dagens utmaning är att hantera både konjunkturberoende kortsiktiga problem och strukturella långsiktiga problem. Parlamentet understryker att kortsiktiga påfrestningar kan leda till kortlivade åtgärder som kan undergräva den långsiktiga förmågan till tillväxt. Parlamentet framhåller behovet av att se till att kort- och långsiktiga politiska åtgärder förstärker varandra. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att euroområdet fortfarande kämpar med konsekvenserna av en ovanligt lång ekonomisk nedgång som inleddes 2008. Parlamentet påpekar att återhämtningen fortfarande är skör och att den bör stärkas om den ska kunna leda till betydligt mer tillväxt och arbetstillfällen på medellång sikt. Parlamentet noterar dock att tillväxten under 2014 är mer brett baserad. Parlamentet konstaterar att dagens utmaning är att hantera både konjunkturberoende kortsiktiga problem och strukturella långsiktiga problem. Parlamentet understryker att kortsiktiga påfrestningar kan leda till kortlivade åtgärder som kan undergräva den långsiktiga förmågan till tillväxt. Parlamentet framhåller behovet av att se till att kort- och långsiktiga politiska åtgärder förstärker varandra.

| 2. | Europaparlamentet noterar kommissionens årliga tillväxtöversikt 2015 som går ut på att främja en återgång till högre tillväxtnivåer och stärka återhämtningen. Parlamentet stöder tillvägagångssättet med tre huvudlinjer (stärka investeringarna, påskynda strukturreformerna och driva en ansvarsfull, tillväxtvänlig budgetkonsolidering), som det rätta sättet att uppnå dessa mål. Parlamentet anser att detta tillvägagångssätt till fullo bör införlivas i de kommande landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att förbättra den europeiska planeringsterminen genom att förenkla de nuvarande förfarandena, bland annat tidsplanen, och öka de nationella parlamentens deltagande, med tanke på att endast omkring 9 % av de landsspecifika rekommendationerna hade genomförts fullständigt av medlemsstaterna under 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram solida uppgifter om genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna 2014. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att effektivisera de befintliga förfarandena för den europeiska planeringsterminen, bland annat tidsplanen, och att öka de nationella parlamentens medverkan i syfte att stärka det nationella egenansvaret för strukturreformer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar kommissionens årliga tillväxtöversikt 2015 som går ut på att främja en återgång till högre tillväxtnivåer och stärka återhämtningen. Parlamentet stöder tillvägagångssättet med tre huvudlinjer (stärka investeringarna, påskynda strukturreformerna och driva en ansvarsfull, tillväxtvänlig budgetkonsolidering), som det rätta sättet att uppnå dessa mål. Parlamentet anser att detta tillvägagångssätt till fullo bör införlivas i de kommande landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att förbättra den europeiska planeringsterminen genom att förenkla de nuvarande förfarandena, bland annat tidsplanen, och öka de nationella parlamentens deltagande, med tanke på att endast omkring 9 % av de landsspecifika rekommendationerna hade genomförts fullständigt av medlemsstaterna under 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram solida uppgifter om genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna 2014. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att effektivisera de befintliga förfarandena för den europeiska planeringsterminen, bland annat tidsplanen, och att öka de nationella parlamentens medverkan i syfte att stärka det nationella egenansvaret för strukturreformer.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten och mervärdet av tidigare års rapporter om integrationen av den inre marknaden, som bidragit till de övergripande prioriteringarna i kommissionens årliga tillväxtöversikt, liksom till fastställandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet anser därför att det är ytterst beklagligt att rapporten om integrationen av den inre marknaden har utgått för 2015. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar vikten och mervärdet av tidigare års rapporter om integrationen av den inre marknaden, som bidragit till de övergripande prioriteringarna i kommissionens årliga tillväxtöversikt, liksom till fastställandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet anser därför att det är ytterst beklagligt att rapporten om integrationen av den inre marknaden har utgått för 2015.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den europeiska planeringstermin som infördes 2010 fastställer en årlig cykel för samordning av den ekonomiska politiken med en detaljerad analys av medlemsstaternas planer på budgetmässiga, makroekonomiska och strukturella reformer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att den europeiska planeringstermin som infördes 2010 fastställer en årlig cykel för samordning av den ekonomiska politiken med en detaljerad analys av medlemsstaternas planer på budgetmässiga, makroekonomiska och strukturella reformer.

| 5. | Europaparlamentet oroar sig över att de flesta medlemsstater fortfarande förlorar marknadsandelar globalt. Parlamentet anser att EU-ekonomin som helhet behöver stimulera sin konkurrenskraft ytterligare i den globala ekonomin, i synnerhet genom att stärka konkurrensen på varu- och tjänstemarknaderna för att främja en innovationsdriven effektivitet. Parlamentet insisterar på att arbetskostnaderna ska anpassas till produktiviteten och att lönerna ska bidra till att upprätthålla de sociala trygghetssystemen. Parlamentet betonar att medlemsstaterna när de måste finansiera sina utgifter i enlighet med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten bör minska sina löpande utgifter snarare än att dra ned på sina investeringsåtaganden, även om reglerna inte tar hänsyn till att investeringsutgifter och löpande utgifter har olika effekter på tillväxten. Parlamentet noterar kommissionens meddelande om att på bästa sätt använda flexibiliteten inom de befintliga reglerna i stabilitets- och tillväxtspakten (COM(2015)0012), eftersom detta meddelande förtydligar förfarandet och förklarar kopplingen mellan strukturreformer, investeringar och budgetansvar samtidigt som den flexibilitet som reglerna medger utnyttjas på bästa sätt. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att rationalisera den europeiska planeringsterminen. Parlamentet påpekar att man vid utarbetandet av de landsspecifika rekommendationerna bör undvika att använda samma standardlösningar för alla. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet oroar sig över att de flesta medlemsstater fortfarande förlorar marknadsandelar globalt. Parlamentet anser att EU-ekonomin som helhet behöver stimulera sin konkurrenskraft ytterligare i den globala ekonomin, i synnerhet genom att stärka konkurrensen på varu- och tjänstemarknaderna för att främja en innovationsdriven effektivitet. Parlamentet insisterar på att arbetskostnaderna ska anpassas till produktiviteten och att lönerna ska bidra till att upprätthålla de sociala trygghetssystemen. Parlamentet betonar att medlemsstaterna när de måste finansiera sina utgifter i enlighet med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten bör minska sina löpande utgifter snarare än att dra ned på sina investeringsåtaganden, även om reglerna inte tar hänsyn till att investeringsutgifter och löpande utgifter har olika effekter på tillväxten. Parlamentet noterar kommissionens meddelande om att på bästa sätt använda flexibiliteten inom de befintliga reglerna i stabilitets- och tillväxtspakten (COM(2015)0012), eftersom detta meddelande förtydligar förfarandet och förklarar kopplingen mellan strukturreformer, investeringar och budgetansvar samtidigt som den flexibilitet som reglerna medger utnyttjas på bästa sätt. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att rationalisera den europeiska planeringsterminen. Parlamentet påpekar att man vid utarbetandet av de landsspecifika rekommendationerna bör undvika att använda samma standardlösningar för alla.

Investeringar

| 6. | Europaparlamentet anser att bristen på investeringar beror på det låga förtroendet, låga förväntningar på efterfrågan, hög skuldsättning, försiktighet när det gäller privata investeringar, avsaknad av åtgärder som främjar lönsamma offentliga investeringar, fragmenteringen av finansmarknaderna, långsam skuldreducering, låga förväntningar på efterfrågan som förvärrats av åtstramningsåtgärder för att korrigera de alltför höga utgifterna, bristande finansieringsförmåga och att medlemsstaterna och EU i många fall inte vidtar lämpliga åtgärder för att komma till rätta med dessa faktorer. Parlamentet understryker att investeringsgapet bara kan överbryggas genom riktade offentliga investeringar och betydligt större investeringar i privata företag och i europeiskt näringsliv. Parlamentet uppmanar till reformer som bidrar till ett nytt företagarklimat som stimulerar nyföretagande, nya investeringar och innovationer, där möjligheten till avkastning på investeringar är en avgörande faktor för att locka finansiellt kapital till den europeiska ekonomin. Parlamentet betonar att en ökad finansiering av investeringar kräver ett välfungerande finansiellt system där ökad stabilitet och befintliga gränsöverskridande institutioner kan underlätta tillgången till likviditet och marketmakerfunktioner, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att bristen på investeringar beror på det låga förtroendet, låga förväntningar på efterfrågan, hög skuldsättning, försiktighet när det gäller privata investeringar, avsaknad av åtgärder som främjar lönsamma offentliga investeringar, fragmenteringen av finansmarknaderna, långsam skuldreducering, låga förväntningar på efterfrågan som förvärrats av åtstramningsåtgärder för att korrigera de alltför höga utgifterna, bristande finansieringsförmåga och att medlemsstaterna och EU i många fall inte vidtar lämpliga åtgärder för att komma till rätta med dessa faktorer. Parlamentet understryker att investeringsgapet bara kan överbryggas genom riktade offentliga investeringar och betydligt större investeringar i privata företag och i europeiskt näringsliv. Parlamentet uppmanar till reformer som bidrar till ett nytt företagarklimat som stimulerar nyföretagande, nya investeringar och innovationer, där möjligheten till avkastning på investeringar är en avgörande faktor för att locka finansiellt kapital till den europeiska ekonomin. Parlamentet betonar att en ökad finansiering av investeringar kräver ett välfungerande finansiellt system där ökad stabilitet och befintliga gränsöverskridande institutioner kan underlätta tillgången till likviditet och marketmakerfunktioner, särskilt för små och medelstora företag.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar investeringsplanen för Europa, som är ett viktigt instrument för att öka de privata och offentliga investeringarna. Parlamentet noterar att planen är avsedd att leda till ytterligare investeringar, utveckla nya projekt, dra till sig investerare och återställa förtroendet. Parlamentet anser dock att det är alldeles för tidigt att göra en meningsfull bedömning av planens faktiska effekt. Parlamentet noterar att ökade investeringar inte bör ses som ett alternativ till reformer utan snarare som ett komplement. Parlamentet insisterar på att de medel som Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) förfogar över bör användas för att finansiera projekt som ger ekonomisk avkastning eller där en kostnads-nyttoanalys ger en positiv social effekt. Parlamentet betonar att Efsi inte bara får ersätta nationellt finansierade projekt med europeiska projekt som bygger på medfinansiering. Parlamentet betonar att de europeiska bör leda till ytterligare investeringar och inte bara ersätta nationella investeringsmedel som skulle gå till konsumtion. Parlamentet anser att investeringsplanen för Europa i första hand bör inriktas på projekt med ett europeiskt mervärde som ännu inte kan få bankfinansiering. Parlamentet betonar i detta sammanhang att investeringsplanens lagstiftningsinslag är viktiga för att förbättra investeringsklimatet. Parlamentet konstaterar att det är avgörande att kommissionens investeringsplan genomförs för att det önskade mervärdet ska uppnås. Parlamentet betonar att investeringsprojekten måste väljas med omsorg för att planen inte ska misslyckas med att skapa tillväxt och hållbara arbetstillfällen i Europa. Parlamentet erinrar om att resultatet av kommissionens investeringsplan måste bedömas strikt, särskilt när det gäller hur projekt väljs ut och prioriteras, och att man också måste undvika att privatisera vinster eller nationalisera förluster. Parlamentet betonar det ömsesidiga beroendet mellan investeringsplanens effekt och de projekt som verkligen genomförs. Parlamentet understryker att målet med en kraftig hävstångseffekt inte bör uppnås på bekostnad av ett sunt projekturval, vilket också bör ta hänsyn till projektens geografiska placering. Parlamentet understryker att styrning och urvalsförfaranden måste hålla hög kvalitet. Parlamentet noterar att de medlemsstater som genomför anpassningsprogrammet förväntar sig att investeringsplanen ska ha en betydande gynnsam effekt på och underlätta tillgången till bidrag och lån för små och medelstora företag, som är de som har drabbats hårdast av krisen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar investeringsplanen för Europa, som är ett viktigt instrument för att öka de privata och offentliga investeringarna. Parlamentet noterar att planen är avsedd att leda till ytterligare investeringar, utveckla nya projekt, dra till sig investerare och återställa förtroendet. Parlamentet anser dock att det är alldeles för tidigt att göra en meningsfull bedömning av planens faktiska effekt. Parlamentet noterar att ökade investeringar inte bör ses som ett alternativ till reformer utan snarare som ett komplement. Parlamentet insisterar på att de medel som Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) förfogar över bör användas för att finansiera projekt som ger ekonomisk avkastning eller där en kostnads-nyttoanalys ger en positiv social effekt. Parlamentet betonar att Efsi inte bara får ersätta nationellt finansierade projekt med europeiska projekt som bygger på medfinansiering. Parlamentet betonar att de europeiska bör leda till ytterligare investeringar och inte bara ersätta nationella investeringsmedel som skulle gå till konsumtion. Parlamentet anser att investeringsplanen för Europa i första hand bör inriktas på projekt med ett europeiskt mervärde som ännu inte kan få bankfinansiering. Parlamentet betonar i detta sammanhang att investeringsplanens lagstiftningsinslag är viktiga för att förbättra investeringsklimatet. Parlamentet konstaterar att det är avgörande att kommissionens investeringsplan genomförs för att det önskade mervärdet ska uppnås. Parlamentet betonar att investeringsprojekten måste väljas med omsorg för att planen inte ska misslyckas med att skapa tillväxt och hållbara arbetstillfällen i Europa. Parlamentet erinrar om att resultatet av kommissionens investeringsplan måste bedömas strikt, särskilt när det gäller hur projekt väljs ut och prioriteras, och att man också måste undvika att privatisera vinster eller nationalisera förluster. Parlamentet betonar det ömsesidiga beroendet mellan investeringsplanens effekt och de projekt som verkligen genomförs. Parlamentet understryker att målet med en kraftig hävstångseffekt inte bör uppnås på bekostnad av ett sunt projekturval, vilket också bör ta hänsyn till projektens geografiska placering. Parlamentet understryker att styrning och urvalsförfaranden måste hålla hög kvalitet. Parlamentet noterar att de medlemsstater som genomför anpassningsprogrammet förväntar sig att investeringsplanen ska ha en betydande gynnsam effekt på och underlätta tillgången till bidrag och lån för små och medelstora företag, som är de som har drabbats hårdast av krisen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt stödja investeringsplanen och att bidra till Efsi genom att komplettera de belopp som tillhandahålls genom EU-budgeten och av EIB, i syfte att vägleda och uppmuntra den privata sektorn att investera. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt stödja investeringsplanen och att bidra till Efsi genom att komplettera de belopp som tillhandahålls genom EU-budgeten och av EIB, i syfte att vägleda och uppmuntra den privata sektorn att investera.

| 9. | Europaparlamentet betonar att investeringsplanen bör innefatta en särskild ordning för små och medelstora företag, för att skapa rättvisa villkor, eftersom små och medelstora företag lätt missgynnas på grund av sin storlek och ställning på marknaden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att investeringsplanen bör innefatta en särskild ordning för små och medelstora företag, för att skapa rättvisa villkor, eftersom små och medelstora företag lätt missgynnas på grund av sin storlek och ställning på marknaden.

| 10. | Europaparlamentet betonar att bristande tillgång till finansiering, i synnerhet för små och medelstora företag, är ett av de största hindren för tillväxt i EU. Parlamentet är bekymrat över att det fortsätter att vara svårt för små och medelstora företag att få banklån. Parlamentet anser att alternativ till bankfinansiering behövs, i synnerhet genom att förbättra affärsklimatet för riskkapital, samverkansfinansiering och främjande av kreditunioner, men även, mer allmänt, genom att skapa förutsättningar för en effektiv allokering av kapital via kapitalmarknaderna. Parlamentet anser att mer integrerade kapitalmarknader och bättre tillsyn av finansinstitut är av grundläggande betydelse för att uppnå dessa mål på kort och medellång sikt. Parlamentet betonar att små och medelstora företag bör få bör privilegierad tillgång till investeringsplanen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att bristande tillgång till finansiering, i synnerhet för små och medelstora företag, är ett av de största hindren för tillväxt i EU. Parlamentet är bekymrat över att det fortsätter att vara svårt för små och medelstora företag att få banklån. Parlamentet anser att alternativ till bankfinansiering behövs, i synnerhet genom att förbättra affärsklimatet för riskkapital, samverkansfinansiering och främjande av kreditunioner, men även, mer allmänt, genom att skapa förutsättningar för en effektiv allokering av kapital via kapitalmarknaderna. Parlamentet anser att mer integrerade kapitalmarknader och bättre tillsyn av finansinstitut är av grundläggande betydelse för att uppnå dessa mål på kort och medellång sikt. Parlamentet betonar att små och medelstora företag bör få bör privilegierad tillgång till investeringsplanen.

| 11. | Europaparlamentet erkänner att energin är viktig för den ekonomiska konkurrenskraften. Parlamentet betonar behovet av att avskaffa hinder för den inre energimarknaden genom att bland annat främja energioberoende. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de framsteg som görs på detta område, både på EU-nivå och nationell nivå, och stödja insatser för att åtgärda fragmentering och svårigheter vid genomförandet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erkänner att energin är viktig för den ekonomiska konkurrenskraften. Parlamentet betonar behovet av att avskaffa hinder för den inre energimarknaden genom att bland annat främja energioberoende. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de framsteg som görs på detta område, både på EU-nivå och nationell nivå, och stödja insatser för att åtgärda fragmentering och svårigheter vid genomförandet.

| 12. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över bristen på framsteg när det gäller att minska den alltför höga privata skuldsättningen. Parlamentet påpekar att detta inte endast är ett problem för den finansiella stabiliteten, då det också begränsar EU:s tillväxtpotential och gör ECB:s penningpolitik mindre effektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ytterligare förslag till effektiva förfaranden för minskad skuldsättning inom den privata sektorn, även konkurs- och insolvensförfarandena, samtidigt som man främjar en rättvis och transparent fördelning av kostnadsbördan, eftersom den enorma skuldbörda som vilar på företag och hushåll är en av de centrala faktorer som begränsar de privata investeringarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över bristen på framsteg när det gäller att minska den alltför höga privata skuldsättningen. Parlamentet påpekar att detta inte endast är ett problem för den finansiella stabiliteten, då det också begränsar EU:s tillväxtpotential och gör ECB:s penningpolitik mindre effektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ytterligare förslag till effektiva förfaranden för minskad skuldsättning inom den privata sektorn, även konkurs- och insolvensförfarandena, samtidigt som man främjar en rättvis och transparent fördelning av kostnadsbördan, eftersom den enorma skuldbörda som vilar på företag och hushåll är en av de centrala faktorer som begränsar de privata investeringarna.

Strukturreformer

| 13. | Europaparlamentet noterar att vissa länder fortfarande behöver genomföra strukturreformer. Parlamentet noterar också att de medlemsstater som framgångstrikt har genomfört anpassningsprogrammen eller program för finanssektorerna har kunnat återvända till kapitalmarknaderna där de nu har tillgång till kapital till låga räntor. Parlamentet påpekar att orsakerna till denna återgång bland annat var de åtgärder som vidtogs av Europeiska centralbanken (ECB). Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna i övriga euroområdet att inte vara mindre ambitiösa när det gäller att modernisera sina ekonomier. Parlamentet noterar att vederbörlig hänsyn bör tas till reformernas sociala inverkan och sysselsättningseffekter. Parlamentet betonar att en mindre stram penningpolitik från ECB måste kompletteras av ambitiösa och socialt hållbara strukturreformer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att vissa länder fortfarande behöver genomföra strukturreformer. Parlamentet noterar också att de medlemsstater som framgångstrikt har genomfört anpassningsprogrammen eller program för finanssektorerna har kunnat återvända till kapitalmarknaderna där de nu har tillgång till kapital till låga räntor. Parlamentet påpekar att orsakerna till denna återgång bland annat var de åtgärder som vidtogs av Europeiska centralbanken (ECB). Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna i övriga euroområdet att inte vara mindre ambitiösa när det gäller att modernisera sina ekonomier. Parlamentet noterar att vederbörlig hänsyn bör tas till reformernas sociala inverkan och sysselsättningseffekter. Parlamentet betonar att en mindre stram penningpolitik från ECB måste kompletteras av ambitiösa och socialt hållbara strukturreformer i medlemsstaterna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivisera sina arbetsmarknader, utveckla en aktivare arbetsmarknadspolitik i syfte att skapa välbetalda arbetstillfällen, modernisera de sociala skyddssystemen, även pensionssystemen, samtidigt som integreringen, hållbarheten och rättvisan i systemen skyddas, och att förbättra och förenkla de rättsliga och administrativa förutsättningarna för företagsinvesteringar. Parlamentet betonar att strukturreformer måste leda till verklig och hållbar tillväxt, högre sysselsättning, ökad konkurrenskraft och ökad konvergens, och bör kompletteras med väl riktade åtgärder, långsiktiga investeringar i utbildning, forskning och utveckling, innovation, infrastruktur, industri, IKT, hållbar energi och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivisera sina arbetsmarknader, utveckla en aktivare arbetsmarknadspolitik i syfte att skapa välbetalda arbetstillfällen, modernisera de sociala skyddssystemen, även pensionssystemen, samtidigt som integreringen, hållbarheten och rättvisan i systemen skyddas, och att förbättra och förenkla de rättsliga och administrativa förutsättningarna för företagsinvesteringar. Parlamentet betonar att strukturreformer måste leda till verklig och hållbar tillväxt, högre sysselsättning, ökad konkurrenskraft och ökad konvergens, och bör kompletteras med väl riktade åtgärder, långsiktiga investeringar i utbildning, forskning och utveckling, innovation, infrastruktur, industri, IKT, hållbar energi och mänskliga resurser.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda och stärka integreringen, hållbarheten och rättvisan i det sociala skyddet, särskilt för de mest behövande, och att förbättra och förenkla de rättsliga och administrativa förutsättningarna för företagsinvesteringar. Parlamentet betonar att arbetstillfällen måste hålla god kvalitet för att motverka fattigdom bland arbetstagarna och att de bör motverka löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Parlamentet understryker att ekonomiska reformer måste kompletteras med väl riktade åtgärder, långsiktiga investeringar i utbildning, forskning och utveckling, innovation, infrastruktur, IKT och hållbar energi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda och stärka integreringen, hållbarheten och rättvisan i det sociala skyddet, särskilt för de mest behövande, och att förbättra och förenkla de rättsliga och administrativa förutsättningarna för företagsinvesteringar. Parlamentet betonar att arbetstillfällen måste hålla god kvalitet för att motverka fattigdom bland arbetstagarna och att de bör motverka löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Parlamentet understryker att ekonomiska reformer måste kompletteras med väl riktade åtgärder, långsiktiga investeringar i utbildning, forskning och utveckling, innovation, infrastruktur, IKT och hållbar energi.

| 16. | Europaparlamentet betonar att ett minskat EU-beroende av externa energikällor måste ingå i unionens tillväxtstrategi. Parlamentet upprepar därför behovet av att låta en diversifiering av de externa energikällorna, en uppgradering av EU:s energiinfrastruktur och fullbordandet av EU:s inre marknad för energi vara huvudprioriteringar i EU:s strategi för energitrygghet |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att ett minskat EU-beroende av externa energikällor måste ingå i unionens tillväxtstrategi. Parlamentet upprepar därför behovet av att låta en diversifiering av de externa energikällorna, en uppgradering av EU:s energiinfrastruktur och fullbordandet av EU:s inre marknad för energi vara huvudprioriteringar i EU:s strategi för energitrygghet

| 17. | Europaparlamentet betonar att EU inte kan konkurrera enbart med kostnader utan att produktiviteten måste öka genom hållbara investeringar i forskning och utveckling, utbildning och kompetens samt resurseffektivitet, både på nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och regeringarna att prioritera dessa områden i sina budgetar. Parlamentet understryker att medlemsstaterna särskilt bör uppmärksamma ungdomsarbetslösheten när de utarbetar reformer, så att unga inte fråntas sina möjligheter redan från början. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbare och effektivare använda de tillgängliga finansiella medlen för detta, bland annat inom ramen för ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att EU inte kan konkurrera enbart med kostnader utan att produktiviteten måste öka genom hållbara investeringar i forskning och utveckling, utbildning och kompetens samt resurseffektivitet, både på nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och regeringarna att prioritera dessa områden i sina budgetar. Parlamentet understryker att medlemsstaterna särskilt bör uppmärksamma ungdomsarbetslösheten när de utarbetar reformer, så att unga inte fråntas sina möjligheter redan från början. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbare och effektivare använda de tillgängliga finansiella medlen för detta, bland annat inom ramen för ungdomsgarantin.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att införliva ekonomiskt stöd och det tillfälliga trojkasystemet i en förbättrad rättslig struktur som är förenlig med EU:s ram för ekonomisk styrning och EU-lagstiftningen, för att på detta sätt garantera demokratisk ansvarsskyldighet. Parlamentet betonar vikten av att se till att det görs en uppföljning av de trojkarapporter som parlamentet antog i mars 2014. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra slutsatserna i dessa rapporter. Parlamentet påpekar att EU:s ekonomiska stöd till vissa medlemsstater, vilket utgjort en kombination av solidaritet och villkor, är mest framgångsrikt när det finns ett starkt nationellt egenansvar och ett engagemang till förmån för reformer. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att de behöver göra en heltäckande bedömning av effekterna av programmen för ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att införliva ekonomiskt stöd och det tillfälliga trojkasystemet i en förbättrad rättslig struktur som är förenlig med EU:s ram för ekonomisk styrning och EU-lagstiftningen, för att på detta sätt garantera demokratisk ansvarsskyldighet. Parlamentet betonar vikten av att se till att det görs en uppföljning av de trojkarapporter som parlamentet antog i mars 2014. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra slutsatserna i dessa rapporter. Parlamentet påpekar att EU:s ekonomiska stöd till vissa medlemsstater, vilket utgjort en kombination av solidaritet och villkor, är mest framgångsrikt när det finns ett starkt nationellt egenansvar och ett engagemang till förmån för reformer. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att de behöver göra en heltäckande bedömning av effekterna av programmen för ekonomiskt stöd.

| 19. | Europaparlamentet begär att kommissionen omedelbart vidtar åtgärder för att bekämpa skattebedrägerier och skatteundandragande. Parlamentet efterlyser ett skattesystem som är enkelt och transparent. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att komma överens om förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas som ett viktigt verktyg i den kampen, och anser att parlamentets ståndpunkt av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (11) ska utgöra grunden för en rimlig kompromiss. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att flytta skatten från arbete. Parlamentet konstaterar att åtgärderna för att bekämpa skattebedrägerier och skatteundandragande inte bör undergräva medlemsstaternas befogenheter, Parlamentet välkomnar dock ett effektivt samarbete om skattearrangemang på EU-nivå. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär att kommissionen omedelbart vidtar åtgärder för att bekämpa skattebedrägerier och skatteundandragande. Parlamentet efterlyser ett skattesystem som är enkelt och transparent. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att komma överens om förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas som ett viktigt verktyg i den kampen, och anser att parlamentets ståndpunkt av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (11) ska utgöra grunden för en rimlig kompromiss. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att flytta skatten från arbete. Parlamentet konstaterar att åtgärderna för att bekämpa skattebedrägerier och skatteundandragande inte bör undergräva medlemsstaternas befogenheter, Parlamentet välkomnar dock ett effektivt samarbete om skattearrangemang på EU-nivå.

| 20. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet av reformer inom utbildningssystemen för att kommande generationer ska vara redo för behoven på framtidens växande arbetsmarknader. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmärksammar behovet av reformer inom utbildningssystemen för att kommande generationer ska vara redo för behoven på framtidens växande arbetsmarknader.

| 21. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna och kommissionen ännu inte har fullgjort sitt åtagande att fullborda den inre marknaden, särskilt inte den inre marknaden för tjänster och den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna och kommissionen ännu inte har fullgjort sitt åtagande att fullborda den inre marknaden, särskilt inte den inre marknaden för tjänster och den digitala ekonomin.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att förbättra styrningen av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att anpassa den inre marknadens mål till den europeiska planeringsterminens mål och att se till att övervakningsmekanismerna för båda dessa är förenliga. Parlamentet anser att ett separat analysverktyg bestående av indikatorer som mäter genomförandet av den inre marknaden kan ge värdefull vägledning för de landsspecifika rekommendationerna och den årliga tillväxtöversikten. Parlamentet betonar vikten och mervärdet av tidigare års rapporter om integrationen av den inre marknaden, som bidragit till de övergripande prioriteringarna i kommissionens årliga tillväxtöversikt, liksom till fastställandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet anser därför att det är beklagligt att rapporten om integrationen av den inre marknaden har utgått för 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja samtliga åtgärder som föreskrivs i EU-lagstiftningen för att se till att den europeiska planeringsterminen genomförs. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att förbättra styrningen av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att anpassa den inre marknadens mål till den europeiska planeringsterminens mål och att se till att övervakningsmekanismerna för båda dessa är förenliga. Parlamentet anser att ett separat analysverktyg bestående av indikatorer som mäter genomförandet av den inre marknaden kan ge värdefull vägledning för de landsspecifika rekommendationerna och den årliga tillväxtöversikten. Parlamentet betonar vikten och mervärdet av tidigare års rapporter om integrationen av den inre marknaden, som bidragit till de övergripande prioriteringarna i kommissionens årliga tillväxtöversikt, liksom till fastställandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet anser därför att det är beklagligt att rapporten om integrationen av den inre marknaden har utgått för 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja samtliga åtgärder som föreskrivs i EU-lagstiftningen för att se till att den europeiska planeringsterminen genomförs.

| 23. | Europaparlamentet är oroat över de protektionistiska tendenserna i vissa medlemsstater. Parlamentet påpekar att fördraget inte föreskriver någon begränsning av den fria rörligheten för personer, tjänster och kapital, och påminner om att kommissionen måste skydda dessa friheter och se till att de efterlevs. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är oroat över de protektionistiska tendenserna i vissa medlemsstater. Parlamentet påpekar att fördraget inte föreskriver någon begränsning av den fria rörligheten för personer, tjänster och kapital, och påminner om att kommissionen måste skydda dessa friheter och se till att de efterlevs.

| 24. | Europaparlamentet understryker att avsaknaden av en välfungerande inre arbetsmarknad och av en balanserad hållning till invandring hämmar tillväxten i EU. Parlamentet är oroat över de protektionistiska tendenserna i vissa medlemsstater. Parlamentet påpekar att fördraget inte föreskriver någon begränsning av den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital, och påminner om att kommissionen måste skydda dessa friheter och se till att de efterlevs. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att avsaknaden av en välfungerande inre arbetsmarknad och av en balanserad hållning till invandring hämmar tillväxten i EU. Parlamentet är oroat över de protektionistiska tendenserna i vissa medlemsstater. Parlamentet påpekar att fördraget inte föreskriver någon begränsning av den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital, och påminner om att kommissionen måste skydda dessa friheter och se till att de efterlevs.

| 25. | Europaparlamentet upprepar vikten av att säkerställa arbetstagarnas rörlighet (både gränsöverskridande och sektoröverskridande), ökad arbetsproduktivitet (knuten till kompetensutveckling för att förbättra anställbarheten), kvalitativa arbetstillfällen och flexibilitet på arbetsmarknaden, samtidigt som det nödvändiga utrymmet för säkerhet i arbetet bibehålls, användningen av osäkra anställningar begränsas och ett tillräckligt utrymme för kollektiva förhandlingar säkerställs. Parlamentet betonar att det i framtiden kommer att bli mycket viktigt att bättre anpassa tillgången på kompetens till efterfrågan, och även att erbjuda yrkes- och karriärvägledning. Parlamentet anser att ökad rörlighet kan bidra till att minska det fortsatt stora antalet vakanser som förekommer parallellt med den höga arbetslösheten. Parlamentet understryker vikten av att investera i anställbarhet för kvinnliga arbetstagare och unga, särskilt i samband med ny teknik och nya sektorer, med tanke på att dessa sektorer har potential att skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar vikten av att säkerställa arbetstagarnas rörlighet (både gränsöverskridande och sektoröverskridande), ökad arbetsproduktivitet (knuten till kompetensutveckling för att förbättra anställbarheten), kvalitativa arbetstillfällen och flexibilitet på arbetsmarknaden, samtidigt som det nödvändiga utrymmet för säkerhet i arbetet bibehålls, användningen av osäkra anställningar begränsas och ett tillräckligt utrymme för kollektiva förhandlingar säkerställs. Parlamentet betonar att det i framtiden kommer att bli mycket viktigt att bättre anpassa tillgången på kompetens till efterfrågan, och även att erbjuda yrkes- och karriärvägledning. Parlamentet anser att ökad rörlighet kan bidra till att minska det fortsatt stora antalet vakanser som förekommer parallellt med den höga arbetslösheten. Parlamentet understryker vikten av att investera i anställbarhet för kvinnliga arbetstagare och unga, särskilt i samband med ny teknik och nya sektorer, med tanke på att dessa sektorer har potential att skapa nya arbetstillfällen.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder som gör processen för den europeiska planeringsterminen mer effektiv och demokratisk. Parlamentet är medvetet om att genomförandet är bättre inom de offentliga finanserna där det finns bättre övervakningsverktyg. Parlamentet efterlyser en balanserad integration av indikatorer för sysselsättning och socioekonomiska faktorer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar åtgärder som gör processen för den europeiska planeringsterminen mer effektiv och demokratisk. Parlamentet är medvetet om att genomförandet är bättre inom de offentliga finanserna där det finns bättre övervakningsverktyg. Parlamentet efterlyser en balanserad integration av indikatorer för sysselsättning och socioekonomiska faktorer.

Budgetansvar

| 27. | Europaparlamentet välkomnar den betydande minskningen av antalet länder som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott – 11 länder 2014 jämfört med 24 länder 2011. Parlamentet noterar att på grund av denna förbättring av de offentliga finanserna förväntas budgetläget i EU nu att förbli i stort sett neutralt under 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om EU:s budgetläge är förenligt med behovet att öka investeringarna. Parlamentet är emellertid bekymrat över den växande ojämlikheten och den minskade köpkraften, den höga långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten och över att den offentliga och privata skuldsättningen fortfarande är mycket hög i ett antal medlemsstater i euroområdet, något som inte bara hindrar tillväxten utan också utgör en betydande risk vid eventuella framtida chocker. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en försiktig och konservativ tolkning av tillväxtindikatorerna och att granska kvaliteten i ekonomiska prognoser, eftersom kommissionens tidigare prognoser alltför ofta har fått skrivas ned. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar den betydande minskningen av antalet länder som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott – 11 länder 2014 jämfört med 24 länder 2011. Parlamentet noterar att på grund av denna förbättring av de offentliga finanserna förväntas budgetläget i EU nu att förbli i stort sett neutralt under 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om EU:s budgetläge är förenligt med behovet att öka investeringarna. Parlamentet är emellertid bekymrat över den växande ojämlikheten och den minskade köpkraften, den höga långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten och över att den offentliga och privata skuldsättningen fortfarande är mycket hög i ett antal medlemsstater i euroområdet, något som inte bara hindrar tillväxten utan också utgör en betydande risk vid eventuella framtida chocker. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en försiktig och konservativ tolkning av tillväxtindikatorerna och att granska kvaliteten i ekonomiska prognoser, eftersom kommissionens tidigare prognoser alltför ofta har fått skrivas ned.

| 28. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att de flesta medlemsstaterna måste fortsätta att eftersträva en tillväxtvänlig konsolidering av de offentliga finanserna. Parlamentet uppmanar medlemsstater med tillräckligt budgetutrymme att sänka skatterna och socialförsäkringsavgifterna i syfte att stimulera privata investeringar och skapandet av nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta rekommendationer till medlemsstaterna, även de som fortfarande genomför ekonomiska anpassningsprogram, så att de ger stöd till hållbara och socialt balanserade strukturreformer som leder till skapande av sysselsättning av god kvalitet, ökad konkurrenskraft och stärkt konvergens. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att de flesta medlemsstaterna måste fortsätta att eftersträva en tillväxtvänlig konsolidering av de offentliga finanserna. Parlamentet uppmanar medlemsstater med tillräckligt budgetutrymme att sänka skatterna och socialförsäkringsavgifterna i syfte att stimulera privata investeringar och skapandet av nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta rekommendationer till medlemsstaterna, även de som fortfarande genomför ekonomiska anpassningsprogram, så att de ger stöd till hållbara och socialt balanserade strukturreformer som leder till skapande av sysselsättning av god kvalitet, ökad konkurrenskraft och stärkt konvergens.

| 29. | Europaparlamentet noterar kommissionens bedömning av medlemsstaternas utkast till budgetplaner. Parlamentet betonar att syftet med granskningen av utkasten till budgetplaner bör vara hållbara finanser. Parlamentet insisterar på vikten av att tillämpa finanspolitiska regler och till fullo iaktta principen om likabehandling. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar kommissionens bedömning av medlemsstaternas utkast till budgetplaner. Parlamentet betonar att syftet med granskningen av utkasten till budgetplaner bör vara hållbara finanser. Parlamentet insisterar på vikten av att tillämpa finanspolitiska regler och till fullo iaktta principen om likabehandling.

| 30. | Europaparlamentet noterar att det konstaterades att endast fem medlemsstater till fullo iakttog stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser. Parlamentet betonar att stabilitets- och tillväxtpakten utarbetades i samförstånd mellan medlemsstaterna. Parlamentet understryker att om en stor del av utgifterna läggs på att betala tillbaka offentliga skulder minskar de resurser som kan läggas på offentliga tjänster och investeringar. Parlamentet godtar därför att det fortfarande är nödvändigt att minska underskotten i kraftigt skuldsatta länder, men anser att denna budgetkonsolidering bör göras på ett sätt som skyddar sårbara användare av offentliga tjänster, skyddar offentliga investeringar och ökar intäkterna på ett rättvist sätt genom ökad tillväxt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att det konstaterades att endast fem medlemsstater till fullo iakttog stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser. Parlamentet betonar att stabilitets- och tillväxtpakten utarbetades i samförstånd mellan medlemsstaterna. Parlamentet understryker att om en stor del av utgifterna läggs på att betala tillbaka offentliga skulder minskar de resurser som kan läggas på offentliga tjänster och investeringar. Parlamentet godtar därför att det fortfarande är nödvändigt att minska underskotten i kraftigt skuldsatta länder, men anser att denna budgetkonsolidering bör göras på ett sätt som skyddar sårbara användare av offentliga tjänster, skyddar offentliga investeringar och ökar intäkterna på ett rättvist sätt genom ökad tillväxt.

Stärkt samordning av den nationella politiken

| 31. | Europaparlamentet välkomnar rapporten om förvarningsmekanismen. Parlamentet noterar den stegvisa minskningen av de interna obalanserna i medlemsstaterna. Parlamentet påminner om de externa obalanserna i flera medlemsstater, inklusive de stora handelsöverskotten. Parlamentet noterar en förlust av globala marknadsandelar för unionen som helhet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar rapporten om förvarningsmekanismen. Parlamentet noterar den stegvisa minskningen av de interna obalanserna i medlemsstaterna. Parlamentet påminner om de externa obalanserna i flera medlemsstater, inklusive de stora handelsöverskotten. Parlamentet noterar en förlust av globala marknadsandelar för unionen som helhet.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att förfarandet vid makroekonomiska obalanser inte endast är avsett att undvika kraftfulla negativa effekter för tillväxten och sysselsättningen inom ett land, utan även att förhindra att effekterna av dåligt utformad nationell politik sprider sig till andra medlemsstater i euroområdet. Parlamentet noterar Europeiska rådets tillkännagivande i december 2014 om att under 2015 fortsätta diskussionerna om en närmare samordning av den ekonomiska politiken inom EMU genom de fyra ordförandenas rapport. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att förfarandet vid makroekonomiska obalanser inte endast är avsett att undvika kraftfulla negativa effekter för tillväxten och sysselsättningen inom ett land, utan även att förhindra att effekterna av dåligt utformad nationell politik sprider sig till andra medlemsstater i euroområdet. Parlamentet noterar Europeiska rådets tillkännagivande i december 2014 om att under 2015 fortsätta diskussionerna om en närmare samordning av den ekonomiska politiken inom EMU genom de fyra ordförandenas rapport.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att den nuvarande ramen för ekonomisk styrning saknar tillräcklig demokratisk ansvarsskyldighet i tillämpningen av dess regler och för de institutioner och organ som berörs. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram de förslag som krävs för att ta itu med bristen på demokratisk ansvarsskyldighet i EU:s ekonomiska styrning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar sin åsikt att den nuvarande ramen för ekonomisk styrning saknar tillräcklig demokratisk ansvarsskyldighet i tillämpningen av dess regler och för de institutioner och organ som berörs. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram de förslag som krävs för att ta itu med bristen på demokratisk ansvarsskyldighet i EU:s ekonomiska styrning.

| 34. | Europaparlamentet noterar att vederbörlig hänsyn bör tas till effekterna av att oljepriset sjunkit kraftigt och huruvida denna oförutsedda vinst till fullo bör överföras på konsumenterna av fossila bränslen eller om den bör delas, genom att regeringarna ökar skatterna på fossila bränslen för att minska deras effekter, finansierar investeringar, undviker att undergräva klimatförändringspolitiken och minskar deflationseffekterna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar att vederbörlig hänsyn bör tas till effekterna av att oljepriset sjunkit kraftigt och huruvida denna oförutsedda vinst till fullo bör överföras på konsumenterna av fossila bränslen eller om den bör delas, genom att regeringarna ökar skatterna på fossila bränslen för att minska deras effekter, finansierar investeringar, undviker att undergräva klimatförändringspolitiken och minskar deflationseffekterna.

EU:s budget

| 35. | Europaparlamentet understryker att principen om riktighet i de offentliga räkenskaperna bör prägla upprättandet av de nationella budgetarna liksom EU:s budget så att konvergens och stabilitet ska kunna tryggas inom EU. Parlamentet är övertygat om att denna riktighet utgör ett av inslagen vid hanteringen av förtroendekrisen mellan medlemsstaterna liksom mellan medlemsstaterna och de europeiska medborgarna. Denna förtroendeförlust har ökat sedan finanskrisen bröt ut. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att principen om riktighet i de offentliga räkenskaperna bör prägla upprättandet av de nationella budgetarna liksom EU:s budget så att konvergens och stabilitet ska kunna tryggas inom EU. Parlamentet är övertygat om att denna riktighet utgör ett av inslagen vid hanteringen av förtroendekrisen mellan medlemsstaterna liksom mellan medlemsstaterna och de europeiska medborgarna. Denna förtroendeförlust har ökat sedan finanskrisen bröt ut.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser därför en harmonisering av de ekonomiska antaganden som används vid upprättandet av de nationella budgetarna. Parlamentet anser i synnerhet att en gemensam bedömning bör göras av de olika aspekterna av den internationella konjunkturen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser därför en harmonisering av de ekonomiska antaganden som används vid upprättandet av de nationella budgetarna. Parlamentet anser i synnerhet att en gemensam bedömning bör göras av de olika aspekterna av den internationella konjunkturen.

| 37. | I syfte att underlätta jämförbarheten och undvika alltför stora makroekonomiska obalanser efterlyser Europaparlamentet en ökad harmonisering av det sätt på vilket de offentliga räkenskaperna presenteras. Parlamentet efterlyser framför allt en standardisering av medlemsstaternas redovisning av sina bidrag till unionens budget. |
| --- | --- |

37.

I syfte att underlätta jämförbarheten och undvika alltför stora makroekonomiska obalanser efterlyser Europaparlamentet en ökad harmonisering av det sätt på vilket de offentliga räkenskaperna presenteras. Parlamentet efterlyser framför allt en standardisering av medlemsstaternas redovisning av sina bidrag till unionens budget.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda alla demokratiska underskott i planeringsterminen inom ramen för det åtgärdspaket för att fördjupa den ekonomiska och monetära unionen som kommissionen aviserat för 2015. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda alla demokratiska underskott i planeringsterminen inom ramen för det åtgärdspaket för att fördjupa den ekonomiska och monetära unionen som kommissionen aviserat för 2015.

| 39. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt med en närmare samverkan mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten inom ramen för den europeiska planeringsterminen för den ekonomiska styrningen och budgetstyrningen. Parlamentet förbinder sig att fördjupa sina förbindelser med de nationella parlamenten i en konstruktiv anda av partnerskap. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt med en närmare samverkan mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten inom ramen för den europeiska planeringsterminen för den ekonomiska styrningen och budgetstyrningen. Parlamentet förbinder sig att fördjupa sina förbindelser med de nationella parlamenten i en konstruktiv anda av partnerskap.

| 40. | Europaparlamentet beklagar att mängden obetalda räkningar i EU-budgeten undergräver EU:s trovärdighet och strider mot de tillväxt- och sysselsättningsmål – särskilt avseende ungdomsarbetslösheten – som antagits på högsta politiska nivå och stödet för små och medelstora företag, och befarar att klyftan mellan unionen och medborgarna kan komma att fördjupas. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet beklagar att mängden obetalda räkningar i EU-budgeten undergräver EU:s trovärdighet och strider mot de tillväxt- och sysselsättningsmål – särskilt avseende ungdomsarbetslösheten – som antagits på högsta politiska nivå och stödet för små och medelstora företag, och befarar att klyftan mellan unionen och medborgarna kan komma att fördjupas.

| 41. | Europaparlamentet anser att man efter valet inom ramen för översynen av den fleråriga budgetramen bör analysera och därmed öka EU-medlens mervärde när det gäller att bidra till de mål för konkurrenskraft, tillväxt, sysselsättning och energiomställning som fastställts av unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en tydligare metod för bättre spårning av EU:s medel och utgifter relaterade till Europa 2020-målen så att mer effektiva konsekvensbedömningar kan göras. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att man efter valet inom ramen för översynen av den fleråriga budgetramen bör analysera och därmed öka EU-medlens mervärde när det gäller att bidra till de mål för konkurrenskraft, tillväxt, sysselsättning och energiomställning som fastställts av unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en tydligare metod för bättre spårning av EU:s medel och utgifter relaterade till Europa 2020-målen så att mer effektiva konsekvensbedömningar kan göras.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att rapportera om de eventuella negativa följer som problemet med försenade betalningar skulle få för medlemsstaternas åtaganden inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att rapportera om de eventuella negativa följer som problemet med försenade betalningar skulle få för medlemsstaternas åtaganden inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att i många medlemsstater har den offentliga förvaltningen ännu inte effektiverats, trots att man genom förbättringar på detta område skulle kunna åstadkomma besparingar genom att rationalisera organisationen och minska byråkratin för företag och medborgare. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att i många medlemsstater har den offentliga förvaltningen ännu inte effektiverats, trots att man genom förbättringar på detta område skulle kunna åstadkomma besparingar genom att rationalisera organisationen och minska byråkratin för företag och medborgare.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sin årliga tillväxtöversikt 2015 betonar vikten av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (inbegripet sysselsättningsinitiativet för unga). Parlamentet påminner om att dessa medel utgör 10 % av genomsnittet för de totala offentliga investeringarna i EU, men att situationen varierar mellan länderna och att de i vissa medlemsstater kan uppgå till så mycket som 80 % av de offentliga investeringarna. Parlamentet framhåller att struktur- och investeringsfonderna utgör ett gott exempel på synergier mellan EU-budgeten och de nationella budgetarna på grundval av gemensamt överenskomna mål om tillväxt och investeringar som fastställts i partnerskapsavtalen i enlighet med Europa 2020-strategin. Parlamentet stöder alla insatser till förmån för ett smart sammanförande av europeiska och nationella budgetmedel i syfte att åstadkomma effektivitetsvinster, ekonomisk stimulans och lägre nationella budgetunderskott genom positiva effekter av resursdelning. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sin årliga tillväxtöversikt 2015 betonar vikten av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (inbegripet sysselsättningsinitiativet för unga). Parlamentet påminner om att dessa medel utgör 10 % av genomsnittet för de totala offentliga investeringarna i EU, men att situationen varierar mellan länderna och att de i vissa medlemsstater kan uppgå till så mycket som 80 % av de offentliga investeringarna. Parlamentet framhåller att struktur- och investeringsfonderna utgör ett gott exempel på synergier mellan EU-budgeten och de nationella budgetarna på grundval av gemensamt överenskomna mål om tillväxt och investeringar som fastställts i partnerskapsavtalen i enlighet med Europa 2020-strategin. Parlamentet stöder alla insatser till förmån för ett smart sammanförande av europeiska och nationella budgetmedel i syfte att åstadkomma effektivitetsvinster, ekonomisk stimulans och lägre nationella budgetunderskott genom positiva effekter av resursdelning.

| 45. | Europaparlamentet uppmärksammar att man brådskande måste hantera skattefusket som kan komma att beröva EU viktiga resurser. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmärksammar att man brådskande måste hantera skattefusket som kan komma att beröva EU viktiga resurser.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en analys av vilka konsekvenser en omfördelning av medel från EU-program, såsom Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020, kan komma att få. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en analys av vilka konsekvenser en omfördelning av medel från EU-program, såsom Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont 2020, kan komma att få.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skjuta till medel till investeringsplanen vars syfte är att maximera de offentliga utgifternas genomslag och locka privata investeringar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skjuta till medel till investeringsplanen vars syfte är att maximera de offentliga utgifternas genomslag och locka privata investeringar.

o

o o

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, de nationella parlamenten och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, de nationella parlamenten och Europeiska centralbanken.

---

(1)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 12.

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

(3)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 8.

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 33.

(5)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(6)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

(7)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

(8)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2014)0129.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0036.

(11)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 134.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/83

---

P8_TA(2015)0068

Den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten för 2015

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2015 (2014/2222(INI))

(2016/C 316/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 145, 148, 152 och 153.5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 145, 148, 152 och 153.5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet),

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) avseende särskilda åtgärder för unionens yttersta randområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) avseende särskilda åtgärder för unionens yttersta randområden,

| — | med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 30 om rätt till skydd mot fattigdom och social utslagning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 30 om rätt till skydd mot fattigdom och social utslagning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: Sysselsättning och sociala aspekter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: Sysselsättning och sociala aspekter (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2014 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2014Årlig tillväxtöversikt för 2015 (COM(2014)0902) och det utkast till gemensam sysselsättningsrapport som bifogats detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2014Årlig tillväxtöversikt för 2015 (COM(2014)0902) och det utkast till gemensam sysselsättningsrapport som bifogats detta,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 januari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 januari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (COM(2013)0690),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om Europa 2020-strategins sysselsättningsmässiga och sociala aspekter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om Europa 2020-strategins sysselsättningsmässiga och sociala aspekter (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758) och av sin resolution av den 15 november 2011 om detta (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758) och av sin resolution av den 15 november 2011 om detta (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om sysselsättningsaspekter och sociala aspekter av trojkans (kommissionen, ECB och IMF) roll och verksamhet beträffande programländerna i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om sysselsättningsaspekter och sociala aspekter av trojkans (kommissionen, ECB och IMF) roll och verksamhet beträffande programländerna i euroområdet (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2014 om hur Europeiska unionen kan bidra till att skapa en gynnsam miljö för företag och nystartade företag för att skapa arbetstillfällen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2014 om hur Europeiska unionen kan bidra till att skapa en gynnsam miljö för företag och nystartade företag för att skapa arbetstillfällen (7),

| — | med beaktande av sin resolution från den 17 juli 2014 om ungdomssysselsättning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution från den 17 juli 2014 om ungdomssysselsättning (8),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) rapport av den 5 december 2014Global Wage Report 2014/2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) rapport av den 5 december 2014Global Wage Report 2014/2015,

| — | med beaktande av OECD:s arbetsdokument av den 9 december 2014Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s arbetsdokument av den 9 december 2014Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2014Initiativ för grön sysselsättning: Ta vara på den gröna ekonomins jobbpotential (COM(2014)0446), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2014Initiativ för grön sysselsättning: Ta vara på den gröna ekonomins jobbpotential (COM(2014)0446),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 september 2011 (9) och av den 16 januari 2014 (10) om en EU-strategi mot hemlöshet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 september 2011 (9) och av den 16 januari 2014 (10) om en EU-strategi mot hemlöshet,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0043/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0043/2015), och av följande skäl:

| A. | Europa måste följa den sociala marknadsekonomiska modellen, så att man säkerställer hållbar tillväxt för att skapa arbetstillfällen till nästa generation och inte skulder. |
| --- | --- |

A.

Europa måste följa den sociala marknadsekonomiska modellen, så att man säkerställer hållbar tillväxt för att skapa arbetstillfällen till nästa generation och inte skulder.

| B. | Den ekonomiska och sociala situationen i EU är fortsatt dyster, och enligt kommissionens ekonomiska prognos från hösten 2014 är den ekonomiska återhämtning fortfarande bräcklig. Trots de negativa tillväxtsiffrorna i euroområdet under de två senaste åren beräknas tillväxten i euroområdet bli 0,8 % för 2014 och 1,1 % för 2015. Endast några få medlemsstater har bättre prognoser, och kommissionen har systematiskt skrivit ner sina egna prognoserna under de senaste åren. Trots att det totala beräknade underskottet i EU28 har minskat till 3 % för 2014 är det fortfarande högt i vissa medlemsstater, vilket visar att det fortfarane behövs en finanspolitisk konsolidering som är förenlig med tillväxt såväl som bättre och hållbar sysselsättning, eftersom återhämtningen varken är kraftfull eller understödd. |
| --- | --- |

B.

Den ekonomiska och sociala situationen i EU är fortsatt dyster, och enligt kommissionens ekonomiska prognos från hösten 2014 är den ekonomiska återhämtning fortfarande bräcklig. Trots de negativa tillväxtsiffrorna i euroområdet under de två senaste åren beräknas tillväxten i euroområdet bli 0,8 % för 2014 och 1,1 % för 2015. Endast några få medlemsstater har bättre prognoser, och kommissionen har systematiskt skrivit ner sina egna prognoserna under de senaste åren. Trots att det totala beräknade underskottet i EU28 har minskat till 3 % för 2014 är det fortfarande högt i vissa medlemsstater, vilket visar att det fortfarane behövs en finanspolitisk konsolidering som är förenlig med tillväxt såväl som bättre och hållbar sysselsättning, eftersom återhämtningen varken är kraftfull eller understödd.

| C. | Den snabba finanspolitiska konsolideringen som genomfördes under den ekonomiska krisen har hindrat medlemsstaterna från att nå Europa 2020-målen, vilket visar att finanspolitiken bör vara differentierad och anpassad till den specifika situation som råder i varje medlemsstat. Det kraftiga prisfallet på olja kan ge ytterligare stimulans åt ekonomin i många medlemsstater, särskilt om det snabbt leder till minskade energikostnader för hushållen och företagen. |
| --- | --- |

C.

Den snabba finanspolitiska konsolideringen som genomfördes under den ekonomiska krisen har hindrat medlemsstaterna från att nå Europa 2020-målen, vilket visar att finanspolitiken bör vara differentierad och anpassad till den specifika situation som råder i varje medlemsstat. Det kraftiga prisfallet på olja kan ge ytterligare stimulans åt ekonomin i många medlemsstater, särskilt om det snabbt leder till minskade energikostnader för hushållen och företagen.

| D. | EU måste fortsätta att förbättra sin ekonomiska och sociala politik för att så snabbt som möjligt nå Europa 2020-målen, och samtidigt minska risken för varaktig stagnation och deflation. För att åstadkomma detta måste man fortsätta med insatser för att främja investeringar och strukturreformer som ökar den ekonomiska konkurrenskraften på ett socialt ansvarsfullt sätt. Det behövs en ekologisk omvandling för att trygga övergången till en resurseffektiv ekonomi och en hållbar utveckling. Det är oroväckande att EU:s betydelse i världsekonomin minskar till följd av krisen, den minskade industribasen och bristen på förtroende hos investerare och entreprenörer, medan vissa länder visar tydliga tecken på återhämtning. I oktober 2014 bedömde IMF att sannolikheten för en recession i euroområdet hade ökat och skulle uppgå till 35–40 % vid årsskiftet. |
| --- | --- |

D.

EU måste fortsätta att förbättra sin ekonomiska och sociala politik för att så snabbt som möjligt nå Europa 2020-målen, och samtidigt minska risken för varaktig stagnation och deflation. För att åstadkomma detta måste man fortsätta med insatser för att främja investeringar och strukturreformer som ökar den ekonomiska konkurrenskraften på ett socialt ansvarsfullt sätt. Det behövs en ekologisk omvandling för att trygga övergången till en resurseffektiv ekonomi och en hållbar utveckling. Det är oroväckande att EU:s betydelse i världsekonomin minskar till följd av krisen, den minskade industribasen och bristen på förtroende hos investerare och entreprenörer, medan vissa länder visar tydliga tecken på återhämtning. I oktober 2014 bedömde IMF att sannolikheten för en recession i euroområdet hade ökat och skulle uppgå till 35–40 % vid årsskiftet.

| E. | Det är i huvudsak medlemsstaternas ansvar att utarbeta sysselsättningspolitiken, även en sysselsättningspolitik för ungdomar, och sådana åtgärder bör i första hand vidtas på nationell nivå. |
| --- | --- |

E.

Det är i huvudsak medlemsstaternas ansvar att utarbeta sysselsättningspolitiken, även en sysselsättningspolitik för ungdomar, och sådana åtgärder bör i första hand vidtas på nationell nivå.

| F. | EU måste snarast möjligt ta itu med problemet med en snabbt åldrande befolkning. |
| --- | --- |

F.

EU måste snarast möjligt ta itu med problemet med en snabbt åldrande befolkning.

| G. | Trots vissa förbättringar (för första gången sedan 2011 har man sett en liten ökning av heltidsanställningar) ligger arbetslösheten kvar på historiskt höga nivåer med nästan 25 miljoner människor utan arbete i EU. Långtidsarbetslösheten är oroväckande hög, och 12 miljoner människor har varit arbetslösa i över ett år (en fyraprocentig ökning sedan året innan). Ungdomsarbetslösheten har inte minskat nämnvärt (bara med 1,9 % sedan 2013) och uppgår till 21,2 % i genomsnitt i EU. Av de långtidsarbetslösa i EU är 75 % under 35 år. Situationen på arbetsmarknaden är särskilt svår för unga personer, förutom i vissa medlemsstater, oberoende av vilken utbildningsnivå de har. |
| --- | --- |

G.

Trots vissa förbättringar (för första gången sedan 2011 har man sett en liten ökning av heltidsanställningar) ligger arbetslösheten kvar på historiskt höga nivåer med nästan 25 miljoner människor utan arbete i EU. Långtidsarbetslösheten är oroväckande hög, och 12 miljoner människor har varit arbetslösa i över ett år (en fyraprocentig ökning sedan året innan). Ungdomsarbetslösheten har inte minskat nämnvärt (bara med 1,9 % sedan 2013) och uppgår till 21,2 % i genomsnitt i EU. Av de långtidsarbetslösa i EU är 75 % under 35 år. Situationen på arbetsmarknaden är särskilt svår för unga personer, förutom i vissa medlemsstater, oberoende av vilken utbildningsnivå de har.

| H. | Europeiska socialfonden med ungdomsgarantin samt sysselsättningsinitiativet för ungdomar måste användas till fullo och på korrekt sätt för att finansiera hållbara projekt i syfte att bekämpa arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

H.

Europeiska socialfonden med ungdomsgarantin samt sysselsättningsinitiativet för ungdomar måste användas till fullo och på korrekt sätt för att finansiera hållbara projekt i syfte att bekämpa arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten.

| I. | Det är fortfarande en stor andel unga som varken arbetar eller studerar, och unga romer är överrepresenterade i denna grupp. |
| --- | --- |

I.

Det är fortfarande en stor andel unga som varken arbetar eller studerar, och unga romer är överrepresenterade i denna grupp.

| J. | Flera faktorer, bland annat att man inte lyckats skapa en gynnsam miljö som stimulerar investeringar och tillväxt, att marknadsinkomsterna har minskat och att de sociala transfereringarna har försvagats över tiden (11), samt medlemsstaternas åtgärder för att återskapa den ekonomiska balansen genom att minska utgifterna för socialt skydd, har inneburit att hushållens disponibla bruttoinkomst minskat betydligt, så att miljontals europeiska familjer riskerar utestängning, och har på ett alarmerande sätt ökat ojämliketerna, även bristen på jämställdhet. En av fyra européer riskerar fattigdom. Undersysselsättningen och otryggheten har skjutit i höjden, och för 50 % av alla arbetssökande räcker det inte med en anställning för att ta sig ur fattigdomen. |
| --- | --- |

J.

Flera faktorer, bland annat att man inte lyckats skapa en gynnsam miljö som stimulerar investeringar och tillväxt, att marknadsinkomsterna har minskat och att de sociala transfereringarna har försvagats över tiden (11), samt medlemsstaternas åtgärder för att återskapa den ekonomiska balansen genom att minska utgifterna för socialt skydd, har inneburit att hushållens disponibla bruttoinkomst minskat betydligt, så att miljontals europeiska familjer riskerar utestängning, och har på ett alarmerande sätt ökat ojämliketerna, även bristen på jämställdhet. En av fyra européer riskerar fattigdom. Undersysselsättningen och otryggheten har skjutit i höjden, och för 50 % av alla arbetssökande räcker det inte med en anställning för att ta sig ur fattigdomen.

| K. | Enligt siffrorna för 2013, som är de senaste, är 5,1 % av arbetskraften i EU28 långtidsarbetslös, vilket är mer än någonsin tidigare. Långtidsarbetslöshet har inte bara allvarliga konsekvenser för den enskilde livet ut, men kan också utvecklas till strukturarbetslöshet i EU. |
| --- | --- |

K.

Enligt siffrorna för 2013, som är de senaste, är 5,1 % av arbetskraften i EU28 långtidsarbetslös, vilket är mer än någonsin tidigare. Långtidsarbetslöshet har inte bara allvarliga konsekvenser för den enskilde livet ut, men kan också utvecklas till strukturarbetslöshet i EU.

| L. | För närvarande riskerar 25,1 % av EU:s befolkning fattigdom eller social utestängning. Barnfattigdomen växer i genomsnitt snabbare än fattigdomen i stort, och ett av tre barn lever under fattigdomsgränsen i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

L.

För närvarande riskerar 25,1 % av EU:s befolkning fattigdom eller social utestängning. Barnfattigdomen växer i genomsnitt snabbare än fattigdomen i stort, och ett av tre barn lever under fattigdomsgränsen i vissa medlemsstater.

| M. | Äldre arbetstagare är den grupp som löper störst risk att bli långtidsarbetslösa. Bara hälften av arbetstagarna i åldersgruppen 55–65 år var i arbete under 2012. Äldre drabbas hårdare av de minskade offentliga utgifterna för sociala tjänster, hälso- och sjukvård samt sociala förmåner. Vissa kategorier av äldre, t.ex. personer över 80 år, äldre kvinnor, äldre migranter och äldre i etniska minoritetsgrupper, löper särskilt stor risk att drabbas av fattigdom. |
| --- | --- |

M.

Äldre arbetstagare är den grupp som löper störst risk att bli långtidsarbetslösa. Bara hälften av arbetstagarna i åldersgruppen 55–65 år var i arbete under 2012. Äldre drabbas hårdare av de minskade offentliga utgifterna för sociala tjänster, hälso- och sjukvård samt sociala förmåner. Vissa kategorier av äldre, t.ex. personer över 80 år, äldre kvinnor, äldre migranter och äldre i etniska minoritetsgrupper, löper särskilt stor risk att drabbas av fattigdom.

| N. | För att motverka krisen har vissa medlemsstater skurit ned kraftigt på de offentliga utgifterna, samtidigt som efterfrågan på socialt skydd har ökat på grund av den ökade arbetslösheten. De nationella budgetanslagen för socialförsäkringar har belastats ytterligare, eftersom de sociala avgifterna har minskat i takt med att arbetstillfällena har gått förlorade och lönerna sänkts i stor skala, och detta utgör en allvarlig risk för den europeiska sociala modellen. De efterfrågade reformerna tillgodoser inte medborgarnas behov och förväntningar när det gäller sysselsättning och på det sociala området. |
| --- | --- |

N.

För att motverka krisen har vissa medlemsstater skurit ned kraftigt på de offentliga utgifterna, samtidigt som efterfrågan på socialt skydd har ökat på grund av den ökade arbetslösheten. De nationella budgetanslagen för socialförsäkringar har belastats ytterligare, eftersom de sociala avgifterna har minskat i takt med att arbetstillfällena har gått förlorade och lönerna sänkts i stor skala, och detta utgör en allvarlig risk för den europeiska sociala modellen. De efterfrågade reformerna tillgodoser inte medborgarnas behov och förväntningar när det gäller sysselsättning och på det sociala området.

| O. | Fattigdomsminskning är inte bara ett av de viktigaste målen i Europa 2020-strategin, utan även ett samhällsansvar som vilar på medlemsstaterna, och värdig och hållbar sysselsättning är den bästa vägen ut ur fattigdom. Insatserna måste därför inriktas på att underlätta anställning, särskilt för dem som är längst ifrån arbetsmarknaden. Det råder fortfarande en stor ojämlikhet på arbetsmarknaden och kvinnor över 55 år löper större risk än män att drabbas av fattigdom eller social utestängning. |
| --- | --- |

O.

Fattigdomsminskning är inte bara ett av de viktigaste målen i Europa 2020-strategin, utan även ett samhällsansvar som vilar på medlemsstaterna, och värdig och hållbar sysselsättning är den bästa vägen ut ur fattigdom. Insatserna måste därför inriktas på att underlätta anställning, särskilt för dem som är längst ifrån arbetsmarknaden. Det råder fortfarande en stor ojämlikhet på arbetsmarknaden och kvinnor över 55 år löper större risk än män att drabbas av fattigdom eller social utestängning.

| P. | De socioekonomiska obalanserna mellan medlemsstaterna har ökat ytterligare, medan målet om regional konvergens går i motsatt riktning. Arbetslöshetsklyftan mellan kärna och periferi har vidgats från 3,5 % år 2000 till 10 % år 2013. Denna skillnad ökar risken för fragmentering och hotar EU:s ekonomiska stabilitet och sociala sammanhållning. I den sjätte sammanhållningsrapporten framhålls strukturfondernas betydelse för att utjämna olikheter, särskilt under krisen. |
| --- | --- |

P.

De socioekonomiska obalanserna mellan medlemsstaterna har ökat ytterligare, medan målet om regional konvergens går i motsatt riktning. Arbetslöshetsklyftan mellan kärna och periferi har vidgats från 3,5 % år 2000 till 10 % år 2013. Denna skillnad ökar risken för fragmentering och hotar EU:s ekonomiska stabilitet och sociala sammanhållning. I den sjätte sammanhållningsrapporten framhålls strukturfondernas betydelse för att utjämna olikheter, särskilt under krisen.

| Q. | Enligt artikel 174 i EUF-fördraget ska unionen, för att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen, utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. Unionen ska särskilt sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna. Bland de berörda regionerna ska särskild hänsyn tas till dels landsbygdsområden, dels områden som påverkas av strukturomvandlingar och dels regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. |
| --- | --- |

Q.

Enligt artikel 174 i EUF-fördraget ska unionen, för att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen, utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. Unionen ska särskilt sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna. Bland de berörda regionerna ska särskild hänsyn tas till dels landsbygdsområden, dels områden som påverkas av strukturomvandlingar och dels regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner.

| R. | Regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar har oftast högre arbetslöshet och lägre ekonomisk tillväxt, och där saknas också betydande investeringar som ger dem bättre förutsättningar. |
| --- | --- |

R.

Regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar har oftast högre arbetslöshet och lägre ekonomisk tillväxt, och där saknas också betydande investeringar som ger dem bättre förutsättningar.

| S. | Parlamentet har under de senaste två åren varnat för de sociala riskerna med deflation i en kontext med låg tillväxt, hög arbetslöshet och löner som pressas nedåt. Europeiska centralbanken (ECB) har förutspått låg inflation på lång sikt och varnat för vilka konsekvenser detta kan få för den interna efterfrågan, tillväxten och sysselsättningen. Deflation har varit en realitet sedan augusti 2014 i åtta medlemsstater (varav sex är i euroområdet). Efterfrågan och jobbskapandet i EU hämmas kraftigt av den svaga kreditgivningen till små och medelstora företag och behovet att minska alltför stora offentliga och privata skulder, särskilt bolån. Den sjunkande inflationen gör att dessa problem blir betydligt värre genom att höja realräntan och den reella skuldbördan, och kan leda till en ond cirkel med ekonomisk depression. Med anledning av dessa problem införde ECB den 22 januari 2015 ett utökat program för tillgångsköp med sammanlagda månatliga tillgångsköp på upp till 60 miljarder euro, och avsikten är att åtminstone genomföra dem fram till september 2016. |
| --- | --- |

S.

Parlamentet har under de senaste två åren varnat för de sociala riskerna med deflation i en kontext med låg tillväxt, hög arbetslöshet och löner som pressas nedåt. Europeiska centralbanken (ECB) har förutspått låg inflation på lång sikt och varnat för vilka konsekvenser detta kan få för den interna efterfrågan, tillväxten och sysselsättningen. Deflation har varit en realitet sedan augusti 2014 i åtta medlemsstater (varav sex är i euroområdet). Efterfrågan och jobbskapandet i EU hämmas kraftigt av den svaga kreditgivningen till små och medelstora företag och behovet att minska alltför stora offentliga och privata skulder, särskilt bolån. Den sjunkande inflationen gör att dessa problem blir betydligt värre genom att höja realräntan och den reella skuldbördan, och kan leda till en ond cirkel med ekonomisk depression. Med anledning av dessa problem införde ECB den 22 januari 2015 ett utökat program för tillgångsköp med sammanlagda månatliga tillgångsköp på upp till 60 miljarder euro, och avsikten är att åtminstone genomföra dem fram till september 2016.

| T. | En expansiv penningpolitik kan användas i exportfrämjande syfte för att förbättra EU:s ekonomi på kort sikt. |
| --- | --- |

T.

En expansiv penningpolitik kan användas i exportfrämjande syfte för att förbättra EU:s ekonomi på kort sikt.

| U. | Låga räntor kan användas för att stimulera investeringar i EU. |
| --- | --- |

U.

Låga räntor kan användas för att stimulera investeringar i EU.

| V. | Den finanspolitiska konsolideringen har tagit fart och nya huvudmål införts med mer fokus på strukturella än på cykliska underskott. Trots detta är den finanspolitiska multiplikatorns storlek fortsatt mycket stor i den nuvarande kontexten. Det medelfristiga målet och skuldmålet måste uppnås i syfte att skapa ett klimat som gynnar ekonomisk tillväxt och jobbskapande. Det behövs en systematisk utvärdering av hur de sociala förhållandena, miljön och jämställdheten mellan kvinnor och män påverkas av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

V.

Den finanspolitiska konsolideringen har tagit fart och nya huvudmål införts med mer fokus på strukturella än på cykliska underskott. Trots detta är den finanspolitiska multiplikatorns storlek fortsatt mycket stor i den nuvarande kontexten. Det medelfristiga målet och skuldmålet måste uppnås i syfte att skapa ett klimat som gynnar ekonomisk tillväxt och jobbskapande. Det behövs en systematisk utvärdering av hur de sociala förhållandena, miljön och jämställdheten mellan kvinnor och män påverkas av dessa åtgärder.

| W. | Offentliga och privata investeringar i EU har minskat på ett oroväckande sätt och är nu nästan 20 % mindre än före krisen, vilket också är lägre jämfört med EU:s viktigaste ekonomiska partner i övriga världen. Några av de högsta prioriteringarna för både kommissionen och medlemsstaterna måste vara att satsa på bättre och hållbara jobb, humankapital, forskning och innovation (inklusive småskaliga projekt), en resurseffektiv energiunion, den digitala inre marknaden, främjandet av entreprenörskap samt ett bättre företagsklimat för små och medelstora företag, eftersom investeringar på dessa områden är viktiga inte bara för att få till stånd en återhämtning utan även för att utöka EU:s ekonomiska potential för tillväxt och välståndsskapande. |
| --- | --- |

W.

Offentliga och privata investeringar i EU har minskat på ett oroväckande sätt och är nu nästan 20 % mindre än före krisen, vilket också är lägre jämfört med EU:s viktigaste ekonomiska partner i övriga världen. Några av de högsta prioriteringarna för både kommissionen och medlemsstaterna måste vara att satsa på bättre och hållbara jobb, humankapital, forskning och innovation (inklusive småskaliga projekt), en resurseffektiv energiunion, den digitala inre marknaden, främjandet av entreprenörskap samt ett bättre företagsklimat för små och medelstora företag, eftersom investeringar på dessa områden är viktiga inte bara för att få till stånd en återhämtning utan även för att utöka EU:s ekonomiska potential för tillväxt och välståndsskapande.

| X. | De nationella parlamenten, Europaparlamentet, lokala och regionala myndigheter, organisationer i civilsamhället och arbetsmarknadens parter har inte varit tillräckligt involverade i den europeiska planeringsterminen på EU-nivå och nationell nivå, vilket har hämmat egenansvaret för medlemsstaternas reformer och utvecklingen av sociala och hållbara lösningar för alla, och minskat medborgarnas förtroende för EU-projektet, |
| --- | --- |

X.

De nationella parlamenten, Europaparlamentet, lokala och regionala myndigheter, organisationer i civilsamhället och arbetsmarknadens parter har inte varit tillräckligt involverade i den europeiska planeringsterminen på EU-nivå och nationell nivå, vilket har hämmat egenansvaret för medlemsstaternas reformer och utvecklingen av sociala och hållbara lösningar för alla, och minskat medborgarnas förtroende för EU-projektet,

| Y. | Fastställandet av löner tillhör medlemsstaternas behörighetsområde. |
| --- | --- |

Y.

Fastställandet av löner tillhör medlemsstaternas behörighetsområde.

En ambitiös ekonomisk politik för tillväxt, skapande av kvalitetsjobb och bekämpande av deflation

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens samordnade tillväxtstrategi, som vilar på tre huvudpelare: en investeringsplan för Europa, strukturreformer och finanspolitiskt ansvarstagande. Parlamentet efterlyser en ambitiös, expansiv ekonomisk politik och finanspolitik inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler för att främja smart, hållbar tillväxt för alla och skapa bättre och hållbara jobb. Parlamentet understryker att solidaritet är den grundläggande värdering som Europeiska unionen bygger på. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas ansträngningar att erbjuda konkreta rekommendationer som hjälper dem och hela EU, så att de inte bara genomför finanspolitisk konsolidering utan också strukturreformer på ett socialt välbalanserad, ekonomiskt effektivt och hållbart sätt. Parlamentet betonar att den låga inflationen redan håller på att driva upp realräntorna och den reella offentliga och privata skuldbördan, vilket tillsammans med hög långtids- och ungdomsarbetslöshet pressar ner tillväxten och ökar fattigdomen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens samordnade tillväxtstrategi, som vilar på tre huvudpelare: en investeringsplan för Europa, strukturreformer och finanspolitiskt ansvarstagande. Parlamentet efterlyser en ambitiös, expansiv ekonomisk politik och finanspolitik inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler för att främja smart, hållbar tillväxt för alla och skapa bättre och hållbara jobb. Parlamentet understryker att solidaritet är den grundläggande värdering som Europeiska unionen bygger på. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas ansträngningar att erbjuda konkreta rekommendationer som hjälper dem och hela EU, så att de inte bara genomför finanspolitisk konsolidering utan också strukturreformer på ett socialt välbalanserad, ekonomiskt effektivt och hållbart sätt. Parlamentet betonar att den låga inflationen redan håller på att driva upp realräntorna och den reella offentliga och privata skuldbördan, vilket tillsammans med hög långtids- och ungdomsarbetslöshet pressar ner tillväxten och ökar fattigdomen.

| 2. | Europaparlamentet är medvetet om sambandet mellan finanspolitiskt ansvar, främjande av investeringar och strukturreformer i medlemsstaterna, inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens meddelande Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler, Parlamentet uppmanar parterna att genomföra reformerna med hjälp av den flexibilitet som redan finns inbyggd i reglerna och överenskommelserna, om en medlemsstat skulle drabbas av alltför stora makroekonomiska obalanser, för att det finanspolitiska ansvaret ska vara förenligt med ekonomisk tillväxt, jobbskapande och välfärdsstaten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är medvetet om sambandet mellan finanspolitiskt ansvar, främjande av investeringar och strukturreformer i medlemsstaterna, inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens meddelande Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler, Parlamentet uppmanar parterna att genomföra reformerna med hjälp av den flexibilitet som redan finns inbyggd i reglerna och överenskommelserna, om en medlemsstat skulle drabbas av alltför stora makroekonomiska obalanser, för att det finanspolitiska ansvaret ska vara förenligt med ekonomisk tillväxt, jobbskapande och välfärdsstaten.

| 3. | Europaparlamentet understryker behovet av effektiva strukturreformer i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater som har genomfört reformer har lyckats återfå konkurrenskraften på den globala marknaden, men att dessa reformer bör vara förenliga med smart, hållbar tillväxt för alla och skapande av anständiga arbetstillfällen. Parlamentet vill att dessa mål ska uppnås och att inriktningen på reformerna ska breddas till att omfatta områden som den digitala inre marknaden, energiunionen eller finanspolitiska reformer. Parlamentet anser att de reformer som främjas på arbetsmarknaden också måste införa den flexibilitet och trygghet som behövs för att avskaffa segmenteringen och garantera anständiga löner. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker behovet av effektiva strukturreformer i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater som har genomfört reformer har lyckats återfå konkurrenskraften på den globala marknaden, men att dessa reformer bör vara förenliga med smart, hållbar tillväxt för alla och skapande av anständiga arbetstillfällen. Parlamentet vill att dessa mål ska uppnås och att inriktningen på reformerna ska breddas till att omfatta områden som den digitala inre marknaden, energiunionen eller finanspolitiska reformer. Parlamentet anser att de reformer som främjas på arbetsmarknaden också måste införa den flexibilitet och trygghet som behövs för att avskaffa segmenteringen och garantera anständiga löner.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att den nya policymixen tillför investeringar till de tidigare prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer. Parlamentet anser dock att man i den årliga tillväxtöversikten bör lägga större vikt vid ökad efterfrågan och dess samband med löneökningar och sociala skillnader. Parlamentet understryker att huvudprioriteringen för att minska makroekonomiska obalanser inte bör vara att öka överskottet i bytesbalansen utan snarare att öka tillväxten, investeringarna och sysselsättningen samt att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att den nya policymixen tillför investeringar till de tidigare prioriteringarna för finanspolitisk konsolidering och strukturreformer. Parlamentet anser dock att man i den årliga tillväxtöversikten bör lägga större vikt vid ökad efterfrågan och dess samband med löneökningar och sociala skillnader. Parlamentet understryker att huvudprioriteringen för att minska makroekonomiska obalanser inte bör vara att öka överskottet i bytesbalansen utan snarare att öka tillväxten, investeringarna och sysselsättningen samt att minska fattigdomen.

| 5. | Europaparlamentet är bekymrat över att investeringarna i EU har fallit väsentligt de senaste åren och nu ligger nästan 20 % under förkrisnivån. Parlamentet varnar för att nedgången har varit ännu större i perifera medlemsstater där den finanspolitiska konsolideringen varit hårdare. Parlamentet betonar på nytt jobbpotentialen i den gröna ekonomin, som enligt kommissionens uppskattningar skulle kunna skapa 5 miljoner arbetstillfällen fram till 2020 bara inom sektorerna för energieffektivitet och förnybar energi, under förutsättning att man börjar föra en ambitiös klimat- och energipolitik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det görs tillräckliga investeringar inom dessa sektorer och att planera för den kompetens som arbetstagarna kommer behöva i framtiden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är bekymrat över att investeringarna i EU har fallit väsentligt de senaste åren och nu ligger nästan 20 % under förkrisnivån. Parlamentet varnar för att nedgången har varit ännu större i perifera medlemsstater där den finanspolitiska konsolideringen varit hårdare. Parlamentet betonar på nytt jobbpotentialen i den gröna ekonomin, som enligt kommissionens uppskattningar skulle kunna skapa 5 miljoner arbetstillfällen fram till 2020 bara inom sektorerna för energieffektivitet och förnybar energi, under förutsättning att man börjar föra en ambitiös klimat- och energipolitik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det görs tillräckliga investeringar inom dessa sektorer och att planera för den kompetens som arbetstagarna kommer behöva i framtiden.

| 6. | Europaparlamentet gläds åt att en av de tre huvudpelarna i kommissionens strategi för 2015 är investeringar, och begär att dess plan genomförs utan dröjsmål. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas bidrag till Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) inte kommer att räknas när de finanspolitiska justeringarna anges inom antingen den förebyggande eller den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet gläds åt att en av de tre huvudpelarna i kommissionens strategi för 2015 är investeringar, och begär att dess plan genomförs utan dröjsmål. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas bidrag till Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) inte kommer att räknas när de finanspolitiska justeringarna anges inom antingen den förebyggande eller den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten.

| 7. | Europaparlamentet anser att de tre huvudpelarna i kommissionens strategi för 2015 måste genomföras tillsammans för att på ett ansvarsfullt sätt stimulera investeringar inom de områden som har en verklig effekt på tillväxt och jobbskapande, t.ex. den digitala ekonomin, de gröna sektorerna och hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att de tre huvudpelarna i kommissionens strategi för 2015 måste genomföras tillsammans för att på ett ansvarsfullt sätt stimulera investeringar inom de områden som har en verklig effekt på tillväxt och jobbskapande, t.ex. den digitala ekonomin, de gröna sektorerna och hälso- och sjukvården.

| 8. | Europaparlamentet noterar att Efsi kommer att baseras på befintliga EU-resurser och inte kommer att mobilisera ”färska” offentliga pengar, förutom ett extrabelopp på 5 miljarder euro från Europeiska investeringsbanken (EIB). Parlamentet betonar risken för en otillräcklig fond baserad på överoptimistiska antaganden om sannolikheten att kunna dra till sig merparten av den finansiering som behövs från privata investerare. Parlamentet uppmanar EIB att ändra sin inriktning från en rent kommersiell bankverksamhet till en modell för projektriskbedömning baserad på fastställda kriterier och öppenhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka olika sätt att använda EU:s budget och andra nya resurser för att se till att Efsi lyckas leverera resultat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att Efsi kommer att baseras på befintliga EU-resurser och inte kommer att mobilisera ”färska” offentliga pengar, förutom ett extrabelopp på 5 miljarder euro från Europeiska investeringsbanken (EIB). Parlamentet betonar risken för en otillräcklig fond baserad på överoptimistiska antaganden om sannolikheten att kunna dra till sig merparten av den finansiering som behövs från privata investerare. Parlamentet uppmanar EIB att ändra sin inriktning från en rent kommersiell bankverksamhet till en modell för projektriskbedömning baserad på fastställda kriterier och öppenhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka olika sätt att använda EU:s budget och andra nya resurser för att se till att Efsi lyckas leverera resultat.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIB att bedöma den ekonomiska krisens effekter på banksystemet och de slutliga mottagarna av EIB-finansiering, särskilt med avseende på små och medelstora företag, den sociala ekonomin och offentliga företag. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIB att bedöma den ekonomiska krisens effekter på banksystemet och de slutliga mottagarna av EIB-finansiering, särskilt med avseende på små och medelstora företag, den sociala ekonomin och offentliga företag.

| 10. | Europaparlamentet betonar att Efsi måste vara inriktad på att skapa nya investeringar på områden där investerarnas intresse är svalt, snarare än på att ersätta investeringar som skulle ha genererats någon annanstans (utträngning) eller på att satsa på mycket lönsamma investeringar som skulle ha gjorts i vilket fall som helst (dödvikt). Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa och främja sociala investeringar som inte bara genererar ekonomisk avkastning utan även främjar positiva sociala spridningseffekter, såsom investeringar i humankapital, investeringar med stor inverkan på nya bättre och hållbara arbetstillfällen eller social integration och fattigdomsminskning, såsom sociala skyddssystem och sociala tjänster, eller investeringar i den sociala ekonomin. Parlamentet upprepar på nytt att paketet om sociala investeringar måste genomföras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att Efsi måste vara inriktad på att skapa nya investeringar på områden där investerarnas intresse är svalt, snarare än på att ersätta investeringar som skulle ha genererats någon annanstans (utträngning) eller på att satsa på mycket lönsamma investeringar som skulle ha gjorts i vilket fall som helst (dödvikt). Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa och främja sociala investeringar som inte bara genererar ekonomisk avkastning utan även främjar positiva sociala spridningseffekter, såsom investeringar i humankapital, investeringar med stor inverkan på nya bättre och hållbara arbetstillfällen eller social integration och fattigdomsminskning, såsom sociala skyddssystem och sociala tjänster, eller investeringar i den sociala ekonomin. Parlamentet upprepar på nytt att paketet om sociala investeringar måste genomföras.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det görs investeringar i ekonomiskt svagare regioner med hög arbetslöshet, och i små och medelstora företag i sådana regioner, med tanke på deras mycket begränsade tillgång till finansiering, så att dessa insatser får betydande verkan där de behövs som mest. Urvalet som bör ske med vederbörlig hänsyn till investeringarnas ekonomiska särdrag. Parlamentet håller med kommissionen om behovet av kompetent arbetskraft i tillväxtsektorer som den digitala ekonomin, de gröna sektorerna och hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det görs investeringar i ekonomiskt svagare regioner med hög arbetslöshet, och i små och medelstora företag i sådana regioner, med tanke på deras mycket begränsade tillgång till finansiering, så att dessa insatser får betydande verkan där de behövs som mest. Urvalet som bör ske med vederbörlig hänsyn till investeringarnas ekonomiska särdrag. Parlamentet håller med kommissionen om behovet av kompetent arbetskraft i tillväxtsektorer som den digitala ekonomin, de gröna sektorerna och hälso- och sjukvården.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta särskilda förbättrade mekanismer för att genomföra investeringsprogram i de yttersta randregionerna, vars avlägsna placering, geografiska uppdelning, bräckliga ekonomier och naturliga begränsningar leder till större ojämlikhet när det gäller tillgång till arbetstillfällen, varor och tjänster. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta särskilda förbättrade mekanismer för att genomföra investeringsprogram i de yttersta randregionerna, vars avlägsna placering, geografiska uppdelning, bräckliga ekonomier och naturliga begränsningar leder till större ojämlikhet när det gäller tillgång till arbetstillfällen, varor och tjänster.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar vid programplaneringen för den europeiska investeringsplanen, särskilt när det gäller tillgången till bredband. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar vid programplaneringen för den europeiska investeringsplanen, särskilt när det gäller tillgången till bredband.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grundligt se över och förbättra EU:s och EIB:s projektobligationsinitiativ, som drogs igång som ett pilotprojekt 2012 för att läggas ihop med den europeiska investeringsplanen, i syfte att ge det en större roll i främjandet av sysselsättning. Parlamentet efterlyser även här en detaljerad översyn av de obligationer för sociala konsekvenser (social impact bonds) som ingår i paketet om sociala investeringar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grundligt se över och förbättra EU:s och EIB:s projektobligationsinitiativ, som drogs igång som ett pilotprojekt 2012 för att läggas ihop med den europeiska investeringsplanen, i syfte att ge det en större roll i främjandet av sysselsättning. Parlamentet efterlyser även här en detaljerad översyn av de obligationer för sociala konsekvenser (social impact bonds) som ingår i paketet om sociala investeringar.

En ansvarsfull politik med fokus på investeringar, kvalitetsjobb och tillväxt

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska investeringsplanen är ett nödvändigt komplement till åtgärder för att främja hållbar ekonomisk tillväxt och jobbskapande, som behöver stödjas med privata och offentliga resurser för att lyckas. Parlamentet gläds åt att man i den årliga tillväxtöversikten för 2015 fortsatt efterlyser större ansträngningar från länder med finanspolitiskt manöverutrymme som ett sätt att uppmuntra europeisk efterfrågan och europeiska investeringar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att den europeiska investeringsplanen är ett nödvändigt komplement till åtgärder för att främja hållbar ekonomisk tillväxt och jobbskapande, som behöver stödjas med privata och offentliga resurser för att lyckas. Parlamentet gläds åt att man i den årliga tillväxtöversikten för 2015 fortsatt efterlyser större ansträngningar från länder med finanspolitiskt manöverutrymme som ett sätt att uppmuntra europeisk efterfrågan och europeiska investeringar.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den ökade takten i den finanspolitiska konsolideringen och införandet av nya huvudmål med mer fokus på strukturella än på cykliska underskott, vilket borde inverka positivt på sysselsättning och hållbar tillväxt. Parlamentet konstaterar emellertid att storleken på de finanspolitiska multiplikatoreffekterna i den nuvarande kontexten trots detta är fortsatt mycket stor och att detta kommer att inverka negativt på den ekonomiska tillväxten och jobbskapandet och likaså på de sociala trygghetssystemens hållbarhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utnyttjandet av största möjliga flexibilitet inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den ökade takten i den finanspolitiska konsolideringen och införandet av nya huvudmål med mer fokus på strukturella än på cykliska underskott, vilket borde inverka positivt på sysselsättning och hållbar tillväxt. Parlamentet konstaterar emellertid att storleken på de finanspolitiska multiplikatoreffekterna i den nuvarande kontexten trots detta är fortsatt mycket stor och att detta kommer att inverka negativt på den ekonomiska tillväxten och jobbskapandet och likaså på de sociala trygghetssystemens hållbarhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utnyttjandet av största möjliga flexibilitet inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser en europeisk ram som säkerställer att alla investeringar enligt den europeiska investeringsplanen får betydande inverkan i fråga om att stimulera hållbar tillväxt, skapa kvalitetsjobb och främja sociala framsteg. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och kontrollera investeringarna enligt denna plan och att granska och mäta investeringarnas ekonomiska och sociala inverkan i reala termer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha med socialpolitiskt sakkunniga i den expertkommitté inom nya Efsi som kommer att godkänna projekt som får finansiering, och se till att positiv social inverkan är ett huvudkriterium i detta urval. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser en europeisk ram som säkerställer att alla investeringar enligt den europeiska investeringsplanen får betydande inverkan i fråga om att stimulera hållbar tillväxt, skapa kvalitetsjobb och främja sociala framsteg. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och kontrollera investeringarna enligt denna plan och att granska och mäta investeringarnas ekonomiska och sociala inverkan i reala termer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha med socialpolitiskt sakkunniga i den expertkommitté inom nya Efsi som kommer att godkänna projekt som får finansiering, och se till att positiv social inverkan är ett huvudkriterium i detta urval.

| 18. | Europaparlamentet framhåller vikten av att utnyttja flexibiliteten inom den befintliga stabilitets- och tillväxtpakten för att skapa utrymme för sociala investeringar, närmare bestämt sociala investeringar i människor, vilket ger dem nödvändig kompetens och förutsättningar för att delta i ekonomin och samhället på ett produktivt och stimulerande sätt livet ut. Parlamentet betonar i detta sammanhang den sociala ekonomins potential när det gäller att skapa hållbara kvalitetsjobb för alla. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller vikten av att utnyttja flexibiliteten inom den befintliga stabilitets- och tillväxtpakten för att skapa utrymme för sociala investeringar, närmare bestämt sociala investeringar i människor, vilket ger dem nödvändig kompetens och förutsättningar för att delta i ekonomin och samhället på ett produktivt och stimulerande sätt livet ut. Parlamentet betonar i detta sammanhang den sociala ekonomins potential när det gäller att skapa hållbara kvalitetsjobb för alla.

Återställd finansiering för små och medelstora företag för att stimulera privata investeringar och jobbskapande

| 19. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag, som är själva ryggraden i jobbskapandet i EU, fortfarande har mycket svårt att få finansiering och är överskuldsatta på ett oroväckande sätt. Parlamentet välkomnar därför kommissionens nya rekommendationer om små och medelstora företags tillgång till finansiering, med bland annat en ny strategi för att hantera insolvens och konkurs. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser från medlemsstaterna för att förbättra skuldsaneringssystemen som ett medel för detta ändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov främja genomförandet på nationell nivå av de principer som fastställs i dess rekommendation av den 12 mars 2014 genom de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet understryker att entreprenörskap och små och medelstora företag som leds av kvinnor har svårare att få finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera orsakerna till denna situation och att föreslå åtgärder för att komma till rätta med situationen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag, som är själva ryggraden i jobbskapandet i EU, fortfarande har mycket svårt att få finansiering och är överskuldsatta på ett oroväckande sätt. Parlamentet välkomnar därför kommissionens nya rekommendationer om små och medelstora företags tillgång till finansiering, med bland annat en ny strategi för att hantera insolvens och konkurs. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser från medlemsstaterna för att förbättra skuldsaneringssystemen som ett medel för detta ändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov främja genomförandet på nationell nivå av de principer som fastställs i dess rekommendation av den 12 mars 2014 genom de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet understryker att entreprenörskap och små och medelstora företag som leds av kvinnor har svårare att få finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera orsakerna till denna situation och att föreslå åtgärder för att komma till rätta med situationen.

| 20. | Europaparlamentet framhåller vikten av att skapa en entreprenörsanda i EU genom att minska hindren för egenföretagande och företagsbildning. Parlamentet påpekar att detta kan främjas genom en smart mix av finansiellt stöd, exempelvis genom den del av Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) som rör mikrokrediter och sociala entreprenörskap, eller genom att den offentliga förvaltningen har en enda kontaktpunkt för registrering av nya företag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller vikten av att skapa en entreprenörsanda i EU genom att minska hindren för egenföretagande och företagsbildning. Parlamentet påpekar att detta kan främjas genom en smart mix av finansiellt stöd, exempelvis genom den del av Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) som rör mikrokrediter och sociala entreprenörskap, eller genom att den offentliga förvaltningen har en enda kontaktpunkt för registrering av nya företag.

| 21. | Europaparlamentet är oroat över att den finansiella fragmenteringen i euroområdet i vissa fall kan äventyra de små och medelstora företagens tillväxt och hållbarhet. Parlamentet anser att utlåningskapaciteten i ekonomin bör återställas, så att de små och medelstora företagen kan investera och skapa arbetstillfällen, och att man bör underlätta tillträdet till entreprenörskap samt göra det lättare för små och medelstora företag att få tillträde till program som Cosme och Horisont 2020. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är oroat över att den finansiella fragmenteringen i euroområdet i vissa fall kan äventyra de små och medelstora företagens tillväxt och hållbarhet. Parlamentet anser att utlåningskapaciteten i ekonomin bör återställas, så att de små och medelstora företagen kan investera och skapa arbetstillfällen, och att man bör underlätta tillträdet till entreprenörskap samt göra det lättare för små och medelstora företag att få tillträde till program som Cosme och Horisont 2020.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa onödiga administrativa bördor för egenföretagare, mikroföretag samt små och medelstora företag, och att förbättra förutsättningarna för att starta företag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa onödiga administrativa bördor för egenföretagare, mikroföretag samt små och medelstora företag, och att förbättra förutsättningarna för att starta företag.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och EIB:s gemensamma utlåningssystem som använder strukturfonder för att effektivisera investeringarna i dessa företag i syfte att främja skapandet av bättre och hållbara arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar ECB att komplettera denna policyåtgärd, att utforska sätt att köpa upp tillgångar i små och medelstora företag och att främja de små och medelstora företagens utveckling inom ramen för de program för kvantitativa lättnader som bygger på god praxis i andra ekonomiska regioner, eller att stå som garant för finansieringskällor för små och medelstora företag som genererar 80 % av sysselsättningen i många medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens och EIB:s gemensamma utlåningssystem som använder strukturfonder för att effektivisera investeringarna i dessa företag i syfte att främja skapandet av bättre och hållbara arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar ECB att komplettera denna policyåtgärd, att utforska sätt att köpa upp tillgångar i små och medelstora företag och att främja de små och medelstora företagens utveckling inom ramen för de program för kvantitativa lättnader som bygger på god praxis i andra ekonomiska regioner, eller att stå som garant för finansieringskällor för små och medelstora företag som genererar 80 % av sysselsättningen i många medlemsstater.

| 24. | Europaparlamentet noterar ECB:s utökade program för tillgångsköp, som återigen stöder banksystemet. Parlamentet uppmanar därför ECB att utnyttja sina möjligheter för att förbättra realekonomin genom att tillhandahålla krediter som stimulerar tillväxten och minskar arbetslösheten i EU. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar ECB:s utökade program för tillgångsköp, som återigen stöder banksystemet. Parlamentet uppmanar därför ECB att utnyttja sina möjligheter för att förbättra realekonomin genom att tillhandahålla krediter som stimulerar tillväxten och minskar arbetslösheten i EU.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar de av kommissionen aviserade åtgärderna för att främja jobbskapandet i små och medelstora företag genom att frigöra alternativ till banklån och förbättra regelverket och budgetramen i syfte att stärka de långsiktiga investeringarna i små och medelstora företag. Parlamentet vill att dessa åtgärder genomförs utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att också stödja småskaliga projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga kreditkooperativ för finansiering till små och medelstora företag (kreditföreningar) som alternativa finansieringsinstrument, och att ge små och medelstora företag bättre tillgång till offentlig upphandling och finansiering på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar de av kommissionen aviserade åtgärderna för att främja jobbskapandet i små och medelstora företag genom att frigöra alternativ till banklån och förbättra regelverket och budgetramen i syfte att stärka de långsiktiga investeringarna i små och medelstora företag. Parlamentet vill att dessa åtgärder genomförs utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att också stödja småskaliga projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga kreditkooperativ för finansiering till små och medelstora företag (kreditföreningar) som alternativa finansieringsinstrument, och att ge små och medelstora företag bättre tillgång till offentlig upphandling och finansiering på EU-nivå och nationell nivå.

| 26. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av de förmedlande organ som är kopplade till små och medelstora företag, t.ex. handelskamrar som fungerar som motorer med multiplikatoreffekt vid genomförandet av EU:s politik för små och medelstora företag, och uppmanar kommissionen att inleda en samarbetsdialog med dessa organ om hur EU:s politik för små och medelstora företag skulle kunna genomföras på bättre sätt som främjar skapandet av kvalitetsjobb. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av de förmedlande organ som är kopplade till små och medelstora företag, t.ex. handelskamrar som fungerar som motorer med multiplikatoreffekt vid genomförandet av EU:s politik för små och medelstora företag, och uppmanar kommissionen att inleda en samarbetsdialog med dessa organ om hur EU:s politik för små och medelstora företag skulle kunna genomföras på bättre sätt som främjar skapandet av kvalitetsjobb.

Bättre utnyttjande av fonder

| 27. | Europaparlamentet betonar att tillväxt- och sysselsättningspolitiken har olika inverkan på olika territorier, beroende på den specifika situationen i varje EU-region, och att de regionala skillnaderna har ökat sedan början av krisen. Parlamentet betonar att de landsspecifika rekommendationerna bör ta hänsyn till territoriella skillnader inom medlemsstaterna för att stimulera tillväxten och jobbskapandet, samtidigt som den territoriella sammanhållningen bevaras. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att tillväxt- och sysselsättningspolitiken har olika inverkan på olika territorier, beroende på den specifika situationen i varje EU-region, och att de regionala skillnaderna har ökat sedan början av krisen. Parlamentet betonar att de landsspecifika rekommendationerna bör ta hänsyn till territoriella skillnader inom medlemsstaterna för att stimulera tillväxten och jobbskapandet, samtidigt som den territoriella sammanhållningen bevaras.

| 28. | Europaparlamentet anser att åtgärder inom ramen för sammanhållningspolitiken kan spela en viktig roll för att minska skillnader i konkurrenskraft och strukturella obalanser i de regioner som bäst behöver det. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga lämpliga lösningar för de medlemsstater som, trots att de har mycket hög arbetslöshet, är tvungna att betala tillbaka EU-medel på grund av problem med medfinansieringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga förfinansiering för att göra det enklare för dessa medlemsstater att utnyttja alla medel under perioden 2014–2020, samtidigt som man ser till att principen om budgetansvar respekteras. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att åtgärder inom ramen för sammanhållningspolitiken kan spela en viktig roll för att minska skillnader i konkurrenskraft och strukturella obalanser i de regioner som bäst behöver det. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga lämpliga lösningar för de medlemsstater som, trots att de har mycket hög arbetslöshet, är tvungna att betala tillbaka EU-medel på grund av problem med medfinansieringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga förfinansiering för att göra det enklare för dessa medlemsstater att utnyttja alla medel under perioden 2014–2020, samtidigt som man ser till att principen om budgetansvar respekteras.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa skattedumpning, skattebedrägerier och skatteundandragande samt uppmanar rådet att anta en ambitiös skatt på finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa skattedumpning, skattebedrägerier och skatteundandragande samt uppmanar rådet att anta en ambitiös skatt på finansiella transaktioner.

| 30. | Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att EU-medel, särskilt inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet och Europeiska socialfonden (ESF), inte bör användas för att stödja nationella insatser utan ge ytterligare stöd på ett sätt som kompletterar och stärker de nationella programmen i enlighet med medlemsstaternas beslut. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att EU-medel, särskilt inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet och Europeiska socialfonden (ESF), inte bör användas för att stödja nationella insatser utan ge ytterligare stöd på ett sätt som kompletterar och stärker de nationella programmen i enlighet med medlemsstaternas beslut.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att se till att EU-medlen för programperioden 2007–2013 används fullt ut och att ESF och andra europeiska strukturfonder är väl förenliga med Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera en noggrann övervakning av de 20 % av ESF-medlen som är öronmärkta för fattigdomsbekämpning. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett kapitel om hur Fonden för EU-bistånd till de sämst ställda (FEAD) fungerar i nästa årliga tillväxtöversikt och i de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att se till att EU-medlen för programperioden 2007–2013 används fullt ut och att ESF och andra europeiska strukturfonder är väl förenliga med Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera en noggrann övervakning av de 20 % av ESF-medlen som är öronmärkta för fattigdomsbekämpning. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett kapitel om hur Fonden för EU-bistånd till de sämst ställda (FEAD) fungerar i nästa årliga tillväxtöversikt och i de landsspecifika rekommendationerna.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta strukturreformer för energimarknaderna för att åstadkomma en stark energiunion, som är mindre beroende av externa källor och som har olika försörjningskällor (t.ex. gas från Algeriet). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta strukturreformer för energimarknaderna för att åstadkomma en stark energiunion, som är mindre beroende av externa källor och som har olika försörjningskällor (t.ex. gas från Algeriet).

Reformer för att stärka tillväxtpotentialen, humankapitalet och produktiviteten

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att beslutsamma investeringsplaner för hållbar tillväxt och skapande av kvalitetsjobb liksom åtgärder från ECB kan lyckas endast om de kombineras med nationella reformer som ökar ett högkvalitativt arbetskraftsdeltagande, främjar verksamhet och produktivitet, utvecklar humankapitalet i alla åldersgrupper, inklusive de mest utsatta grupperna, och främjar starka sociala trygghetssystem och sociala tjänster. Parlamentets och rådets beslut om ökat samarbete inom nätverket för offentliga arbetsförmedlingar har stor betydelse för att arbetsmarknaderna ska förbättras. Parlamentet anser att strukturreformer på arbetsmarknaden bör innehålla interna flexibilitetsåtgärder för bevarande av sysselsättning i tider av ekonomiska störningar, säkerställa arbetskvalitet och trygghet vid övergång mellan anställningar och tillhandahålla arbetslöshetsersättningssystem som grundas på realistiska aktivitetskrav, ger tillräckligt stöd till uppsagda arbetstagare och är knutna till en politik för återintegrering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att beslutsamma investeringsplaner för hållbar tillväxt och skapande av kvalitetsjobb liksom åtgärder från ECB kan lyckas endast om de kombineras med nationella reformer som ökar ett högkvalitativt arbetskraftsdeltagande, främjar verksamhet och produktivitet, utvecklar humankapitalet i alla åldersgrupper, inklusive de mest utsatta grupperna, och främjar starka sociala trygghetssystem och sociala tjänster. Parlamentets och rådets beslut om ökat samarbete inom nätverket för offentliga arbetsförmedlingar har stor betydelse för att arbetsmarknaderna ska förbättras. Parlamentet anser att strukturreformer på arbetsmarknaden bör innehålla interna flexibilitetsåtgärder för bevarande av sysselsättning i tider av ekonomiska störningar, säkerställa arbetskvalitet och trygghet vid övergång mellan anställningar och tillhandahålla arbetslöshetsersättningssystem som grundas på realistiska aktivitetskrav, ger tillräckligt stöd till uppsagda arbetstagare och är knutna till en politik för återintegrering på arbetsmarknaden.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga nya sätt att stimulera till investeringar i EU. Parlamentet uppmärksammar den senaste tidens tendens att företag flyttar tillbaka produktion och tjänster till EU och de möjligheter som detta innebär för sysselsättningen, särskilt för unga människor. Parlamentet anser att EU:s ekonomier har en unik chans att påskynda denna trend med att flytta tillbaka arbetstillfällen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga nya sätt att stimulera till investeringar i EU. Parlamentet uppmärksammar den senaste tidens tendens att företag flyttar tillbaka produktion och tjänster till EU och de möjligheter som detta innebär för sysselsättningen, särskilt för unga människor. Parlamentet anser att EU:s ekonomier har en unik chans att påskynda denna trend med att flytta tillbaka arbetstillfällen.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram skräddarsydda åtgärder för att stödja kvalitetsjobb för långtidsarbetslösa, äldre arbetslösa, kvinnor och andra prioriterade grupper som har drabbats särskilt hårt av krisen, såsom invandrare, romer och personer med funktionsnedsättning, bland annat åtgärder för att främja en policy mot diskriminering på arbetsplatserna, balans mellan arbete och privatliv, livslångt lärande och utbildning, och för att bekämpa den låga utbildningsnivå som berör vissa av dessa grupper, varav många riskerar social utestängning. Parlamentet anser att skillnader mellan kvinnors och mäns löner och pensioner bör tas upp systematiskt i de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att begära att varje medlemsstat lägger fram en nationell sysselsättningsplan för jobbskapande, i enlighet med deras överenskommelse vid rådets vårmöte 2012. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram skräddarsydda åtgärder för att stödja kvalitetsjobb för långtidsarbetslösa, äldre arbetslösa, kvinnor och andra prioriterade grupper som har drabbats särskilt hårt av krisen, såsom invandrare, romer och personer med funktionsnedsättning, bland annat åtgärder för att främja en policy mot diskriminering på arbetsplatserna, balans mellan arbete och privatliv, livslångt lärande och utbildning, och för att bekämpa den låga utbildningsnivå som berör vissa av dessa grupper, varav många riskerar social utestängning. Parlamentet anser att skillnader mellan kvinnors och mäns löner och pensioner bör tas upp systematiskt i de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att begära att varje medlemsstat lägger fram en nationell sysselsättningsplan för jobbskapande, i enlighet med deras överenskommelse vid rådets vårmöte 2012.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett nytt initiativ med syfte att främja sysselsättningsmöjligheter i medlemsstaterna för romer, med åtgärder som främjar färdigheter och kompetenser, motverkar diskriminering samt gynnar jobbskapande, t.ex. genom egenföretagande och entreprenörskap samt med hjälp av nyskapande finansiella instrument. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett nytt initiativ med syfte att främja sysselsättningsmöjligheter i medlemsstaterna för romer, med åtgärder som främjar färdigheter och kompetenser, motverkar diskriminering samt gynnar jobbskapande, t.ex. genom egenföretagande och entreprenörskap samt med hjälp av nyskapande finansiella instrument.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det till en prioritering att överbrygga könsklyftorna på arbetsmarknaden, särskilt genom att ta itu med lönegapet mellan könen och vidta åtgärder som underlättar förenande av arbetsliv och privatliv, bland annat genom att förbättra tillgången till barnomsorg. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det till en prioritering att överbrygga könsklyftorna på arbetsmarknaden, särskilt genom att ta itu med lönegapet mellan könen och vidta åtgärder som underlättar förenande av arbetsliv och privatliv, bland annat genom att förbättra tillgången till barnomsorg.

| 38. | Europaparlamentet beklagar att den europeiska planeringsterminen inte har kopplats ihop tillräckligt med Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anpassa de ekonomiska åtgärder som genomförs inom ramen för den europeiska planeringsterminen till Europa 2020-strategins sociala och sysselsättningsrelaterade mål och fördragens sociala principer. Parlamentet efterlyser mer beslutsamma insatser i syfte att vägleda och samordna EU:s politik för att främja smart, hållbar tillväxt för alla och skapa bättre och hållbara jobb. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin med hänsyn till det akuta behovet av att göra större framsteg när det gäller fattigdomsminskning och andra sociala mål, samt behovet av en mer meningsfull medverkan av berörda parter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar att den europeiska planeringsterminen inte har kopplats ihop tillräckligt med Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anpassa de ekonomiska åtgärder som genomförs inom ramen för den europeiska planeringsterminen till Europa 2020-strategins sociala och sysselsättningsrelaterade mål och fördragens sociala principer. Parlamentet efterlyser mer beslutsamma insatser i syfte att vägleda och samordna EU:s politik för att främja smart, hållbar tillväxt för alla och skapa bättre och hållbara jobb. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin med hänsyn till det akuta behovet av att göra större framsteg när det gäller fattigdomsminskning och andra sociala mål, samt behovet av en mer meningsfull medverkan av berörda parter.

Utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik för att stärka humankapitalet

| 39. | Europaparlamentet anser att den växande internationella konkurrensen, som drivs på av en alltmer kvalificerad arbetskraft, har lett till att EU står inför allvarlig kompetensbrist och felmatchning som bromsar upp den ekonomiska tillväxten. Parlamentet menar att om medlemsstaterna ska ha en realistisk chans att nå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin, så måste de fokusera på att skapa rätt förutsättningar för jobbskapande. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att den växande internationella konkurrensen, som drivs på av en alltmer kvalificerad arbetskraft, har lett till att EU står inför allvarlig kompetensbrist och felmatchning som bromsar upp den ekonomiska tillväxten. Parlamentet menar att om medlemsstaterna ska ha en realistisk chans att nå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin, så måste de fokusera på att skapa rätt förutsättningar för jobbskapande.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar återigen rådet, kommissionen och medlemsstaterna att inbegripa en jämställdhetspelare i Europa 2020-ramen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar återigen rådet, kommissionen och medlemsstaterna att inbegripa en jämställdhetspelare i Europa 2020-ramen.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att strategin för att återskapa konkurrenskraft inte bara bör vara inriktad på arbetskostnader, utan även på produktivitetshöjande åtgärder via investeringar i humankapital och strukturreformer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller att strategin för att återskapa konkurrenskraft inte bara bör vara inriktad på arbetskostnader, utan även på produktivitetshöjande åtgärder via investeringar i humankapital och strukturreformer.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att återgå till att investera lika mycket i humankapital som de gjorde före krisen, i synnerhet för att underlätta övergången mellan utbildning och arbete för ungdomar, och att investera i yrkesutbildning såväl som program för livslångt lärande. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att återgå till att investera lika mycket i humankapital som de gjorde före krisen, i synnerhet för att underlätta övergången mellan utbildning och arbete för ungdomar, och att investera i yrkesutbildning såväl som program för livslångt lärande.

| 43. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen i den årliga tillväxtöversikten för 2015 uppmanar medlemsstaterna att skydda eller främja långsiktiga investeringar i utbildning, forskning och innovation. Parlamentet konstaterar emellertid att medlemsstater som redan har ansträngda budgetar inte har tillräckliga resurser för att uppnå det målet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen i den årliga tillväxtöversikten för 2015 uppmanar medlemsstaterna att skydda eller främja långsiktiga investeringar i utbildning, forskning och innovation. Parlamentet konstaterar emellertid att medlemsstater som redan har ansträngda budgetar inte har tillräckliga resurser för att uppnå det målet.

| 44. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av en aktiv arbetsmarknadspolitik i vissa medlemsstater sett till nuläget. Parlamentet uppmanar dessa medlemsstater att föra en aktiv mer heltäckande och effektiv arbetsmarknadspolitik. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av en aktiv arbetsmarknadspolitik i vissa medlemsstater sett till nuläget. Parlamentet uppmanar dessa medlemsstater att föra en aktiv mer heltäckande och effektiv arbetsmarknadspolitik.

Kvalitetsjobb och löner som verktyg för produktivitet och tillväxt

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt den höga arbetslösheten bland missgynnade grupper genom att prioritera tillgång till och integration på arbetsmarknaden samt effektivisera åtgärder för tillgång och integration, eftersom sysselsättning är avgörande för att integrationen ska lyckas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt den höga arbetslösheten bland missgynnade grupper genom att prioritera tillgång till och integration på arbetsmarknaden samt effektivisera åtgärder för tillgång och integration, eftersom sysselsättning är avgörande för att integrationen ska lyckas.

| 46. | Europaparlamentet erinrar om att anständiga löner är viktiga inte bara för den sociala sammanhållningen utan även för att bibehålla en stark återhämtning och en produktiv ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av att medlemsstater inför minimilöner för att minska löneskillnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att anordna en konferens om en europeisk ram för minimilöner. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet erinrar om att anständiga löner är viktiga inte bara för den sociala sammanhållningen utan även för att bibehålla en stark återhämtning och en produktiv ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av att medlemsstater inför minimilöner för att minska löneskillnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att anordna en konferens om en europeisk ram för minimilöner.

| 47. | Europaparlamentet är bekymrat över att arbetsmarknadsreformer i många medlemsstater inte har lyckats minska antalet otrygga arbetstillfällen. Av de arbetstillfällen som skapades 2014 var 50 % tillfälliga anställningar. Enligt kommissionen kvarstår fattigdomen bland förvärvsarbetande, och för 50 % av alla arbetssökande räcker det inte att få en anställning för att ta sig ur fattigdomen, och inte heller för att höja produktiviteten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra arbetskvalitet till en prioritering och att ta itu med segmenteringen av arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att arbetsmarknadsreformerna är inriktade på att – förutom att främja bättre och hållbara arbetstillfällen – minska segmenteringen, öka utsatta gruppers deltagande på arbetsmarknaden, främja jämställdhet, minska fattigdom bland förvärvsarbetande och garantera ett fullgott socialt skydd för alla arbetstagare, även egenföretagare. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet är bekymrat över att arbetsmarknadsreformer i många medlemsstater inte har lyckats minska antalet otrygga arbetstillfällen. Av de arbetstillfällen som skapades 2014 var 50 % tillfälliga anställningar. Enligt kommissionen kvarstår fattigdomen bland förvärvsarbetande, och för 50 % av alla arbetssökande räcker det inte att få en anställning för att ta sig ur fattigdomen, och inte heller för att höja produktiviteten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra arbetskvalitet till en prioritering och att ta itu med segmenteringen av arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att arbetsmarknadsreformerna är inriktade på att – förutom att främja bättre och hållbara arbetstillfällen – minska segmenteringen, öka utsatta gruppers deltagande på arbetsmarknaden, främja jämställdhet, minska fattigdom bland förvärvsarbetande och garantera ett fullgott socialt skydd för alla arbetstagare, även egenföretagare.

| 48. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bara kan skapa arbetstillfällen om marknaden tillåter det, om de har kvalificerad arbetskraft att förlita sig på, om arbetsmarknaden är tillräckligt flexibel, om arbetskraftskostnaderna, inklusive löner, motsvarar produktiviteten, om de sociala trygghetssystemen gör arbete mer attraktivt och om regelverket är proportionerligt och evidensbaserat. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bara kan skapa arbetstillfällen om marknaden tillåter det, om de har kvalificerad arbetskraft att förlita sig på, om arbetsmarknaden är tillräckligt flexibel, om arbetskraftskostnaderna, inklusive löner, motsvarar produktiviteten, om de sociala trygghetssystemen gör arbete mer attraktivt och om regelverket är proportionerligt och evidensbaserat.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skärpa sina insatser mot social dumpning i EU, som orsakar betydande skada för berörda arbetstagare och för medlemsstaternas välfärdssystem. Parlamentet vill dessutom att arbetsmarknadens parter ska inkluderas i dessa insatser på alla nivåer. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skärpa sina insatser mot social dumpning i EU, som orsakar betydande skada för berörda arbetstagare och för medlemsstaternas välfärdssystem. Parlamentet vill dessutom att arbetsmarknadens parter ska inkluderas i dessa insatser på alla nivåer.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar initiativet om en europeisk plattform mot odeklarerat arbete. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att se till att personer med otrygga kontrakt eller personer med eget företag har en grundläggande uppsättning rättigheter och ett fullgott socialt skydd, särskilt när det gäller möjligheter att förena familjeliv och yrkesliv. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta riktade åtgärder för att få bukt med andra problem som orsakas av ofrivilliga deltidsanställningar och tillfälliga anställningar och av falskt egenföretagande. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar initiativet om en europeisk plattform mot odeklarerat arbete. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att se till att personer med otrygga kontrakt eller personer med eget företag har en grundläggande uppsättning rättigheter och ett fullgott socialt skydd, särskilt när det gäller möjligheter att förena familjeliv och yrkesliv. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta riktade åtgärder för att få bukt med andra problem som orsakas av ofrivilliga deltidsanställningar och tillfälliga anställningar och av falskt egenföretagande.

| 51. | Parlamentet beklagar att kvalitet och hållbarhet knappt nämns i samband med jobbskapande, särskilt vad gäller sysselsättning för kvinnor, som är överrepresenterade bland deltidsarbetande eftersom det är svårt att förena yrkesliv med privatliv. |
| --- | --- |

51.

Parlamentet beklagar att kvalitet och hållbarhet knappt nämns i samband med jobbskapande, särskilt vad gäller sysselsättning för kvinnor, som är överrepresenterade bland deltidsarbetande eftersom det är svårt att förena yrkesliv med privatliv.

| 52. | Europaparlamentet anser att det oerhört viktigt för EU:s konkurrenskraft att målen för återindustrialisering uppnås och att nylanseringen av en verklig europeisk industripolitik kan främja tillväxt och skapa nya arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att det oerhört viktigt för EU:s konkurrenskraft att målen för återindustrialisering uppnås och att nylanseringen av en verklig europeisk industripolitik kan främja tillväxt och skapa nya arbetstillfällen av hög kvalitet.

| 53. | Europaparlamentet beklagar att andra faktorer såsom det ökade antalet icke-yrkesverksamma personer, rörlighet och migration inte beaktas tillräckligt när arbetslöshet diskuteras. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar att andra faktorer såsom det ökade antalet icke-yrkesverksamma personer, rörlighet och migration inte beaktas tillräckligt när arbetslöshet diskuteras.

Ungdomsarbetslöshet och arbetskraftens rörlighet

| 54. | Europaparlamentet välkomnar minskningen av ungdomsarbetslösheten, men påpekar att den fortfarande är alarmerande hög och inte nödvändigtvis grundad på det totala jobbskapandet. Parlamentet betonar att otrygga anställningar och undersysselsättning också har ökat och att 43 % av de unga arbetar under otrygga villkor, på ofrivilliga deltidskontrakt eller som falska egenföretagare. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar minskningen av ungdomsarbetslösheten, men påpekar att den fortfarande är alarmerande hög och inte nödvändigtvis grundad på det totala jobbskapandet. Parlamentet betonar att otrygga anställningar och undersysselsättning också har ökat och att 43 % av de unga arbetar under otrygga villkor, på ofrivilliga deltidskontrakt eller som falska egenföretagare.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en europeisk ram med fasta miniminormer för genomförandet av ungdomsgarantier och konkreta åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda den tillgängliga budgeten effektivt, att utan dröjsmål genomföra ungdomsgarantierna samt se till att de även når ungdomar med en svagare social bakgrund. Parlamentet efterlyser en tillräcklig budget i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen i enlighet med ILO:s rekommendationer och konstaterar att ILO uppskattar att 21 miljarder euro behövs för att lösa problemet med ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en europeisk ram med fasta miniminormer för genomförandet av ungdomsgarantier och konkreta åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda den tillgängliga budgeten effektivt, att utan dröjsmål genomföra ungdomsgarantierna samt se till att de även når ungdomar med en svagare social bakgrund. Parlamentet efterlyser en tillräcklig budget i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen i enlighet med ILO:s rekommendationer och konstaterar att ILO uppskattar att 21 miljarder euro behövs för att lösa problemet med ungdomsarbetslösheten.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bortse från rådets rekommendation från mars 2014 om ett system med kvalitetskriterier för praktikprogram och i stället lägga fram ett förslag om ett nytt system med kvalitetskriterier som ska förhindra diskriminering och utnyttjande av unga arbetstagare. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bortse från rådets rekommendation från mars 2014 om ett system med kvalitetskriterier för praktikprogram och i stället lägga fram ett förslag om ett nytt system med kvalitetskriterier som ska förhindra diskriminering och utnyttjande av unga arbetstagare.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra arbetsmarknaderna mer inkluderande för dem som har familjeplikter, som att ta hand om barn och vårda omsorgsbehövande familjemedlemmar. Parlamentet efterlyser därför åtgärder som gynnar förenande av yrkesliv och privatliv som en del av de arbetsmarknadsreformer som främjas av den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra arbetsmarknaderna mer inkluderande för dem som har familjeplikter, som att ta hand om barn och vårda omsorgsbehövande familjemedlemmar. Parlamentet efterlyser därför åtgärder som gynnar förenande av yrkesliv och privatliv som en del av de arbetsmarknadsreformer som främjas av den europeiska planeringsterminen.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att investera i möjligheter för livslångt lärande, yrkesutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning. Parlamentet vill att de nationella systemen för livslångt lärande utvärderas som en del av den europeiska planeringsterminens strategier för arbetsmarknadsreformer. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att investera i möjligheter för livslångt lärande, yrkesutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning. Parlamentet vill att de nationella systemen för livslångt lärande utvärderas som en del av den europeiska planeringsterminens strategier för arbetsmarknadsreformer.

| 59. | Europaparlamentet framhåller att det enligt kommissionen, trots hög arbetslöshet, finns 2 miljoner lediga jobb i EU och att det 2013 endast var 3,3 % av den aktiva delen av befolkningen som arbetade i en annan medlemsstat, vilket tyder på fortsatt låg rörlighet jämfört med USA och Japan. Parlamentet erinrar om att arbetskraftens rörlighet skiljer sig åt, i de medlemsstater som drabbats hårdast av krisen ibland med upp till 10 procentenheter, och att skillnaderna kan jämnas ut med hjälp av Eures-plattformen. Parlamentet uttrycker sitt fortlöpande stöd för principen om fri rörlighet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller att det enligt kommissionen, trots hög arbetslöshet, finns 2 miljoner lediga jobb i EU och att det 2013 endast var 3,3 % av den aktiva delen av befolkningen som arbetade i en annan medlemsstat, vilket tyder på fortsatt låg rörlighet jämfört med USA och Japan. Parlamentet erinrar om att arbetskraftens rörlighet skiljer sig åt, i de medlemsstater som drabbats hårdast av krisen ibland med upp till 10 procentenheter, och att skillnaderna kan jämnas ut med hjälp av Eures-plattformen. Parlamentet uttrycker sitt fortlöpande stöd för principen om fri rörlighet.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de offentliga arbetsförmedlingarna fungerar bra när det gäller att underlätta och stimulera arbetssökning utomlands. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de offentliga arbetsförmedlingarna fungerar bra när det gäller att underlätta och stimulera arbetssökning utomlands.

| 61. | Europaparlamentet anser att det med tanke på antalet arbetstagare, framför allt unga människor, som nu lämnar sina hemländer för att söka sysselsättning i andra medlemsstater, finns ett brådskande behov av lämpliga åtgärder för att garantera att ingen arbetstagare ställs utan socialt och arbetsrättsligt skydd. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att öka rörligheten för arbetskraften i EU ytterligare genom instrument som Eures och att samtidigt upprätthålla likabehandlingsprincipen och säkerställa löner och sociala standarder. Parlamentet uppmanar varje medlemsstat att ta fram social- och sysselsättningspolitiska strategier för lika rättigheter och lika lön på samma arbetsplats, i linje med de principer som ligger till grund för arbetstagarnas fria rörlighet, särskilt ur ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att det med tanke på antalet arbetstagare, framför allt unga människor, som nu lämnar sina hemländer för att söka sysselsättning i andra medlemsstater, finns ett brådskande behov av lämpliga åtgärder för att garantera att ingen arbetstagare ställs utan socialt och arbetsrättsligt skydd. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att öka rörligheten för arbetskraften i EU ytterligare genom instrument som Eures och att samtidigt upprätthålla likabehandlingsprincipen och säkerställa löner och sociala standarder. Parlamentet uppmanar varje medlemsstat att ta fram social- och sysselsättningspolitiska strategier för lika rättigheter och lika lön på samma arbetsplats, i linje med de principer som ligger till grund för arbetstagarnas fria rörlighet, särskilt ur ett jämställdhetsperspektiv.

| 62. | Europaparlamentet påminner om EU:s jämställdhetsmål, särskilt sysselsättningsmålet på 75 % för kvinnor och män som ska uppnås före 2020, och målet att minska antalet människor som lever i eller riskerar fattigdom med 20 miljoner. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påminner om EU:s jämställdhetsmål, särskilt sysselsättningsmålet på 75 % för kvinnor och män som ska uppnås före 2020, och målet att minska antalet människor som lever i eller riskerar fattigdom med 20 miljoner.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om föräldraledighet som bidrar till jämställda arbetsvillkor för kvinnor och män, särskilt med tanke på EU:s snabbt åldrande befolkning som är ett hot mot medlemsstaternas framtida förmåga att upprätthålla de nödvändiga socialtjänsterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra fler politiska åtgärder som bidrar till EU:s demografiska tillväxt, genom att stimulera födelsetal eller immigration. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om föräldraledighet som bidrar till jämställda arbetsvillkor för kvinnor och män, särskilt med tanke på EU:s snabbt åldrande befolkning som är ett hot mot medlemsstaternas framtida förmåga att upprätthålla de nödvändiga socialtjänsterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra fler politiska åtgärder som bidrar till EU:s demografiska tillväxt, genom att stimulera födelsetal eller immigration.

| 64. | Europaparlamentet beklagar att de åtstramningsåtgärder som införts av EU för att återupprätta investerarnas förtroende har lett till försämrade anställningsvillkor och sociala villkor med högre arbetslöshet, mer fattigdom och ökad ojämlikhet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet beklagar att de åtstramningsåtgärder som införts av EU för att återupprätta investerarnas förtroende har lett till försämrade anställningsvillkor och sociala villkor med högre arbetslöshet, mer fattigdom och ökad ojämlikhet.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra samarbetet mellan näringslivet och utbildningssektorn på alla nivåer. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra samarbetet mellan näringslivet och utbildningssektorn på alla nivåer.

En stark vädjan till EU:s sociala dimension och konvergens

| 66. | Europaparlamentet upprepar sin varning för de socioekonomiska utmaningar som unionen står inför, särskilt vissa medlemsstater, och de risker för dess hållbarhet och stabila tillväxtpotential som en vändning i den regionala konvergensen utgör. Parlamentet erinrar om att över 122 miljoner EU-medborgare riskerar fattigdom eller social utestängning, inklusive fattigdom bland förvärvsarbetande och barnfattigdom. Parlamentet påpekar att 19 % av alla barn i EU riskerar för närvarande fattigdom och anser att detta är en oacceptabel nivå som måste sänkas omedelbart. Parlamentet vill att kommissionen ska fortsätta att utveckla den sociala dimensionen i EU. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med den ekonomiska och monetära unionens sociala pelare är ett led i processen att integrera den sociala dimensionen i den nuvarande strukturen för de ekonomiska styrmekanismerna, och vill att man ska fortsätta på den inslagna vägen med målet att utvecklas genom att uppfylla målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet upprepar sin varning för de socioekonomiska utmaningar som unionen står inför, särskilt vissa medlemsstater, och de risker för dess hållbarhet och stabila tillväxtpotential som en vändning i den regionala konvergensen utgör. Parlamentet erinrar om att över 122 miljoner EU-medborgare riskerar fattigdom eller social utestängning, inklusive fattigdom bland förvärvsarbetande och barnfattigdom. Parlamentet påpekar att 19 % av alla barn i EU riskerar för närvarande fattigdom och anser att detta är en oacceptabel nivå som måste sänkas omedelbart. Parlamentet vill att kommissionen ska fortsätta att utveckla den sociala dimensionen i EU. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med den ekonomiska och monetära unionens sociala pelare är ett led i processen att integrera den sociala dimensionen i den nuvarande strukturen för de ekonomiska styrmekanismerna, och vill att man ska fortsätta på den inslagna vägen med målet att utvecklas genom att uppfylla målen i Europa 2020-strategin.

| 67. | Europaparlamentet beklagar att det inte finns några indikatorer eller tydliga definitioner för absolut fattigdom – en fråga som bekymrar många medlemsstater. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet beklagar att det inte finns några indikatorer eller tydliga definitioner för absolut fattigdom – en fråga som bekymrar många medlemsstater.

| 68. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att, enligt artikel 9 i EUF-fördraget, bör sysselsättnings- och socialpolitik för att främja det europeiska sociala regelverket styra all EU-politik. Parlamentet begär att kommissionen ska fullgöra sin skyldighet att koppla den europeiska planeringsterminen till målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att, enligt artikel 9 i EUF-fördraget, bör sysselsättnings- och socialpolitik för att främja det europeiska sociala regelverket styra all EU-politik. Parlamentet begär att kommissionen ska fullgöra sin skyldighet att koppla den europeiska planeringsterminen till målen i Europa 2020-strategin.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att socialt skydd och socialpolitiska åtgärder – särskilt arbetslöshetsersättning, minimiinkomststöd och progressiva skatter – till en början hjälpte till att mildra recessionen och stabiliserade arbetsmarknaderna och konsumtionsnivån. Parlamentet betonar emellertid att sociala stabilisatorer ofta har används som justerande faktorer i de EMU-länder som drabbats av negativa ekonomiska chocker. Parlamentet betonar att socialt skydd och socialpolitik hör till medlemsstaternas befogenhetsområde. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påpekar att socialt skydd och socialpolitiska åtgärder – särskilt arbetslöshetsersättning, minimiinkomststöd och progressiva skatter – till en början hjälpte till att mildra recessionen och stabiliserade arbetsmarknaderna och konsumtionsnivån. Parlamentet betonar emellertid att sociala stabilisatorer ofta har används som justerande faktorer i de EMU-länder som drabbats av negativa ekonomiska chocker. Parlamentet betonar att socialt skydd och socialpolitik hör till medlemsstaternas befogenhetsområde.

Sociala stabilisatorer

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sin årsrapport från 2013 om sysselsättning och sociala förhållanden i EU betonar vikten av utgifter för socialt skydd som en säkerhetsanordning för sociala risker. Parlamentet påminner om vikten av stabilisatorer för att ta itu med asymmetriska chocker, undvika alltför stora nedskärningar i de nationella välfärdssystemen och därmed stärka hållbarheten i hela EMU. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sina landsspecifika rekommendationer betona vikten av att bevara starka automatiska stabilisatorer i medlemsstaterna, med tanke på deras ytterst viktiga roll när det gäller att upprätthålla social sammanhållning och stimulera inhemsk efterfrågan och ekonomisk tillväxt. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att ta fram en grönbok om automatiska stabilisatorer i euroområdet. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sin årsrapport från 2013 om sysselsättning och sociala förhållanden i EU betonar vikten av utgifter för socialt skydd som en säkerhetsanordning för sociala risker. Parlamentet påminner om vikten av stabilisatorer för att ta itu med asymmetriska chocker, undvika alltför stora nedskärningar i de nationella välfärdssystemen och därmed stärka hållbarheten i hela EMU. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sina landsspecifika rekommendationer betona vikten av att bevara starka automatiska stabilisatorer i medlemsstaterna, med tanke på deras ytterst viktiga roll när det gäller att upprätthålla social sammanhållning och stimulera inhemsk efterfrågan och ekonomisk tillväxt. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att ta fram en grönbok om automatiska stabilisatorer i euroområdet.

| 71. | Europaparlamentet noterar kommissionens mål ”att göra EU-lagstiftningen lättare, enklare och mindre kostsam, vilket enskilda och företag tjänar på”. Parlamentet betonar att detta minskade regelkrångel inte bör urholka vare sig EU:s sociala regelverk på områden som arbetshälsa och arbetssäkerhet eller information och rådgivning till arbetstagarna, eller ILO:s grundläggande konventioner eller den europeiska sociala stadgan, och samtidigt bör respektera arbetsmarknadens parternas oberoende, i enlighet med fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara trovärdig i sina ansträngningar för att garantera skydd åt arbetstagare som är gravida eller som nyligen har fått barn. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet noterar kommissionens mål ”att göra EU-lagstiftningen lättare, enklare och mindre kostsam, vilket enskilda och företag tjänar på”. Parlamentet betonar att detta minskade regelkrångel inte bör urholka vare sig EU:s sociala regelverk på områden som arbetshälsa och arbetssäkerhet eller information och rådgivning till arbetstagarna, eller ILO:s grundläggande konventioner eller den europeiska sociala stadgan, och samtidigt bör respektera arbetsmarknadens parternas oberoende, i enlighet med fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara trovärdig i sina ansträngningar för att garantera skydd åt arbetstagare som är gravida eller som nyligen har fått barn.

Sociala indikatorer

| 72. | Europaparlamentet gläds åt att den gemensamma sysselsättningsrapport som bifogats den årliga tillväxtöversikten innehåller en resultattavla för sysselsättnings- och socialpolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida dessa indikatorer räcker för att göra en grundlig analys av den socioekonomiska situationen i medlemsstaterna. Parlamentet understryker vikten av att förstå dynamiken i och följderna av hushållens inkomstutveckling och ökade inkomstklyftor. Parlamentet beklagar att många av de uppgifter som presenteras i detta års upplaga av resultattavlan är förlegade. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda resultattavlan mer i utformningen av politiken. Parlamentet efterlyser en detaljerad översikt av medlemsstaternas val inom olika politiska områden och respektive resultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och förbättra dess spridning och effektivitet och se till att de beaktas fullt ut när landsspecifika rekommendationer utformas. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet gläds åt att den gemensamma sysselsättningsrapport som bifogats den årliga tillväxtöversikten innehåller en resultattavla för sysselsättnings- och socialpolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida dessa indikatorer räcker för att göra en grundlig analys av den socioekonomiska situationen i medlemsstaterna. Parlamentet understryker vikten av att förstå dynamiken i och följderna av hushållens inkomstutveckling och ökade inkomstklyftor. Parlamentet beklagar att många av de uppgifter som presenteras i detta års upplaga av resultattavlan är förlegade. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda resultattavlan mer i utformningen av politiken. Parlamentet efterlyser en detaljerad översikt av medlemsstaternas val inom olika politiska områden och respektive resultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och förbättra dess spridning och effektivitet och se till att de beaktas fullt ut när landsspecifika rekommendationer utformas.

| 73. | Parlamentet framhåller att sysselsättningsmässiga och sociala hänsyn måste jämställas med makroekonomiska hänsyn under den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

73.

Parlamentet framhåller att sysselsättningsmässiga och sociala hänsyn måste jämställas med makroekonomiska hänsyn under den europeiska planeringsterminen.

| 74. | Europaparlamentet efterlyser en kartläggning av de största makroekonomiska och makrosociala obalanserna inom EU och euroområdets ekonomier och vill att landsspecifika rekommendationer som utarbetas under den europeiska planeringsterminen utformas på grundval av detta, inbegripet åtgärder mot konvergens av arbetsnormer och sociala normer. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet efterlyser en kartläggning av de största makroekonomiska och makrosociala obalanserna inom EU och euroområdets ekonomier och vill att landsspecifika rekommendationer som utarbetas under den europeiska planeringsterminen utformas på grundval av detta, inbegripet åtgärder mot konvergens av arbetsnormer och sociala normer.

Fattigdom och social utestängning

| 75. | Europaparlamentet beklagar att den årliga tillväxtöversikten och den gemensamma sysselsättningsrapporten inte innehåller några åtgärder eller politiska ramar för att uppfylla Europa 2020-strategins mål om minskad fattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att detta mål bättre återspeglas i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet beklagar att den årliga tillväxtöversikten och den gemensamma sysselsättningsrapporten inte innehåller några åtgärder eller politiska ramar för att uppfylla Europa 2020-strategins mål om minskad fattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att detta mål bättre återspeglas i den europeiska planeringsterminen.

| 76. | Europaparlamentet understryker behovet av att verkställa det sociala regelverket, den horisontella sociala klausulen och protokollet om tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet understryker behovet av att verkställa det sociala regelverket, den horisontella sociala klausulen och protokollet om tjänster av allmänt intresse.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar vädjan från kommissionens ordförande till medlemsstaterna att införa en minimiinkomst, i syfte att minska fattigdomen i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett initiativ för att främja införandet av minimiinkomster i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det är upp till varje medlemsstat att fastställa minimiinkomstnivåer och att dessa bör motsvara den särskilda socioekonomiska situationen i landet i fråga. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar vädjan från kommissionens ordförande till medlemsstaterna att införa en minimiinkomst, i syfte att minska fattigdomen i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett initiativ för att främja införandet av minimiinkomster i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det är upp till varje medlemsstat att fastställa minimiinkomstnivåer och att dessa bör motsvara den särskilda socioekonomiska situationen i landet i fråga.

| 78. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens strategi för att komma till rätta med den bristande jämställdheten mellan könen främst är inriktad på att kvinnor ska kunna förena yrkesliv och familjeliv. Parlamentet noterar att åtgärder som gör det lättare för både kvinnor och män att kombinera arbete och privatliv är centrala för att skapa arbetstillfällen, och har direkt inverkan på kvaliteten på de arbetstillfällen som skapas. Parlamentet noterar att tillgången till kvalitativ barnomsorg till ett rimligt pris fortfarande är ett stort hinder för att förena arbete och familjeliv, och uppmanar därför kommissionen att uppmärksamma denna indikator när man analyserar resultattavlan för viktiga sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens strategi för att komma till rätta med den bristande jämställdheten mellan könen främst är inriktad på att kvinnor ska kunna förena yrkesliv och familjeliv. Parlamentet noterar att åtgärder som gör det lättare för både kvinnor och män att kombinera arbete och privatliv är centrala för att skapa arbetstillfällen, och har direkt inverkan på kvaliteten på de arbetstillfällen som skapas. Parlamentet noterar att tillgången till kvalitativ barnomsorg till ett rimligt pris fortfarande är ett stort hinder för att förena arbete och familjeliv, och uppmanar därför kommissionen att uppmärksamma denna indikator när man analyserar resultattavlan för viktiga sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att få bukt med den alarmerande ökningen av barnfattigdom i hela EU genom långsiktiga och helhetsinriktade åtgärder som bygger på god praxis i vissa medlemsstater, särskilt åtgärder för att öka det statliga stödet till skolmat, och att genomföra kommissionens tredelade rekommendation om att investera i barnens framtid, som ingår i paketet om sociala investeringar. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att få bukt med den alarmerande ökningen av barnfattigdom i hela EU genom långsiktiga och helhetsinriktade åtgärder som bygger på god praxis i vissa medlemsstater, särskilt åtgärder för att öka det statliga stödet till skolmat, och att genomföra kommissionens tredelade rekommendation om att investera i barnens framtid, som ingår i paketet om sociala investeringar.

| 80. | Europaparlamentet påpekar att nya framväxande former av fattigdom som har förvärrats av skuldkrisen – såsom fattigdom bland förvärvsarbetande, som exempelvis försvårar avbetalning av lån, eller höga priser på allmännyttiga tjänster, som skapar energifattigdom – har lett till ett ökat antal avhysningar, utmätningar och hemlösa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra integrerade strategier som främjar subventionerat och billigt boende, effektiva förebyggande strategier för att minska antalet avhysningar och strategier mot energifattigdom på grundval av god praxis i medlemsstaterna, och att sätta stopp för kriminaliseringen av hemlösa som har förekommit i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart införa en EU-handlingsplan för hemlöshet, vilket parlamentet har efterfrågat ett flertal gånger liksom andra EU-organ, för att hjälpa medlemsstaterna att hantera det akuta och snabbt växande problemet med hemlöshet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påpekar att nya framväxande former av fattigdom som har förvärrats av skuldkrisen – såsom fattigdom bland förvärvsarbetande, som exempelvis försvårar avbetalning av lån, eller höga priser på allmännyttiga tjänster, som skapar energifattigdom – har lett till ett ökat antal avhysningar, utmätningar och hemlösa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra integrerade strategier som främjar subventionerat och billigt boende, effektiva förebyggande strategier för att minska antalet avhysningar och strategier mot energifattigdom på grundval av god praxis i medlemsstaterna, och att sätta stopp för kriminaliseringen av hemlösa som har förekommit i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart införa en EU-handlingsplan för hemlöshet, vilket parlamentet har efterfrågat ett flertal gånger liksom andra EU-organ, för att hjälpa medlemsstaterna att hantera det akuta och snabbt växande problemet med hemlöshet.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi som hjälper medlemsstaterna att hantera hemlöshet genom en integrerad politik och lämpliga sociala investeringar. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi som hjälper medlemsstaterna att hantera hemlöshet genom en integrerad politik och lämpliga sociala investeringar.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta omedelbara åtgärder för att komma till rätta med hemlösheten. Parlamentet påpekar att denna extrema manifestation av fattigdom och social utestängning kränker de grundläggande rättigheterna och har ökat i de allra flesta medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta mekanismer för att övervaka och stödja medlemsstaternas insatser för att motverka hemlöshet, vilket efterfrågas i parlamentets resolutioner av den 14 september 2011 och den 16 januari 2014 om en EU-strategi mot hemlöshet. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta omedelbara åtgärder för att komma till rätta med hemlösheten. Parlamentet påpekar att denna extrema manifestation av fattigdom och social utestängning kränker de grundläggande rättigheterna och har ökat i de allra flesta medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta mekanismer för att övervaka och stödja medlemsstaternas insatser för att motverka hemlöshet, vilket efterfrågas i parlamentets resolutioner av den 14 september 2011 och den 16 januari 2014 om en EU-strategi mot hemlöshet.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera om det är möjligt att utöka fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt under halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera om det är möjligt att utöka fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt under halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen.

Hållbara pensioner och hälsa

| 84. | Europaparlamentet efterlyser kvalitativa offentliga tjänster till ett rimligt pris när det gäller barnomsorg och vård av omsorgsbehövande personer, vilket, särskilt för kvinnor, kommer att möjliggöra en återgång till arbete och göra arbete och familjeliv lättare att förena. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet efterlyser kvalitativa offentliga tjänster till ett rimligt pris när det gäller barnomsorg och vård av omsorgsbehövande personer, vilket, särskilt för kvinnor, kommer att möjliggöra en återgång till arbete och göra arbete och familjeliv lättare att förena.

| 85. | Europaparlamentet erinrar kommissionen om att pensionsreformer för att kunna säkerställa både hållbara, trygga och tillräckliga pensioner måste åtföljas av åtgärder som utvecklar sysselsättningsmöjligheter för äldre och yngre arbetstagare för att bidra till ett hållbart pensionssystem, begränsar incitamenten till förtidspensionering och andra möjligheter till tidigt utträde från arbetsmarknaden, ger kompensation för den tid som tillbringas med att ta hand om barn eller omsorgsbehövande familjemedlemmar, utvecklar sysselsättningsmöjligheter för äldre arbetstagare, garanterar tillgång till livslångt lärande för både anställda och arbetslösa personer i alla åldrar, främjar ett hälsosamt åldrande på arbetsplatsen, med hänsyn till fysiska och psykosociala risker för hälsa och säkerhet, inför skattefördelar med incitament att arbeta längre samt stödjer ett aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet framhåller att pensionsreformer kräver nationell politisk och social sammanhållning och att de bör framförhandlas med arbetsmarknadens parter och företrädare för yngre och äldre generationer, som är de direkt drabbade befolkningsgrupperna, för att kunna bli framgångsrika. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut respektera parlamentets ståndpunkt i fråga om grönboken och vitboken om pensioner. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet erinrar kommissionen om att pensionsreformer för att kunna säkerställa både hållbara, trygga och tillräckliga pensioner måste åtföljas av åtgärder som utvecklar sysselsättningsmöjligheter för äldre och yngre arbetstagare för att bidra till ett hållbart pensionssystem, begränsar incitamenten till förtidspensionering och andra möjligheter till tidigt utträde från arbetsmarknaden, ger kompensation för den tid som tillbringas med att ta hand om barn eller omsorgsbehövande familjemedlemmar, utvecklar sysselsättningsmöjligheter för äldre arbetstagare, garanterar tillgång till livslångt lärande för både anställda och arbetslösa personer i alla åldrar, främjar ett hälsosamt åldrande på arbetsplatsen, med hänsyn till fysiska och psykosociala risker för hälsa och säkerhet, inför skattefördelar med incitament att arbeta längre samt stödjer ett aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet framhåller att pensionsreformer kräver nationell politisk och social sammanhållning och att de bör framförhandlas med arbetsmarknadens parter och företrädare för yngre och äldre generationer, som är de direkt drabbade befolkningsgrupperna, för att kunna bli framgångsrika. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut respektera parlamentets ståndpunkt i fråga om grönboken och vitboken om pensioner.

| 86. | Europaparlamentet noterar kommissionens rekommendation om en reform av hälso- och sjukvårdssystemen så att de kan uppfylla sina mål om att tillhandahålla allmän tillgång till vård av god kvalitet – bland annat till prismässigt överkomliga läkemedel, särskilt livräddande sådana – och säkra respekten för vårdpersonalens rättigheter. Parlamentet noterar att en del medlemsstater till följd av krisen inte har lyckats säkerställa en heltäckande offentlig hälso- och sjukvård. Parlamentet kräver att kommissionen utfärdar konkreta rekommendationer för att åtgärda denna situation. Parlamentet efterlyser ytterligare reforminsatser för att se till att kvaliteten på och den finansiella tillgängligheten till hälsoinfrastruktur inte äventyras. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet noterar kommissionens rekommendation om en reform av hälso- och sjukvårdssystemen så att de kan uppfylla sina mål om att tillhandahålla allmän tillgång till vård av god kvalitet – bland annat till prismässigt överkomliga läkemedel, särskilt livräddande sådana – och säkra respekten för vårdpersonalens rättigheter. Parlamentet noterar att en del medlemsstater till följd av krisen inte har lyckats säkerställa en heltäckande offentlig hälso- och sjukvård. Parlamentet kräver att kommissionen utfärdar konkreta rekommendationer för att åtgärda denna situation. Parlamentet efterlyser ytterligare reforminsatser för att se till att kvaliteten på och den finansiella tillgängligheten till hälsoinfrastruktur inte äventyras.

| 87. | Parlamentet noterar kommissionens erkännande av att vård- och omsorgssektorerna har en betydande tillväxtpotential och är centrala investeringsområden i strävan efter hållbara ekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om framstegen när det gäller att inom ramen för Europa 2020-strategin utforma initiativ för investeringar i kvalitetsjobb inom vård- och omsorgssektorerna. |
| --- | --- |

87.

Parlamentet noterar kommissionens erkännande av att vård- och omsorgssektorerna har en betydande tillväxtpotential och är centrala investeringsområden i strävan efter hållbara ekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om framstegen när det gäller att inom ramen för Europa 2020-strategin utforma initiativ för investeringar i kvalitetsjobb inom vård- och omsorgssektorerna.

| 88. | Europaparlamentet vill se att effektiva hälsoförebyggande åtgärder, exempelvis ”livslångt hälsosamt åldrande”, stärks och utvecklas för att öka livskvaliteten och samtidigt minska kostnaderna för de nationella hälso- och sjukvårdssystemen vad gäller medicinska behandlingar och läkemedel under den senare levnadsperioden. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet vill se att effektiva hälsoförebyggande åtgärder, exempelvis ”livslångt hälsosamt åldrande”, stärks och utvecklas för att öka livskvaliteten och samtidigt minska kostnaderna för de nationella hälso- och sjukvårdssystemen vad gäller medicinska behandlingar och läkemedel under den senare levnadsperioden.

Rättvisare system för skatt på arbete

| 89. | Europaparlamentet framhåller att skattekilen har större betydelse för låginkomsttagare och biinkomsttagare, och att detta alltjämt är aktuellt. Parlamentet ber kommissionen att notera IMF:s skatterapport från oktober 2013, där det påpekas att det finns utrymme för bättre och mer progressiva beskattningsformer. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet framhåller att skattekilen har större betydelse för låginkomsttagare och biinkomsttagare, och att detta alltjämt är aktuellt. Parlamentet ber kommissionen att notera IMF:s skatterapport från oktober 2013, där det påpekas att det finns utrymme för bättre och mer progressiva beskattningsformer.

| 90. | Europaparlamentet noterar betydelsen av att minska skatten på arbete, särskilt för lågavlönade och lågutbildade arbetstagare, långtidsarbetslösa och andra utsatta grupper, och att samtidigt säkerställa de offentliga pensionssystemens hållbarhet på lång sikt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att flytta skatter från arbete till konsumtions-, kapital- och miljöskatter och samtidigt ta hänsyn till potentiella fördelningseffekter. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet noterar betydelsen av att minska skatten på arbete, särskilt för lågavlönade och lågutbildade arbetstagare, långtidsarbetslösa och andra utsatta grupper, och att samtidigt säkerställa de offentliga pensionssystemens hållbarhet på lång sikt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att flytta skatter från arbete till konsumtions-, kapital- och miljöskatter och samtidigt ta hänsyn till potentiella fördelningseffekter.

Förstärkt legitimitet för den europeiska planeringsterminen

| 91. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den begränsade roll som det själv, de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har i utformningen, övervakningen och genomförandet av ekonomiska och sociala prioriteringar i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet upprepar sitt krav på ett ökat och strukturerat deltagande av det civila samhället och arbetsmarknadens parter på medlemsstats- och EU-nivå, för att öka den europeiska planeringsterminens legitimitet och förbättra dess ändamålsenlighet genom utveckling av konkreta riktlinjer. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över den begränsade roll som det själv, de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har i utformningen, övervakningen och genomförandet av ekonomiska och sociala prioriteringar i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet upprepar sitt krav på ett ökat och strukturerat deltagande av det civila samhället och arbetsmarknadens parter på medlemsstats- och EU-nivå, för att öka den europeiska planeringsterminens legitimitet och förbättra dess ändamålsenlighet genom utveckling av konkreta riktlinjer.

| 92. | Europaparlamentet vill att subnationella parlament samt lokala och regionala myndigheter ska involveras i utformningen och genomförandet av de nationella reformprogrammen, även genom lösningar med flernivåstyre. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet vill att subnationella parlament samt lokala och regionala myndigheter ska involveras i utformningen och genomförandet av de nationella reformprogrammen, även genom lösningar med flernivåstyre.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra arbetsmarknadens parter mer delaktiga i utarbetandet av den årliga tillväxtöversikten och, mer generellt, att formalisera rollen för arbetsmarknadens parter i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra arbetsmarknadens parter mer delaktiga i utarbetandet av den årliga tillväxtöversikten och, mer generellt, att formalisera rollen för arbetsmarknadens parter i den europeiska planeringsterminen.

| 94. | Parlamentet efterlyser mot denna bakgrund åter ett interinstitutionellt avtal för att involvera parlamentet i arbetet med att utarbeta och godkänna den årliga tillväxtöversikten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningen. |
| --- | --- |

94.

Parlamentet efterlyser mot denna bakgrund åter ett interinstitutionellt avtal för att involvera parlamentet i arbetet med att utarbeta och godkänna den årliga tillväxtöversikten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningen.

o

o o

| 95. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0129.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2014)0038.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2014)0060.

(4)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 57.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0240.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2013)0246.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2014)0394.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2014)0010.

(9)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 101.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2014)0043.

(11)  Utkast till rapport från kommissionen och rådet – följedokument till kommissionens meddelande om den årliga tillväxtöversikten 2015 COM(2014)0906), s. 44. Se även OECD Employment Outlook 2014, http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/employment/oecd-employment-outlook-2014_empl_outlook-2014-en#page1.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/98

---

P8_TA(2015)0069

Styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen för 2015

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (2014/2212(INI))

(2016/C 316/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2014Årlig tillväxtöversikt för 2015 (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2014Årlig tillväxtöversikt för 2015 (COM(2014)0902),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2013Årlig tillväxtöversikt för 2014 (COM(2013)0800) och kommissionens rapport av den 13 november 2013En inre marknad för tillväxt och sysselsättning: En analys av de framsteg som gjorts och kvarvarande hinder i medlemsstaterna – Bidrag till den årliga tillväxtundersökningen 2014 (COM(2013)0785), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2013Årlig tillväxtöversikt för 2014 (COM(2013)0800) och kommissionens rapport av den 13 november 2013En inre marknad för tillväxt och sysselsättning: En analys av de framsteg som gjorts och kvarvarande hinder i medlemsstaterna – Bidrag till den årliga tillväxtundersökningen 2014 (COM(2013)0785),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 28 november 2012Den inre marknadens integration 2013 – Bidrag till den årliga tillväxtöversikten 2013 (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 28 november 2012Den inre marknadens integration 2013 – Bidrag till den årliga tillväxtöversikten 2013 (COM(2012)0752),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 juni 2012Bättre styrning av den inre marknaden (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 juni 2012Bättre styrning av den inre marknaden (COM(2012)0259),

| — | med beaktande kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 mars 2014En genomgång av strategin Europa 2020 för smart, hållbar tillväxt för alla (COM(2014)0130/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 mars 2014En genomgång av strategin Europa 2020 för smart, hållbar tillväxt för alla (COM(2014)0130/2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2014Europeiska planeringsterminen 2014: landsspecifika rekommendationer – Att skapa tillväxt (COM(2014)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2014Europeiska planeringsterminen 2014: landsspecifika rekommendationer – Att skapa tillväxt (COM(2014)0400),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden –”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden –”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av den rapport som på begäran av kommissionen lades fram av Mario Monti den 9 maj 2010En ny strategi för den inre marknaden i ekonomins och samhällets tjänst för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som på begäran av kommissionen lades fram av Mario Monti den 9 maj 2010En ny strategi för den inre marknaden i ekonomins och samhällets tjänst för Europa,

| — | med beaktande av studien från september 2014 om kostnaden för ”icke-Europa”The Cost of Non-Europe in the Single Market som IMCO-utskottet hade beställt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från september 2014 om kostnaden för ”icke-Europa”The Cost of Non-Europe in the Single Market som IMCO-utskottet hade beställt,

| — | med beaktande av studien från september 2014 om indikatorer för den inre marknaden Indicators for Measuring the Performance of the Single Market – Building the Single Market Pillar of the European Semester som IMCO-utskottet hade beställt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från september 2014 om indikatorer för den inre marknaden Indicators for Measuring the Performance of the Single Market – Building the Single Market Pillar of the European Semester som IMCO-utskottet hade beställt,

| — | med beaktande av studien från september 2014 om konsumentskyddet och tillväxt Contribution of the Internal Market and Consumer Protection to Growth som IMCO-utskottet beställt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från september 2014 om konsumentskyddet och tillväxt Contribution of the Internal Market and Consumer Protection to Growth som IMCO-utskottet beställt,

| — | med beaktande av utgåvan från juli 2014 av den nätbaserade resultattavlan för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utgåvan från juli 2014 av den nätbaserade resultattavlan för den inre marknaden,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26–27 juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 26–27 juni 2014,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20–21 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20–21 mars 2014,

| — | med beaktande av överläggningarna i rådet (konkurrenskraft) av den 25–26 september 2014 om Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överläggningarna i rådet (konkurrenskraft) av den 25–26 september 2014 om Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 med rekommendationer till kommissionen om styrningen av den inre marknaden (1) och av kommissionens uppföljningssvar som antogs den 8 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 med rekommendationer till kommissionen om styrningen av den inre marknaden (1) och av kommissionens uppföljningssvar som antogs den 8 maj 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om styrningen av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen (2) och kommissionens uppföljningssvar som antogs den 28 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om styrningen av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen (2) och kommissionens uppföljningssvar som antogs den 28 maj 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2014 (3),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0018/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0018/2015), och av följande skäl:

| A. | I samband med halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin bör den inre marknaden och den digitala inre marknaden anses vara två centrala verktyg för att åter få fart på den ekonomiska tillväxten och skapa kvalitetssysselsättning i EU samtidigt som man ser till att detta kompletteras med traditionella tillväxtfaktorer, såsom att främja investeringar i forskning, utveckling och innovation samt utbildning, med särskilt beaktande av de små och medelstora företagens behov. |
| --- | --- |

A.

I samband med halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin bör den inre marknaden och den digitala inre marknaden anses vara två centrala verktyg för att åter få fart på den ekonomiska tillväxten och skapa kvalitetssysselsättning i EU samtidigt som man ser till att detta kompletteras med traditionella tillväxtfaktorer, såsom att främja investeringar i forskning, utveckling och innovation samt utbildning, med särskilt beaktande av de små och medelstora företagens behov.

| B. | Strategin för den inre marknaden kräver ett helhetsgrepp som beaktar medborgarnas, konsumenternas och de små och medelstora företagens intressen och som får den inre marknadens prioriteringar att genomsyra alla politikområden så att det kan säkerställas att en livskraftig inre marknad som fungerar som katalysator för ekonomisk återhämtning och hållbar tillväxt kan fullbordas. |
| --- | --- |

B.

Strategin för den inre marknaden kräver ett helhetsgrepp som beaktar medborgarnas, konsumenternas och de små och medelstora företagens intressen och som får den inre marknadens prioriteringar att genomsyra alla politikområden så att det kan säkerställas att en livskraftig inre marknad som fungerar som katalysator för ekonomisk återhämtning och hållbar tillväxt kan fullbordas.

| C. | Det finns ett behov av att stärka styrningen av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen som en övergripande prioritet för unionens olika politikområden, samtidigt som den nödvändiga balansen mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna upprätthålls, och av att förbättra införlivandet, genomförandet och verkställigheten av de regler som styr den inre marknaden så att de fungerar i praktiken och är ekonomiskt rimliga, samtidigt som den tid överträdelseförfarandena varar minskas avsevärt. |
| --- | --- |

C.

Det finns ett behov av att stärka styrningen av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen som en övergripande prioritet för unionens olika politikområden, samtidigt som den nödvändiga balansen mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna upprätthålls, och av att förbättra införlivandet, genomförandet och verkställigheten av de regler som styr den inre marknaden så att de fungerar i praktiken och är ekonomiskt rimliga, samtidigt som den tid överträdelseförfarandena varar minskas avsevärt.

| D. | En mycket positiv process har satts igång genom styrningen av den inre marknaden inom ramen för den europeiska planeringsterminen och tillhörande landsspecifika rekommendationer för ett mer konkurrenskraftigt Europa som genererar kvalitetsjobb med en mer rättvis tillväxt som i högre grad tilltalar investerare. |
| --- | --- |

D.

En mycket positiv process har satts igång genom styrningen av den inre marknaden inom ramen för den europeiska planeringsterminen och tillhörande landsspecifika rekommendationer för ett mer konkurrenskraftigt Europa som genererar kvalitetsjobb med en mer rättvis tillväxt som i högre grad tilltalar investerare.

| E. | Mer än 20 år efter det att den inre marknaden officiellt upprättades har den ännu inte helt genomförts, främst till följd av att medlemsstaterna inte fullständigt har införlivat eller genomfört unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

E.

Mer än 20 år efter det att den inre marknaden officiellt upprättades har den ännu inte helt genomförts, främst till följd av att medlemsstaterna inte fullständigt har införlivat eller genomfört unionslagstiftningen.

| F. | EU-strategin för den inre marknaden bör hanteras med enhetlighet och beslutsamhet och vara samordnad, präglas av ett helhetsperspektiv och grundas på en pragmatisk, heltäckande och vittomfattande överenskommelse som stöds av samtliga medlemsstater och EU-institutionerna. Ett kraftfullt ledarskap, ett starkt engagemang och en nära samordning från alla EU-institutioners sida, särskilt från kommissionens och rådets ordförande, och ett tydligt politiskt ansvarstagande och samarbete och solidaritet från medlemsstaternas sida behövs fortfarande för att fullständigt genomföra och verkställa de regler som rör den inre marknaden samt öka trovärdigheten och förtroendet för den inre marknaden och dess förvaltning. |
| --- | --- |

F.

EU-strategin för den inre marknaden bör hanteras med enhetlighet och beslutsamhet och vara samordnad, präglas av ett helhetsperspektiv och grundas på en pragmatisk, heltäckande och vittomfattande överenskommelse som stöds av samtliga medlemsstater och EU-institutionerna. Ett kraftfullt ledarskap, ett starkt engagemang och en nära samordning från alla EU-institutioners sida, särskilt från kommissionens och rådets ordförande, och ett tydligt politiskt ansvarstagande och samarbete och solidaritet från medlemsstaternas sida behövs fortfarande för att fullständigt genomföra och verkställa de regler som rör den inre marknaden samt öka trovärdigheten och förtroendet för den inre marknaden och dess förvaltning.

| G. | Det finns många verktyg, framför allt specifika indikatorer, för att mäta den inre marknadens ekonomiska resultat inom den europeiska planeringsterminen, men ännu har dessa inte fått nått några tydliga effekter på politiken. |
| --- | --- |

G.

Det finns många verktyg, framför allt specifika indikatorer, för att mäta den inre marknadens ekonomiska resultat inom den europeiska planeringsterminen, men ännu har dessa inte fått nått några tydliga effekter på politiken.

| H. | Maximala ansträngningar bör göras inte bara för att säkerställa att lagstiftningen är klar och enkel och att den kan tillämpas och genomdrivas utan också för att inrätta en förutsägbar och stabil ram för bedömningen av hur lagstiftningen på den inre marknaden fungerar i praktiken. |
| --- | --- |

H.

Maximala ansträngningar bör göras inte bara för att säkerställa att lagstiftningen är klar och enkel och att den kan tillämpas och genomdrivas utan också för att inrätta en förutsägbar och stabil ram för bedömningen av hur lagstiftningen på den inre marknaden fungerar i praktiken.

| I. | En välfungerande och ändamålsenlig inre marknad grundad på en hållbar och ytterst konkurrenskraftig och innovativ social marknadsekonomi krävs för att öka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften, attrahera investeringar, främja social sammanhållning och skapa arbetstillfällen och på så sätt blåsa nytt liv i den europeiska ekonomin. En djupare och rättvisare inre marknad med en förstärkt industriell bas placeras högt bland prioriteringarna i kommissionens arbetsprogram för 2015. Medlemsstaterna och EU bör gemensamt utforma en europeisk industripolitik som bygger på det arbete som redan gjorts på detta område under senare år och fokusera på strategiska sektorer, även i syfte att uppnå målen i arbetsprogrammet. Den inre marknaden behövs också för att medborgarnas, konsumenternas och företagens behov ska beaktas tillräckligt och för att den föreslagna politiken ska kunna ge mervärde för europeiska medborgare och andra aktörer. |
| --- | --- |

I.

En välfungerande och ändamålsenlig inre marknad grundad på en hållbar och ytterst konkurrenskraftig och innovativ social marknadsekonomi krävs för att öka den hållbara tillväxten och konkurrenskraften, attrahera investeringar, främja social sammanhållning och skapa arbetstillfällen och på så sätt blåsa nytt liv i den europeiska ekonomin. En djupare och rättvisare inre marknad med en förstärkt industriell bas placeras högt bland prioriteringarna i kommissionens arbetsprogram för 2015. Medlemsstaterna och EU bör gemensamt utforma en europeisk industripolitik som bygger på det arbete som redan gjorts på detta område under senare år och fokusera på strategiska sektorer, även i syfte att uppnå målen i arbetsprogrammet. Den inre marknaden behövs också för att medborgarnas, konsumenternas och företagens behov ska beaktas tillräckligt och för att den föreslagna politiken ska kunna ge mervärde för europeiska medborgare och andra aktörer.

| J. | Ett större fokus på den inre marknaden i samband med den europeiska planeringsterminen är nödvändigt för att bättre ta till vara dess potential att öka tillväxten och sysselsättningen i EU, göra dess förstärkning till kärnan i den europeiska industristrategin, bättre förmedla dess positiva effekter och göra det möjligt för allmänheten och företagen att dra full nytta av den. |
| --- | --- |

J.

Ett större fokus på den inre marknaden i samband med den europeiska planeringsterminen är nödvändigt för att bättre ta till vara dess potential att öka tillväxten och sysselsättningen i EU, göra dess förstärkning till kärnan i den europeiska industristrategin, bättre förmedla dess positiva effekter och göra det möjligt för allmänheten och företagen att dra full nytta av den.

| K. | Medlemsstaterna har åtagit sig att fullborda den inre energimarknaden senast 2014 och att integrera ”energiöarna” i den inre energimarknaden senast 2015. |
| --- | --- |

K.

Medlemsstaterna har åtagit sig att fullborda den inre energimarknaden senast 2014 och att integrera ”energiöarna” i den inre energimarknaden senast 2015.

| L. | En fullt integrerad inre marknad för energi är oumbärlig för unionens övergripande energitrygghet och hållbarhet och av avgörande betydelse för unionens globala konkurrenskraft och ekonomiska tillväxt och för skapandet av nya arbetstillfällen. Detta konstateras även i inremarknadsakten II och i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

L.

En fullt integrerad inre marknad för energi är oumbärlig för unionens övergripande energitrygghet och hållbarhet och av avgörande betydelse för unionens globala konkurrenskraft och ekonomiska tillväxt och för skapandet av nya arbetstillfällen. Detta konstateras även i inremarknadsakten II och i Europa 2020-strategin.

I.   
  Skapa en pelare för den inre marknaden inom ramen för den europeiska planeringsterminen

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att förbättra styrningen av den inre marknaden genom att utveckla en uppsättning analytiska verktyg för att på ett bättre sätt mäta de ekonomiska och regleringsmässiga resultaten inom ramen för den europeiska planeringsterminens inremarknadspelare. Parlamentet anser att ett sådant analytiskt verktyg skulle kunna ge värdefulla underlag för de landsspecifika rekommendationerna, den årliga tillväxtöversikten, Europeiska rådets vägledning till medlemsstaterna och de nationella handlingsplanerna för att genomföra riktlinjerna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att förbättra styrningen av den inre marknaden genom att utveckla en uppsättning analytiska verktyg för att på ett bättre sätt mäta de ekonomiska och regleringsmässiga resultaten inom ramen för den europeiska planeringsterminens inremarknadspelare. Parlamentet anser att ett sådant analytiskt verktyg skulle kunna ge värdefulla underlag för de landsspecifika rekommendationerna, den årliga tillväxtöversikten, Europeiska rådets vägledning till medlemsstaterna och de nationella handlingsplanerna för att genomföra riktlinjerna för den inre marknaden.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten och mervärdet av tidigare års rapporter om den inre marknadens integration som bidragit till de övergripande prioriteringarna som satts i kommissionens årliga tillväxtöversikt, liksom till fastställandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet anser därför att det är ytterst beklagligt att rapporten om den inre marknadens integration har utgått för 2015. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar vikten och mervärdet av tidigare års rapporter om den inre marknadens integration som bidragit till de övergripande prioriteringarna som satts i kommissionens årliga tillväxtöversikt, liksom till fastställandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet anser därför att det är ytterst beklagligt att rapporten om den inre marknadens integration har utgått för 2015.

| 3. | Europaparlamentet anser dessutom att den uteblivna rapporten om den inre marknadens integration är särskilt beklaglig eftersom det sker vid en tidpunkt då Europaparlamentet och kommissionen har åtagit sig att utveckla specifika indikatorer för att bedöma den inre marknadens integration och alla potentiella fördelar av ytterligare målinriktad integration på centrala tillväxtområden. Parlamentet begär därför ökade ansträngningar för att säkra bättre genomförande och tillämpning av redan gällande bestämmelser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser dessutom att den uteblivna rapporten om den inre marknadens integration är särskilt beklaglig eftersom det sker vid en tidpunkt då Europaparlamentet och kommissionen har åtagit sig att utveckla specifika indikatorer för att bedöma den inre marknadens integration och alla potentiella fördelar av ytterligare målinriktad integration på centrala tillväxtområden. Parlamentet begär därför ökade ansträngningar för att säkra bättre genomförande och tillämpning av redan gällande bestämmelser.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att klarlägga omläggningen av den årliga tillväxtöversikten för 2015 och förklara varför den underlåtit att offentliggöra en studie om det rådande läget för integrationen av den inre marknaden avseende de centrala områden som har störst tillväxtpotential. Parlamentet begär att kommissionen ska offentliggöra åtminstone de uppgifter som insamlats om den inre marknaden för att komplettera den årliga tillväxtöversikten i år. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att klarlägga omläggningen av den årliga tillväxtöversikten för 2015 och förklara varför den underlåtit att offentliggöra en studie om det rådande läget för integrationen av den inre marknaden avseende de centrala områden som har störst tillväxtpotential. Parlamentet begär att kommissionen ska offentliggöra åtminstone de uppgifter som insamlats om den inre marknaden för att komplettera den årliga tillväxtöversikten i år.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt under 2015 lägga fram en rapport om läget för integrationen av den inre marknaden så att en sådan rapport kan visa vägen för inremarknadspelaren i den europeiska planeringsterminen för 2015. Parlamentet betonar dock att en omprövning av tidpunkten för rapporten behöver göras. En sådan rapport, för att få maximal effekt, även med tanke på de landsspecifika rekommendationerna, behöver offentliggöras tillsammans med den årliga tillväxtöversikten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt under 2015 lägga fram en rapport om läget för integrationen av den inre marknaden så att en sådan rapport kan visa vägen för inremarknadspelaren i den europeiska planeringsterminen för 2015. Parlamentet betonar dock att en omprövning av tidpunkten för rapporten behöver göras. En sådan rapport, för att få maximal effekt, även med tanke på de landsspecifika rekommendationerna, behöver offentliggöras tillsammans med den årliga tillväxtöversikten.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år lägga fram en obligatorisk rapport som syftar till att övervaka hur den inre marknaden fungerar inom processen för den europeiska planeringsterminen med en analys om hur det ligger till med integrationen av den inre marknaden på centrala områden med den största tillväxtpotentialen. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera politiska prioriteringar inom ramen för den årliga tillväxtöversikten som skulle bidra till att frigöra den fulla tillväxtpotentialen på den inre marknaden och avlägsna de återstående hindren för en ytterligare integration. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år lägga fram en obligatorisk rapport som syftar till att övervaka hur den inre marknaden fungerar inom processen för den europeiska planeringsterminen med en analys om hur det ligger till med integrationen av den inre marknaden på centrala områden med den största tillväxtpotentialen. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera politiska prioriteringar inom ramen för den årliga tillväxtöversikten som skulle bidra till att frigöra den fulla tillväxtpotentialen på den inre marknaden och avlägsna de återstående hindren för en ytterligare integration.

| 7. | Europaparlamentet noterar det stöd som den årliga tillväxtöversikten för 2015 ger till en integrerad inre marknad som erbjuder konsumenterna samma möjligheter som på deras hemmamarknader, och betonar att konsumenternas rättigheter online inte får vara mindre än de som erbjuds på deras egna traditionella marknader. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar det stöd som den årliga tillväxtöversikten för 2015 ger till en integrerad inre marknad som erbjuder konsumenterna samma möjligheter som på deras hemmamarknader, och betonar att konsumenternas rättigheter online inte får vara mindre än de som erbjuds på deras egna traditionella marknader.

| 8. | Europaparlamentet betonar konstaterandet i den årliga tillväxtöversikten för 2015 att för att öka konkurrenskraften i Europa måste onödigt betungande regleringar, särskilt för små och medelstora företag, undvikas, tillgång till finansiering förbättras och kvaliteten på investeringar i forskning och utveckling säkerställas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar konstaterandet i den årliga tillväxtöversikten för 2015 att för att öka konkurrenskraften i Europa måste onödigt betungande regleringar, särskilt för små och medelstora företag, undvikas, tillgång till finansiering förbättras och kvaliteten på investeringar i forskning och utveckling säkerställas.

| 9. | Europaparlamentet betonar de möjliga fördelar som den modernisering av administrationen som beskrivs i den årliga tillväxtöversikten kan ge och hur detta kan bidra till att avlägsna byråkrati och regleringshinder, vilket skulle hjälpa företag och medborgare genom att konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt i Europa stärks. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar de möjliga fördelar som den modernisering av administrationen som beskrivs i den årliga tillväxtöversikten kan ge och hur detta kan bidra till att avlägsna byråkrati och regleringshinder, vilket skulle hjälpa företag och medborgare genom att konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt i Europa stärks.

| 10. | Europaparlamentet begär en genomgripande översyn av ramarna för styrningen av den inre marknaden som innebär en förstärkt kontroll och utvärdering av att genomförandet och tillämpningen av inremarknadsreglerna präglas av korrekthet, punktlighet och effektivitet. Parlamentet betonar behovet av att göra den inre marknaden till den europeiska planeringsterminens tredje pelare för att kunna täcka in ett antal tydligt fastställda prioriteringar gällande realekonomin, samtidigt som principerna om subsidiaritet, solidaritet och mångfald respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär en genomgripande översyn av ramarna för styrningen av den inre marknaden som innebär en förstärkt kontroll och utvärdering av att genomförandet och tillämpningen av inremarknadsreglerna präglas av korrekthet, punktlighet och effektivitet. Parlamentet betonar behovet av att göra den inre marknaden till den europeiska planeringsterminens tredje pelare för att kunna täcka in ett antal tydligt fastställda prioriteringar gällande realekonomin, samtidigt som principerna om subsidiaritet, solidaritet och mångfald respekteras fullt ut.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut beakta de centrala områden för tillväxt och kvalitetssysselsättning för att skapa en inre EU-marknad rustad för det tjugoförsta århundradet som tidigare har kartlagts av kommissionen och som preciserats närmare i studien om kostnaden för icke-Europa från september 2014 (The Cost of Non-Europe in the Single Market), när det gäller tjänster, den digitala inre marknaden, särskilt e-handel, EU:s konsumentlagstiftning, offentlig upphandling och koncessioner och den fria rörligheten för varor. Kommissionen uppmanas också att fullborda den inre marknaden för transport och energi. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut beakta de centrala områden för tillväxt och kvalitetssysselsättning för att skapa en inre EU-marknad rustad för det tjugoförsta århundradet som tidigare har kartlagts av kommissionen och som preciserats närmare i studien om kostnaden för icke-Europa från september 2014 (The Cost of Non-Europe in the Single Market), när det gäller tjänster, den digitala inre marknaden, särskilt e-handel, EU:s konsumentlagstiftning, offentlig upphandling och koncessioner och den fria rörligheten för varor. Kommissionen uppmanas också att fullborda den inre marknaden för transport och energi.

| 12. | Europaparlamentet anser att det finns ett behov att definiera ett integrerat mätningssystem som kombinerar olika metoder, såsom sammansatta indikatorer, en systematisk uppsättning indikatorer och sektorsvisa verktyg för att mäta den inre marknadens resultat, och som införlivas i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet betonar att man för att kunna mäta och skapa incitament för att fördjupa den inre marknaden på vissa centrala områden bör överväga en huvudindikator och ett mål för denna när det gäller den inre marknadens integration. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det finns ett behov att definiera ett integrerat mätningssystem som kombinerar olika metoder, såsom sammansatta indikatorer, en systematisk uppsättning indikatorer och sektorsvisa verktyg för att mäta den inre marknadens resultat, och som införlivas i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet betonar att man för att kunna mäta och skapa incitament för att fördjupa den inre marknaden på vissa centrala områden bör överväga en huvudindikator och ett mål för denna när det gäller den inre marknadens integration.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en metod för kvantitativa mål som syftar till att minska de administrativa bördorna på europeisk nivå. Parlamentet noterar de positiva erfarenheterna i vissa medlemsstater av att sätta mål för denna minskning i syfte att minska efterlevnadskostnaderna. Parlamentet begär att denna metod ska beaktas i kommissionens nya initiativ för att minska de administrativa bördorna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en metod för kvantitativa mål som syftar till att minska de administrativa bördorna på europeisk nivå. Parlamentet noterar de positiva erfarenheterna i vissa medlemsstater av att sätta mål för denna minskning i syfte att minska efterlevnadskostnaderna. Parlamentet begär att denna metod ska beaktas i kommissionens nya initiativ för att minska de administrativa bördorna.

| 14. | Europaparlamentet noterar att man i samband med utvärderingen av de ekonomiska effekterna på den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen bör anstränga sig ytterligare för att ge en full redogörelse för den metod och de uppgifter som använts för att säkerställa att de resultat som uppnåtts är trovärdiga och jämförbara, fastställa relevanta kopplingar till utvärderingar i efterhand och påtala luckor i de uppgifter som behövs för att göra utvärderingarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att man i samband med utvärderingen av de ekonomiska effekterna på den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen bör anstränga sig ytterligare för att ge en full redogörelse för den metod och de uppgifter som använts för att säkerställa att de resultat som uppnåtts är trovärdiga och jämförbara, fastställa relevanta kopplingar till utvärderingar i efterhand och påtala luckor i de uppgifter som behövs för att göra utvärderingarna.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser på nytt att förfarandena ska innebära att parlamentet involveras på lämpligt sätt i den ekonomiska styrcykeln vilket banar väg för att parlamentet och rådet antar andra åtgärder som krävs för att stärka styrningen av den inre marknaden, särskilt åtgärder för att ta itu med andra områden där unionens rättsliga ramar har upprättats i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 294 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser på nytt att förfarandena ska innebära att parlamentet involveras på lämpligt sätt i den ekonomiska styrcykeln vilket banar väg för att parlamentet och rådet antar andra åtgärder som krävs för att stärka styrningen av den inre marknaden, särskilt åtgärder för att ta itu med andra områden där unionens rättsliga ramar har upprättats i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 294 i EUF-fördraget.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att de landsspecifika rekommendationerna inte i tillräcklig grad har anpassats till Europa 2020-målen. Parlamentet efterlyser därmed mer resoluta insatser för att styra och samordna nationell politik och EU-politik liksom en fortsättning på de specifika och nödvändiga åtgärderna för att stärka den inre marknaden och utnyttja dess potential för att främja en tillväxt och en konkurrenskraft som är intelligent, hållbar och inkluderande och för att skapa sysselsättning, särskilt för unga. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att de landsspecifika rekommendationerna inte i tillräcklig grad har anpassats till Europa 2020-målen. Parlamentet efterlyser därmed mer resoluta insatser för att styra och samordna nationell politik och EU-politik liksom en fortsättning på de specifika och nödvändiga åtgärderna för att stärka den inre marknaden och utnyttja dess potential för att främja en tillväxt och en konkurrenskraft som är intelligent, hållbar och inkluderande och för att skapa sysselsättning, särskilt för unga.

| 17. | Europaparlamentet anser att de nationella parlamentens egenansvar för de landsspecifika rekommendationerna måste stärkas. Medlemsstaterna uppmanas att föreskriva en möjlighet för kommissionen att lägga fram de landsspecifika rekommendationerna i de nationella parlamenten innan de antas av rådet. Medlemsstaterna uppmanas vidare att visa mer engagemang för genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna och rigoröst införliva EU-målen i sina egna mål på nationell nivå. Parlamentet anser därför att medlemsstaterna varje år bör rapportera utförligt om genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna på inremarknadsområden. Parlamentet upprepar sin begäran om att kommissionen kvartalsvis avger rapport i parlamentets ansvariga utskott om de åtgärder som vidtagits för att säkra framsteg när det gäller genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna och om de framsteg som hittills uppnåtts. Medlemsstaterna uppmanas att i parlamentets ansvariga utskott redogöra för betydande variationer när det gäller de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att de nationella parlamentens egenansvar för de landsspecifika rekommendationerna måste stärkas. Medlemsstaterna uppmanas att föreskriva en möjlighet för kommissionen att lägga fram de landsspecifika rekommendationerna i de nationella parlamenten innan de antas av rådet. Medlemsstaterna uppmanas vidare att visa mer engagemang för genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna och rigoröst införliva EU-målen i sina egna mål på nationell nivå. Parlamentet anser därför att medlemsstaterna varje år bör rapportera utförligt om genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna på inremarknadsområden. Parlamentet upprepar sin begäran om att kommissionen kvartalsvis avger rapport i parlamentets ansvariga utskott om de åtgärder som vidtagits för att säkra framsteg när det gäller genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna och om de framsteg som hittills uppnåtts. Medlemsstaterna uppmanas att i parlamentets ansvariga utskott redogöra för betydande variationer när det gäller de landsspecifika rekommendationerna.

| 18. | Europaparlamentet stöder att det i de landsspecifika rekommendationerna för 2014 lagts tonvikt på att avlägsna omotiverade restriktioner och hinder för inträde på centrala områden såsom detaljhandel, e-handel och företagstjänster. De berörda medlemsstaterna uppmanas enträget att ytterst noga beakta rekommendationerna och att snarast undanröja dessa hinder för den inre marknadens tillväxt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder att det i de landsspecifika rekommendationerna för 2014 lagts tonvikt på att avlägsna omotiverade restriktioner och hinder för inträde på centrala områden såsom detaljhandel, e-handel och företagstjänster. De berörda medlemsstaterna uppmanas enträget att ytterst noga beakta rekommendationerna och att snarast undanröja dessa hinder för den inre marknadens tillväxt.

| 19. | Europaparlamentet begär att de kommande landsspecifika rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen på ett mycket kraftfullare och mer konsekvent sätt än tidigare ska spegla resultaten i rapporten om den inre marknadens integration. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär att de kommande landsspecifika rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen på ett mycket kraftfullare och mer konsekvent sätt än tidigare ska spegla resultaten i rapporten om den inre marknadens integration.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte betraktat främjandet av den inre marknaden som en prioritering inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Kommissionen uppmanas att göra styrningen av den inre marknaden, särskilt när det gäller åtgärder som fokuserar på arbetstillfällen, tillväxt och konkurrenskraft, en central del av alla senare faser av processen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet påminner kommissionen om att en verklig inre marknad på dessa områden märkbart skulle öka den ekonomiska tillväxten och skapa nya arbetstillfällen i EU. Parlamentet begär att man tar vara på det tillfälle som skapats genom denna nya ram och att potentialen i de centrala tillväxtområdena och de åtgärder som ingår i den första och den andra inremarknadsakten utvecklas fullt ut, med beaktande av behovet av att beakta medborgarnas bekymmer och förväntningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte betraktat främjandet av den inre marknaden som en prioritering inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Kommissionen uppmanas att göra styrningen av den inre marknaden, särskilt när det gäller åtgärder som fokuserar på arbetstillfällen, tillväxt och konkurrenskraft, en central del av alla senare faser av processen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet påminner kommissionen om att en verklig inre marknad på dessa områden märkbart skulle öka den ekonomiska tillväxten och skapa nya arbetstillfällen i EU. Parlamentet begär att man tar vara på det tillfälle som skapats genom denna nya ram och att potentialen i de centrala tillväxtområdena och de åtgärder som ingår i den första och den andra inremarknadsakten utvecklas fullt ut, med beaktande av behovet av att beakta medborgarnas bekymmer och förväntningar.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett mer integrerat tillvägagångssätt från EU, medlemsstaterna, regionerna, kommuner, arbetsmarknadens parter och olika intressenter i genomförandet och utvecklingen av politiken för att främja den sociala marknadsekonomin. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det behövs ett mer integrerat tillvägagångssätt från EU, medlemsstaterna, regionerna, kommuner, arbetsmarknadens parter och olika intressenter i genomförandet och utvecklingen av politiken för att främja den sociala marknadsekonomin.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att säkerställa ett fullständigt genomförande av EU-medlen under perioden 2007–2013. Parlamentet noterar de möjligheter som medlemsstater och regionerna har för att styra sin politik och sina investeringar under perioden 2014–2020 i riktning mot sektorer där mer tillväxt och arbetstillfällen genereras, särskilt för unga, såsom den digitala inre marknaden, energi, tjänster och den gröna ekonomin, samtidigt som man också investerar i forskning, utveckling och innovation på verklig och kvalitetsinriktad grund så att tillgång till nätverksinfrastruktur för alla medborgare säkerställs. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att säkerställa ett fullständigt genomförande av EU-medlen under perioden 2007–2013. Parlamentet noterar de möjligheter som medlemsstater och regionerna har för att styra sin politik och sina investeringar under perioden 2014–2020 i riktning mot sektorer där mer tillväxt och arbetstillfällen genereras, särskilt för unga, såsom den digitala inre marknaden, energi, tjänster och den gröna ekonomin, samtidigt som man också investerar i forskning, utveckling och innovation på verklig och kvalitetsinriktad grund så att tillgång till nätverksinfrastruktur för alla medborgare säkerställs.

II.   
  Den outnyttjade potentialen i den inre marknaden på vissa centrala tillväxtområden

| 23. | Europaparlamentet påminner om att den inre marknaden är en viktig drivkraft för tillväxt och sysselsättning och att vi inte klarar oss utan den om vi ska kunna uppnå målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet noterar dock att denna potential fortfarande är outnyttjad i många avseenden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att den inre marknaden är en viktig drivkraft för tillväxt och sysselsättning och att vi inte klarar oss utan den om vi ska kunna uppnå målen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet noterar dock att denna potential fortfarande är outnyttjad i många avseenden.

| 24. | Europaparlamentet påminner om följande tre prioriteringar i Europa 2020-strategin:






  — | Utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. |
| --- | --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om följande tre prioriteringar i Europa 2020-strategin:

—

Utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation.

| — | Främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. |
| --- | --- |

—

Främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi.

| — | Stimulera en ekonomi med hög sysselsättning som gör det möjligt att uppnå en hög social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

—

Stimulera en ekonomi med hög sysselsättning som gör det möjligt att uppnå en hög social och territoriell sammanhållning.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya strategi i den årliga tillväxtöversikten för 2015 som ger en samordnad stimulans till investeringar i EU i syfte att öka den inhemska efterfrågan och främja en mer konkurrenskraftig ekonomi. Parlamentet är av den fasta övertygelsen att för att bli så ambitiös som möjligt måste prioritet ges till investeringar som främjar den digitala ekonomin och skapandet av en mer konkurrenskraftig inre marknad i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya strategi i den årliga tillväxtöversikten för 2015 som ger en samordnad stimulans till investeringar i EU i syfte att öka den inhemska efterfrågan och främja en mer konkurrenskraftig ekonomi. Parlamentet är av den fasta övertygelsen att för att bli så ambitiös som möjligt måste prioritet ges till investeringar som främjar den digitala ekonomin och skapandet av en mer konkurrenskraftig inre marknad i samarbete med medlemsstaterna.

| 26. | Europaparlamentet är mycket oroat över de fallande nivåerna på privata investeringar i Europa, bristen på förtroende hos privata investerare vilket leder till en ovilja att investera, särskilt som en konsekvens av uteblivna strukturreformer och avsaknaden av en tillväxtinriktad EU-strategi samt de bestående hindren på den inre marknaden för tillväxt på områden såsom e-handel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt stödja investeringsplanen och att bidra till Europeiska fonden för strategiska investeringar genom att komplettera de belopp som tillhandahålls genom EU-budgeten och av EIB i syfte att vägleda och uppmuntra investeringar från den privata sektorn. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är mycket oroat över de fallande nivåerna på privata investeringar i Europa, bristen på förtroende hos privata investerare vilket leder till en ovilja att investera, särskilt som en konsekvens av uteblivna strukturreformer och avsaknaden av en tillväxtinriktad EU-strategi samt de bestående hindren på den inre marknaden för tillväxt på områden såsom e-handel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt stödja investeringsplanen och att bidra till Europeiska fonden för strategiska investeringar genom att komplettera de belopp som tillhandahålls genom EU-budgeten och av EIB i syfte att vägleda och uppmuntra investeringar från den privata sektorn.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, regionerna och alla berörda intressenter att fokusera på den reala ekonomin samtidigt som man utformar och utvecklar investeringsstrategier som i sin tur kommer att attrahera privata investeringar. Parlamentet efterlyser dessutom investeringar i utbildning av såväl personer och företag för den digitala tidsåldern, inbegripet i den senast tekniken för energisektorn, vilket skapar hävstångseffekter, säkerställer ett globalt digitalt nätverk, stöder utbildning och FoU av hög kvalitet och innebär ordentliga framsteg för att uppnå en inre marknad inom transportsektorn, vilket gör det möjligt för oss att konkurrera på jämbördig fot med stora världsmakter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, regionerna och alla berörda intressenter att fokusera på den reala ekonomin samtidigt som man utformar och utvecklar investeringsstrategier som i sin tur kommer att attrahera privata investeringar. Parlamentet efterlyser dessutom investeringar i utbildning av såväl personer och företag för den digitala tidsåldern, inbegripet i den senast tekniken för energisektorn, vilket skapar hävstångseffekter, säkerställer ett globalt digitalt nätverk, stöder utbildning och FoU av hög kvalitet och innebär ordentliga framsteg för att uppnå en inre marknad inom transportsektorn, vilket gör det möjligt för oss att konkurrera på jämbördig fot med stora världsmakter.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra regelverket för små och medelstora företag, med tanke på dess förmåga att skapa arbetstillfällen. Parlamentet begär att möjligheterna i Cosme-programmet ska maximeras, inte bara för att främja entreprenörskap i Europa utan också för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering och tillträde till både europeiska och globala marknader. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra regelverket för små och medelstora företag, med tanke på dess förmåga att skapa arbetstillfällen. Parlamentet begär att möjligheterna i Cosme-programmet ska maximeras, inte bara för att främja entreprenörskap i Europa utan också för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering och tillträde till både europeiska och globala marknader.

| 29. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att koppla investeringarna till innovation och entreprenörskap och på så sätt maximera möjligheterna som den digitala ekonomin och det digitala samhället ger och utveckla en intelligent europeisk industripolitik. Dessa investeringar bör särskilt beakta de små och medelstora företagen som är de som har störst svårigheter att få tillgång till investeringar, och bör omfatta konkreta åtgärder för att stödja nystartade företag och socialt entreprenörskap och innovation såsom en källa till framtidsjobb för unga. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att koppla investeringarna till innovation och entreprenörskap och på så sätt maximera möjligheterna som den digitala ekonomin och det digitala samhället ger och utveckla en intelligent europeisk industripolitik. Dessa investeringar bör särskilt beakta de små och medelstora företagen som är de som har störst svårigheter att få tillgång till investeringar, och bör omfatta konkreta åtgärder för att stödja nystartade företag och socialt entreprenörskap och innovation såsom en källa till framtidsjobb för unga.

| 30. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att med praktiska åtgärder blåsa nytt liv i entreprenörsandan i Europa, vilket innebär att säkerställa enkel tillgång till krediter för små och medelstora företag, särskilt för dem som är kopplade till de centrala sektorerna. Parlamentet begär också att det främjas finansieringsformer som utgör alternativ till bankfinansiering. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att med praktiska åtgärder blåsa nytt liv i entreprenörsandan i Europa, vilket innebär att säkerställa enkel tillgång till krediter för små och medelstora företag, särskilt för dem som är kopplade till de centrala sektorerna. Parlamentet begär också att det främjas finansieringsformer som utgör alternativ till bankfinansiering.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer resolut inrikta sina ekonomier på innovation och tillväxt, eftersom detta kommer att förbereda oss på framtidens uppgifter och krav i den digitala eran. Detta kommer också göra våra företag mer innovativa och snabbfotade på den globala marknaden, särskilt med en total integration av informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer resolut inrikta sina ekonomier på innovation och tillväxt, eftersom detta kommer att förbereda oss på framtidens uppgifter och krav i den digitala eran. Detta kommer också göra våra företag mer innovativa och snabbfotade på den globala marknaden, särskilt med en total integration av informations- och kommunikationsteknik.

Den digitala inre marknaden

| 32. | Europaparlamentet betonar, såsom påpekas i den årliga tillväxtöversikten för 2015, att framstegen för den digitala inre marknaden är avgörande för att stimulera tillväxten, skapa kvalitetsjobb, få den europeiska ekonomin konkurrenskraftig globalt och skapa fördelar för både företag och konsumenter. Kommissionen uppmanas därför att utarbeta en ambitiös europeisk handlingsplan 2016–2020 för e-förvaltning så att Europa 2020-målen kan fortsätta att stödjas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar, såsom påpekas i den årliga tillväxtöversikten för 2015, att framstegen för den digitala inre marknaden är avgörande för att stimulera tillväxten, skapa kvalitetsjobb, få den europeiska ekonomin konkurrenskraftig globalt och skapa fördelar för både företag och konsumenter. Kommissionen uppmanas därför att utarbeta en ambitiös europeisk handlingsplan 2016–2020 för e-förvaltning så att Europa 2020-målen kan fortsätta att stödjas.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att investeringar i bland annat bredbandsnät är viktiga för att uppnå prioriterade mål inom det centrala område som utgörs av den digitala marknaden. Parlamentet rekommenderar att en betydande andel av den framtida investeringsplanen på 315 miljarder euro avsätts för riktade och strategiska investeringar i den digitala sektorn. Parlamentet betonar att sammanlänkade faktorer som hög internetpenetration och avancerade färdigheter hos befolkningen och företagen att utnyttja IKT är avgörande för att fullborda en verklig digital inre marknad. EU och medlemsstaterna uppmanas att prioritera investeringar i digital nätinfrastruktur och digital utbildning av sina företag och medborgare. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att investeringar i bland annat bredbandsnät är viktiga för att uppnå prioriterade mål inom det centrala område som utgörs av den digitala marknaden. Parlamentet rekommenderar att en betydande andel av den framtida investeringsplanen på 315 miljarder euro avsätts för riktade och strategiska investeringar i den digitala sektorn. Parlamentet betonar att sammanlänkade faktorer som hög internetpenetration och avancerade färdigheter hos befolkningen och företagen att utnyttja IKT är avgörande för att fullborda en verklig digital inre marknad. EU och medlemsstaterna uppmanas att prioritera investeringar i digital nätinfrastruktur och digital utbildning av sina företag och medborgare.

| 34. | Europaparlamentet anser att fragmenteringen och avsaknaden av rättssäkerhet är de främsta bekymren på området och att inkonsekvent tillämpning av gällande EU-bestämmelser också behöver åtgärdas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att fragmenteringen och avsaknaden av rättssäkerhet är de främsta bekymren på området och att inkonsekvent tillämpning av gällande EU-bestämmelser också behöver åtgärdas.

| 35. | Europaparlamentet noterar att fullbordandet av den digitala inre marknaden skulle kunna skapa en ytterligare BNP-tillväxt på 0,4 % (520 miljarder i 2014 års priser) fram till 2020, och en sysselsättningsökning i storleksordningen 0,1 %, vilket motsvarar 223 000 nya jobb fram till 2020, enligt uppgifterna i studien om kostnaden för icke-Europa. Parlamentet anser att åtgärder mot hinder för e-handel, investeringar i bredbandsinfrastruktur och införandet av ny teknik såsom 4G och 5G är avgörande för utvecklandet av digitala lösningar då de är beroende av snabba och effektiva förbindelser. Parlamentet anser att EU:s allmänna uppgiftsskyddsram och direktivet om nät- och informationssäkerhet är avgörande för att fullborda den digitala inre marknaden till 2015. Parlamentet efterlyser investeringar för att åtgärda den ojämlika tillgången till bredband och 4G-nät i EU. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att fullbordandet av den digitala inre marknaden skulle kunna skapa en ytterligare BNP-tillväxt på 0,4 % (520 miljarder i 2014 års priser) fram till 2020, och en sysselsättningsökning i storleksordningen 0,1 %, vilket motsvarar 223 000 nya jobb fram till 2020, enligt uppgifterna i studien om kostnaden för icke-Europa. Parlamentet anser att åtgärder mot hinder för e-handel, investeringar i bredbandsinfrastruktur och införandet av ny teknik såsom 4G och 5G är avgörande för utvecklandet av digitala lösningar då de är beroende av snabba och effektiva förbindelser. Parlamentet anser att EU:s allmänna uppgiftsskyddsram och direktivet om nät- och informationssäkerhet är avgörande för att fullborda den digitala inre marknaden till 2015. Parlamentet efterlyser investeringar för att åtgärda den ojämlika tillgången till bredband och 4G-nät i EU.

| 36. | Europaparlamentet betonar att det finns en korrelation mellan en stor onlinehandel och en ökning av BNP per capita och kräver därför framsteg mot en verklig gränsöverskridande e-handel och molnbaserade datatjänster. Det är avgörande att fragmenteringen i 28 digitala marknader upphör, att universell tillgång till nätet garanteras och att nätsäkerhet och konsumentförtroende görs till hörnstenar i den digitala inre marknaden eftersom det utan förtroende inte kan finnas någon onlinemarknad. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att det finns en korrelation mellan en stor onlinehandel och en ökning av BNP per capita och kräver därför framsteg mot en verklig gränsöverskridande e-handel och molnbaserade datatjänster. Det är avgörande att fragmenteringen i 28 digitala marknader upphör, att universell tillgång till nätet garanteras och att nätsäkerhet och konsumentförtroende görs till hörnstenar i den digitala inre marknaden eftersom det utan förtroende inte kan finnas någon onlinemarknad.

| 37. | Europaparlamentet betonar att enligt rapporten om kostnaden för icke-Europa skulle framsteg för e-förvaltning kunna generera besparingar på 100 miljarder euro per år. Parlamentet begär att medlemsstaternas insatser ska förstärkas och fokuseras på moderniseringen av deras offentliga förvaltningar så att medborgarna och företagen kan genomföra allt fler förfaranden på elektronisk väg när de utnyttjar sina rättigheter på den inre marknaden, särskilt på gränsöverskridande nivå. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att enligt rapporten om kostnaden för icke-Europa skulle framsteg för e-förvaltning kunna generera besparingar på 100 miljarder euro per år. Parlamentet begär att medlemsstaternas insatser ska förstärkas och fokuseras på moderniseringen av deras offentliga förvaltningar så att medborgarna och företagen kan genomföra allt fler förfaranden på elektronisk väg när de utnyttjar sina rättigheter på den inre marknaden, särskilt på gränsöverskridande nivå.

| 38. | Europaparlamentet betonar att EU:s inremarknadsregler behöver fungera i den digitala eran, och att detta innebär införande av inremarknadsregler för online-betalningar, utvecklande av säkra Europaomfattande e-lösningar (t.ex. e-fakturering och digitala signaturer), reformering av immateriella rättigheter och vid behov klarläggande av momskraven, i syfte att skapa förtroende för e-handel, förbättra kvaliteten på information som europeiska konsumenter får om sin rättigheter och säkerställa att samma skyddsnivå gäller för konsumenter online som de är vana vid på sina traditionella marknader. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att EU:s inremarknadsregler behöver fungera i den digitala eran, och att detta innebär införande av inremarknadsregler för online-betalningar, utvecklande av säkra Europaomfattande e-lösningar (t.ex. e-fakturering och digitala signaturer), reformering av immateriella rättigheter och vid behov klarläggande av momskraven, i syfte att skapa förtroende för e-handel, förbättra kvaliteten på information som europeiska konsumenter får om sin rättigheter och säkerställa att samma skyddsnivå gäller för konsumenter online som de är vana vid på sina traditionella marknader.

| 39. | Europaparlamentet betonar att översynen av de senaste ramarna för den ekonomiska styrningen är ett utmärkt tillfälle för att uppmana medlemsstaterna att intensifiera sina ansträngningar mot den digitala inre marknaden som inte bara innebär mer tillväxt och arbetstillfällen, särskilt inom små och medelstora företag och bland unga, utan också en framtidsinriktad och modern europeisk union. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att översynen av de senaste ramarna för den ekonomiska styrningen är ett utmärkt tillfälle för att uppmana medlemsstaterna att intensifiera sina ansträngningar mot den digitala inre marknaden som inte bara innebär mer tillväxt och arbetstillfällen, särskilt inom små och medelstora företag och bland unga, utan också en framtidsinriktad och modern europeisk union.

| 40. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna måste öka insatserna för att modernisera sina offentliga förvaltningar genom att tillhandahålla mer och bättre tillgängliga digitala tjänster till medborgarna och företagen, vilket skulle minska kostnaderna och öka effektiviteten samt genom att underlätta samarbete och genomföra samverkansramar för offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna måste öka insatserna för att modernisera sina offentliga förvaltningar genom att tillhandahålla mer och bättre tillgängliga digitala tjänster till medborgarna och företagen, vilket skulle minska kostnaderna och öka effektiviteten samt genom att underlätta samarbete och genomföra samverkansramar för offentliga förvaltningar.

| 41. | Europaparlamentet insisterar på vikten av elektronisk identifiering och betrodda tjänster för att öka omfattningen och kvaliteten på den elektroniska handeln i ett tillväxtperspektiv. Parlamentet begär därför att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att före den 1 juli 2016 tillämpa förordningen om elektroniska transaktioner på den inre marknaden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet insisterar på vikten av elektronisk identifiering och betrodda tjänster för att öka omfattningen och kvaliteten på den elektroniska handeln i ett tillväxtperspektiv. Parlamentet begär därför att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att före den 1 juli 2016 tillämpa förordningen om elektroniska transaktioner på den inre marknaden.

| 42. | Europaparlamentet anser att förbättrade digitala färdigheter inom unionen är en absolut prioritet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att förbättrade digitala färdigheter inom unionen är en absolut prioritet.

Fri rörlighet för varor

| 43. | Europaparlamentet anser att den fria rörligheten för varor, kapital, tjänster och personer fortfarande har en outnyttjad potential för både allmänheten och företag när det gäller effektivitet, tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att den fria rörligheten för varor, kapital, tjänster och personer fortfarande har en outnyttjad potential för både allmänheten och företag när det gäller effektivitet, tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för omfattande handels- och investeringsavtal som skulle bidra till att skapa jobb för europeiska arbetstagare, direkt gynna europeiska konsumenter och öppna upp nya möjligheter för EU-företag, särskilt små och medelstora företag, där respekt för EU:s sociala, miljömässiga och konsumentinriktade standarder är nyckeln till att skapa tillväxtmöjligheter. Europaparlamentet måste göras nära delaktigt i förhandlingarna om inremarknadsregelverket och varje ändring av existerande lagstiftning och varje införande av ny lagstiftning måste respektera parlamentets roll som medlagstiftare fullt ut. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för omfattande handels- och investeringsavtal som skulle bidra till att skapa jobb för europeiska arbetstagare, direkt gynna europeiska konsumenter och öppna upp nya möjligheter för EU-företag, särskilt små och medelstora företag, där respekt för EU:s sociala, miljömässiga och konsumentinriktade standarder är nyckeln till att skapa tillväxtmöjligheter. Europaparlamentet måste göras nära delaktigt i förhandlingarna om inremarknadsregelverket och varje ändring av existerande lagstiftning och varje införande av ny lagstiftning måste respektera parlamentets roll som medlagstiftare fullt ut.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka värdekedjan i gränsöverskridande produktion såsom en central faktor för att främja konkurrenskraft och tillväxt, skapa sysselsättning och minska existerande handelshinder i sektorer som är relativt stora men som inte är tillräckligt integrerade för att maximera de fördelar som den inre marknaden erbjuder. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka värdekedjan i gränsöverskridande produktion såsom en central faktor för att främja konkurrenskraft och tillväxt, skapa sysselsättning och minska existerande handelshinder i sektorer som är relativt stora men som inte är tillräckligt integrerade för att maximera de fördelar som den inre marknaden erbjuder.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser utökad övervakning av hindren mot varors rörlighet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet efterlyser utökad övervakning av hindren mot varors rörlighet på den inre marknaden.

Tjänster

| 47. | Europaparlamentet betonar det i Europa 2020-strategin bör inkluderas specifika politikåtgärder som syftar till åtgärda barriärer på de områden av tjänstesektorn som omfattas av tjänstedirektivet och för finansiella tjänster, till exempel genom att lägga större tonvikt vid att fördjupa den inre marknaden. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar det i Europa 2020-strategin bör inkluderas specifika politikåtgärder som syftar till åtgärda barriärer på de områden av tjänstesektorn som omfattas av tjänstedirektivet och för finansiella tjänster, till exempel genom att lägga större tonvikt vid att fördjupa den inre marknaden.

| 48. | Europaparlamentet understryker att det finns en betydande outnyttjad tillväxtpotential i servicesektorn, vilket framgår tydligt av uppskattningarna i rapporten om kostnaden för icke-Europa där de potentiella vinsterna anges vara mellan 337 och 637 miljarder euro. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att det finns en betydande outnyttjad tillväxtpotential i servicesektorn, vilket framgår tydligt av uppskattningarna i rapporten om kostnaden för icke-Europa där de potentiella vinsterna anges vara mellan 337 och 637 miljarder euro.

| 49. | Europaparlamentet anser att eftersom tjänstesektorn är ett av de områden med störst tillväxtpotential i EU är nödvändigt att stärka åtgärderna för att höja konkurrensen i sektorn, inbegripet i detaljhandeln, och förenkla lagstiftningen för företag, särskilt små och medelstora företag. Parlamentet betonar hur viktigt det är att garantera att alla konsumenter, familjer och företag har universell tillgång till offentliga tjänster. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att eftersom tjänstesektorn är ett av de områden med störst tillväxtpotential i EU är nödvändigt att stärka åtgärderna för att höja konkurrensen i sektorn, inbegripet i detaljhandeln, och förenkla lagstiftningen för företag, särskilt små och medelstora företag. Parlamentet betonar hur viktigt det är att garantera att alla konsumenter, familjer och företag har universell tillgång till offentliga tjänster.

| 50. | Europaparlamentet anser att konsumentskydd, valfrihet och konkurrens för finansiella tjänster bör stärkas, med särskilt tonvikt på de olika behoven hos konsumenterna, särskilt de mest sårbara. Parlamentet anser att konsumenternas färdigheter när det gäller finansiell medvetenhet bör höjas, med tanke på den betydande förvirring som kan uppstå kring finansiella produkter och de problem som detta kan orsaka enskilda konsumenter och den inre marknaden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att konsumentskydd, valfrihet och konkurrens för finansiella tjänster bör stärkas, med särskilt tonvikt på de olika behoven hos konsumenterna, särskilt de mest sårbara. Parlamentet anser att konsumenternas färdigheter när det gäller finansiell medvetenhet bör höjas, med tanke på den betydande förvirring som kan uppstå kring finansiella produkter och de problem som detta kan orsaka enskilda konsumenter och den inre marknaden.

| 51. | Europaparlamentet betonar åter igen behovet av ytterligare insatser för att bekämpa bedrägerier och skatteflykt och skatteundandragande och efterlyser därför mer fokus på god skattestyrning i både den privata och den offentliga sektorn i EU. Enligt rapporten om kostnaden för icke-Europa skulle det kunna ge 9 miljarder euro per år om åtgärder vidtogs såsom standardisering av elektroniska fakturor och samordning av gränsöverskridande skattesystem. Parlamentet välkomnar att kommissionens ordförande har aviserat ett automatiskt informationsutbyte när det gäller nationella skattebeslut. Parlamentet betonar behovet av att stärka och förbättra en skattesamordning som undviker illojal konkurrens och marknadssnedvridningar och som garanterar lika möjligheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar åter igen behovet av ytterligare insatser för att bekämpa bedrägerier och skatteflykt och skatteundandragande och efterlyser därför mer fokus på god skattestyrning i både den privata och den offentliga sektorn i EU. Enligt rapporten om kostnaden för icke-Europa skulle det kunna ge 9 miljarder euro per år om åtgärder vidtogs såsom standardisering av elektroniska fakturor och samordning av gränsöverskridande skattesystem. Parlamentet välkomnar att kommissionens ordförande har aviserat ett automatiskt informationsutbyte när det gäller nationella skattebeslut. Parlamentet betonar behovet av att stärka och förbättra en skattesamordning som undviker illojal konkurrens och marknadssnedvridningar och som garanterar lika möjligheter på den inre marknaden.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande i dess rapport om den årliga tillväxtöversikten för 2015: ”Att ta itu med skattebrott och skatteflykt är nödvändigt för att göra skattesystemet rättvist, och medlemsstaterna kan ta ut den skatt de har rätt till.” |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande i dess rapport om den årliga tillväxtöversikten för 2015: ”Att ta itu med skattebrott och skatteflykt är nödvändigt för att göra skattesystemet rättvist, och medlemsstaterna kan ta ut den skatt de har rätt till.”

| 53. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att den övergripande nivån på investeringar i forskning och utveckling bör öka för att stimulera innovation och betonar att det råder stora skillnader i dessa investeringar mellan medlemsstaterna. Parlamentet påminner kommissionen om behovet av att skapa en verklig inre marknad för kunskap, forskning och innovationer och att det europeiska forskningsområdet ska fullbordas. För närvarande används 85 % av de medel som är avsatta för innovation uteslutande på nationell nivå, utan gränsöverskridande samarbete, vilket gör det omöjligt att utnyttja det europeiska mervärdet fullt ut. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att den övergripande nivån på investeringar i forskning och utveckling bör öka för att stimulera innovation och betonar att det råder stora skillnader i dessa investeringar mellan medlemsstaterna. Parlamentet påminner kommissionen om behovet av att skapa en verklig inre marknad för kunskap, forskning och innovationer och att det europeiska forskningsområdet ska fullbordas. För närvarande används 85 % av de medel som är avsatta för innovation uteslutande på nationell nivå, utan gränsöverskridande samarbete, vilket gör det omöjligt att utnyttja det europeiska mervärdet fullt ut.

Offentlig upphandling och koncessioner

| 54. | Europaparlamentet välkomnar att direktiven om offentlig upphandling och om tilldelning av koncessioner antogs 2014, vilket har moderniserat den offentliga upphandlingen i EU och främjat hållbarheten i offentliga kontrakt. Parlamentet betonar det mervärde som direktivet om tilldelning av koncessioner medfört, särskilt när det gäller att förenkla förfarandena och göra dem mer transparenta och ge mer möjligheter till små och medelstora företag, vilket därmed gör det möjligt att övervinna problemen med dessa kontrakt, garantera rättssäkerhet, flexibilitet och transparens och stödja utvecklandet av ekonomisk infrastruktur och offentliga tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar att direktiven om offentlig upphandling och om tilldelning av koncessioner antogs 2014, vilket har moderniserat den offentliga upphandlingen i EU och främjat hållbarheten i offentliga kontrakt. Parlamentet betonar det mervärde som direktivet om tilldelning av koncessioner medfört, särskilt när det gäller att förenkla förfarandena och göra dem mer transparenta och ge mer möjligheter till små och medelstora företag, vilket därmed gör det möjligt att övervinna problemen med dessa kontrakt, garantera rättssäkerhet, flexibilitet och transparens och stödja utvecklandet av ekonomisk infrastruktur och offentliga tjänster av hög kvalitet.

| 55. | Europaparlamentet betonar att det för att höja kvaliteten, effektiviteten och transparensen i de offentliga investeringarna och utgifterna är nödvändigt att fullständigt och snabbt tillämpa EU-lagstiftningen när det gäller offentlig upphandling och koncessioner. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att det för att höja kvaliteten, effektiviteten och transparensen i de offentliga investeringarna och utgifterna är nödvändigt att fullständigt och snabbt tillämpa EU-lagstiftningen när det gäller offentlig upphandling och koncessioner.

| 56. | Europaparlamentet anser att det krävs ett korrekt och punktligt införlivande av lagstiftningen om offentlig upphandling och koncessioner. Parlamentet framhåller betydelsen av offentlig upphandling och värdet av innovationspartnerskap som en viktig drivkraft för smart, hållbar och inkluderande tillväxt, framför allt för små och medelstora företag, som behöver stödjas genom konkreta åtgärder som främjar konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att det krävs ett korrekt och punktligt införlivande av lagstiftningen om offentlig upphandling och koncessioner. Parlamentet framhåller betydelsen av offentlig upphandling och värdet av innovationspartnerskap som en viktig drivkraft för smart, hållbar och inkluderande tillväxt, framför allt för små och medelstora företag, som behöver stödjas genom konkreta åtgärder som främjar konkurrenskraft och innovation.

Konsumentlagstiftningen

| 57. | Europaparlamentet anser det beklagligt att det fragmenterade genomförandet av EU:s konsumentskyddslagstiftning i medlemsstaterna leder till skillnader i skyddet av konsumenterna och också skillnader i hur kraftfulla efterlevnadsåtgärderna är och när de vidtas. Parlamentet anser att detta begränsar lagstiftningsåtgärders konsekvens och samstämdhet i samma sektorer eller mellan olika försäljningskanaler. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser det beklagligt att det fragmenterade genomförandet av EU:s konsumentskyddslagstiftning i medlemsstaterna leder till skillnader i skyddet av konsumenterna och också skillnader i hur kraftfulla efterlevnadsåtgärderna är och när de vidtas. Parlamentet anser att detta begränsar lagstiftningsåtgärders konsekvens och samstämdhet i samma sektorer eller mellan olika försäljningskanaler.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att sådana regler som konsumenträttighetsdirektivet och bestämmelserna om alternativ tvistlösning och tvistlösning online skyndsamt genomförs och efterlevs, samtidigt som det säkerställs att de administrativa bördorna minskas. Parlamentet begär också att konsumenterna vid gränsöverskridande försäljning ges ett adekvat skydd som liknar det på traditionella marknader och att deras uppgifter skyddas bättre i den digitala eran, eftersom detta kommer att bidra till att höja konsumenternas förtroende för onlineköp, Parlamentet påminner om hur viktigt det är att konsumenternas rättigheter online faktiskt tillämpas och av att det finns överkomliga och effektiva prövningsmöjligheter vid tvister. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att sådana regler som konsumenträttighetsdirektivet och bestämmelserna om alternativ tvistlösning och tvistlösning online skyndsamt genomförs och efterlevs, samtidigt som det säkerställs att de administrativa bördorna minskas. Parlamentet begär också att konsumenterna vid gränsöverskridande försäljning ges ett adekvat skydd som liknar det på traditionella marknader och att deras uppgifter skyddas bättre i den digitala eran, eftersom detta kommer att bidra till att höja konsumenternas förtroende för onlineköp, Parlamentet påminner om hur viktigt det är att konsumenternas rättigheter online faktiskt tillämpas och av att det finns överkomliga och effektiva prövningsmöjligheter vid tvister.

| 59. | Europaparlamentet begär att åtgärder vidtas för att uppmuntra hållbar konsumtion, särskilt hur länge produkter kan användas, och att bekämpa metoder som syftar till att avsiktligt förkorta denna tid. Parlamentet hoppas i detta sammanhang att kommissionen upprättar en enhetlig handlingsplan. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet begär att åtgärder vidtas för att uppmuntra hållbar konsumtion, särskilt hur länge produkter kan användas, och att bekämpa metoder som syftar till att avsiktligt förkorta denna tid. Parlamentet hoppas i detta sammanhang att kommissionen upprättar en enhetlig handlingsplan.

| 60. | Europaparlamentet understryker att direktivet om konsumenträttigheter utgjorde ett viktigt steg framåt i fråga om att öka rättssäkerheten i online-transaktioner för konsumenter och företag, och att detta idag utgör det huvudsakliga instrumentet för konsumentskydd vad gäller onlinetjänster. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att direktivet om konsumenträttigheter utgjorde ett viktigt steg framåt i fråga om att öka rättssäkerheten i online-transaktioner för konsumenter och företag, och att detta idag utgör det huvudsakliga instrumentet för konsumentskydd vad gäller onlinetjänster.

| 61. | Europaparlamentet noterar att ytterligare vinster kan uppnås genom förbättringar av den inre marknadens funktionssätt, till exempel genom att införa systemet för tvistlösning online vid konsumenttvister, genom vilket besparingar på omkring 22 miljarder euro skulle kunna göras. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar att ytterligare vinster kan uppnås genom förbättringar av den inre marknadens funktionssätt, till exempel genom att införa systemet för tvistlösning online vid konsumenttvister, genom vilket besparingar på omkring 22 miljarder euro skulle kunna göras.

Energi

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en fungerande inre energimarknad med icke-diskriminerande marknadstillträde och en hög konsumentskyddsnivå liksom lämpliga nivåer på sammanlänkningskapacitet och systemens tillräcklighet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en fungerande inre energimarknad med icke-diskriminerande marknadstillträde och en hög konsumentskyddsnivå liksom lämpliga nivåer på sammanlänkningskapacitet och systemens tillräcklighet.

| 63. | Europaparlamentet betonar åter igen behovet av att öka Europas energitrygghet genom diversifiering av källorna och kanalerna för energin och betonar behovet av att med högsta prioritet fullborda den inre energimarknaden och sätta punkt för energiöarnas isolering inom unionen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar åter igen behovet av att öka Europas energitrygghet genom diversifiering av källorna och kanalerna för energin och betonar behovet av att med högsta prioritet fullborda den inre energimarknaden och sätta punkt för energiöarnas isolering inom unionen.

| 64. | Europaparlamentet anser, för att förbättra fullbordandet av den inre marknaden, integreringen av förnybara energikällor och en tryggad försörjning, att medlemsstaterna brådskande behöver uppnå ett mål på minst 10 procent av sammanlänkningskapacitet för att idealiskt nå en nivå på 30 procent. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser, för att förbättra fullbordandet av den inre marknaden, integreringen av förnybara energikällor och en tryggad försörjning, att medlemsstaterna brådskande behöver uppnå ett mål på minst 10 procent av sammanlänkningskapacitet för att idealiskt nå en nivå på 30 procent.

| 65. | Europaparlamentet anser att liberaliseringen av gas- och elektricitetsmarknaderna är grundläggande för att ge konsumenterna makt och uppmanar kommissionen att sätta konsumenterna i centrum för sin politik för en inre EU-marknad för energi. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att liberaliseringen av gas- och elektricitetsmarknaderna är grundläggande för att ge konsumenterna makt och uppmanar kommissionen att sätta konsumenterna i centrum för sin politik för en inre EU-marknad för energi.

III.   
  Instrument för att bedöma den inre marknadens integration och styrningsverktyg

| 66. | Europaparlamentet konstaterar att resultattavlan för den inre marknaden kan anses vara bästa praxis för övervaka och utvärdera medlemsstaternas efterlevnad av inremarknadsskyldigheterna, eftersom den kan leda till förbättringar och komma-i-fatt-processer bland länderna. Parlamentet betonar dock att denna resultattavla inte innehåller några verktyg för kvalitativ utvärdering. Det är viktigt att förbättra dialogen med och mellan medlemsstaterna för att identifiera och ta itu med det som de upplever som komplicerat med att genomföra inremarknadslagstiftningen. Kommissionen uppmanas här att på medlemsstaternas begäran ge dem bättre stöd när det gäller genomförandet av komplicerad inremarknadslagstiftning. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet konstaterar att resultattavlan för den inre marknaden kan anses vara bästa praxis för övervaka och utvärdera medlemsstaternas efterlevnad av inremarknadsskyldigheterna, eftersom den kan leda till förbättringar och komma-i-fatt-processer bland länderna. Parlamentet betonar dock att denna resultattavla inte innehåller några verktyg för kvalitativ utvärdering. Det är viktigt att förbättra dialogen med och mellan medlemsstaterna för att identifiera och ta itu med det som de upplever som komplicerat med att genomföra inremarknadslagstiftningen. Kommissionen uppmanas här att på medlemsstaternas begäran ge dem bättre stöd när det gäller genomförandet av komplicerad inremarknadslagstiftning.

| 67. | Europaparlamentet noterar, när det gäller regleringsresultaten för den inre marknaden, att det skulle kunna utvecklas en sammansatt indikator för att mäta inremarknadsgapet, dvs. den ytterligare börda som allmänheten och företag får bära i gränsöverskridande verksamheter på grund av bristen på regler som styr den inre marknaden. Parlamentet insisterar på att en sådan indikator bör underlätta framtagandet av slutsatser som skulle kunna utmynna i policyrekommendationer för EU-institutionerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet noterar, när det gäller regleringsresultaten för den inre marknaden, att det skulle kunna utvecklas en sammansatt indikator för att mäta inremarknadsgapet, dvs. den ytterligare börda som allmänheten och företag får bära i gränsöverskridande verksamheter på grund av bristen på regler som styr den inre marknaden. Parlamentet insisterar på att en sådan indikator bör underlätta framtagandet av slutsatser som skulle kunna utmynna i policyrekommendationer för EU-institutionerna och medlemsstaterna.

| 68. | Europaparlamentet noterar resultattavlan för den digitala agendan som ett viktigt redskap för att utvärdera de framsteg som medlemsstaterna gjort på detta område. Parlamentet anser att ett sammansatt index för att mäta inremarknadsgapet bör införlivas i denna resultattavla. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet noterar resultattavlan för den digitala agendan som ett viktigt redskap för att utvärdera de framsteg som medlemsstaterna gjort på detta område. Parlamentet anser att ett sammansatt index för att mäta inremarknadsgapet bör införlivas i denna resultattavla.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att i sin förslagssamling för rättsliga instrument på inremarknadsområdet ta med kravet på att genomföra en systematisk genomgång av de rättsliga instrumentens införlivande, efterlevnad, verkningsfullhet och ändamålsenlighet, inbegripet en metod och olika kriterier för en sådan genomgång. Parlamentet anser att en sådan metod och sådana kriterier skulle möjliggöra en bättre bedömning av huruvida de rättsliga instrumenten införlivas, genomförs och efterlevs korrekt, och också huruvida och i så fall i vilken utsträckning de bidrar till att uppnå sina mål och i vilken mån de är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att i sin förslagssamling för rättsliga instrument på inremarknadsområdet ta med kravet på att genomföra en systematisk genomgång av de rättsliga instrumentens införlivande, efterlevnad, verkningsfullhet och ändamålsenlighet, inbegripet en metod och olika kriterier för en sådan genomgång. Parlamentet anser att en sådan metod och sådana kriterier skulle möjliggöra en bättre bedömning av huruvida de rättsliga instrumenten införlivas, genomförs och efterlevs korrekt, och också huruvida och i så fall i vilken utsträckning de bidrar till att uppnå sina mål och i vilken mån de är ändamålsenliga.

| 70. | Europaparlamentet stöder att det skapas en hållbar inre marknad som grundas på utvecklandet av en inkluderande, resurseffektiv, kunskapsbaserad ekonomi, inbegripet åtgärder för att främja alla sorters innovationer i hållbar teknik, hitta balans mellan konsumenters och företags intressen och förbättra en informell problemlösningsmekanism för den inre marknaden, såsom SOLVIT, samtidigt som man också höjer allmänhetens kunskaper om kontaktpunkter så att de blir mer medvetna om de möjligheter som står till buds för att generera tillväxt och arbetstillfällen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet stöder att det skapas en hållbar inre marknad som grundas på utvecklandet av en inkluderande, resurseffektiv, kunskapsbaserad ekonomi, inbegripet åtgärder för att främja alla sorters innovationer i hållbar teknik, hitta balans mellan konsumenters och företags intressen och förbättra en informell problemlösningsmekanism för den inre marknaden, såsom SOLVIT, samtidigt som man också höjer allmänhetens kunskaper om kontaktpunkter så att de blir mer medvetna om de möjligheter som står till buds för att generera tillväxt och arbetstillfällen på den inre marknaden.

| 71. | Europaparlamentet konstaterar att användningen av portalerna Ditt Europa och Ditt Europa – Rådgivning ständigt ökar och att dessa bör kunna tillhandahålla den information som är nödvändig när en person lever, arbetar eller studerar i olika EU-länder eller flyttar från ett EU-land till ett annat. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet konstaterar att användningen av portalerna Ditt Europa och Ditt Europa – Rådgivning ständigt ökar och att dessa bör kunna tillhandahålla den information som är nödvändig när en person lever, arbetar eller studerar i olika EU-länder eller flyttar från ett EU-land till ett annat.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar att det genomsnittliga införlivandeunderskottet i medlemsstaterna har minskat till under den gräns på 1 procent som satts av Europeiska rådet och nu nått 0,6 procent, vilket är det bästa resultat som någonsin uppnåtts sedan resultattavlan för den inre marknaden skapades. Parlamentet betonar att principen om nolltolerans för införlivandet av EU-regler bör vara en grundsats för medlemsstaterna och EU. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar att det genomsnittliga införlivandeunderskottet i medlemsstaterna har minskat till under den gräns på 1 procent som satts av Europeiska rådet och nu nått 0,6 procent, vilket är det bästa resultat som någonsin uppnåtts sedan resultattavlan för den inre marknaden skapades. Parlamentet betonar att principen om nolltolerans för införlivandet av EU-regler bör vara en grundsats för medlemsstaterna och EU.

| 73. | Europaparlamentet noterar att ett korrekt genomförande och en hög efterlevnad av EU-lagstiftning är avgörande för att den inre marknaden ska fullbordas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att resolut använda alla sina befogenheter för att uppnå detta mål och uppmanar enträget medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina insatser för att verkställa inremarknadslagstiftningen och att övervaka detta, bland annat genom regelbundna inspektionsrundor samtidigt som man löpande funderar på problem när det gäller genomförandet och säkerställer att lagstiftningen är effektivare och att efterhandsbedömningar används i större utsträckning och med mer ändamålsenlighet. Parlamentet begär en ökad övervakning av hur verkningsfullt konsumentskyddet är på det digitala området, särskilt med tanke på hur snabbt överträdelser av konsumentlagstiftningen kan sprida sig. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet noterar att ett korrekt genomförande och en hög efterlevnad av EU-lagstiftning är avgörande för att den inre marknaden ska fullbordas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att resolut använda alla sina befogenheter för att uppnå detta mål och uppmanar enträget medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina insatser för att verkställa inremarknadslagstiftningen och att övervaka detta, bland annat genom regelbundna inspektionsrundor samtidigt som man löpande funderar på problem när det gäller genomförandet och säkerställer att lagstiftningen är effektivare och att efterhandsbedömningar används i större utsträckning och med mer ändamålsenlighet. Parlamentet begär en ökad övervakning av hur verkningsfullt konsumentskyddet är på det digitala området, särskilt med tanke på hur snabbt överträdelser av konsumentlagstiftningen kan sprida sig.

| 74. | Europaparlamentet påminner dock om att överträdelseförfarandeprocessen har visat på ett antal hinder när det gäller att snabbt ta itu med och korrigera brister i genomförandet och tillämpningen av inremarknadsbestämmelserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta mer ändamålsenligt med kommissionen för att lösa fallen snabbare. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påminner dock om att överträdelseförfarandeprocessen har visat på ett antal hinder när det gäller att snabbt ta itu med och korrigera brister i genomförandet och tillämpningen av inremarknadsbestämmelserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta mer ändamålsenligt med kommissionen för att lösa fallen snabbare.

| 75. | Europaparlamentet inser att ett uteblivet genomförande kan vara resultatet av komplexa inslag i den ursprungliga utformningen. Parlamentet betonar därför behovet av att såväl primär- och sekundärlagstiftning genomgående ska följa bättre regleringsprinciper och omfatta riktiga samråd, konsekvensbedömningar och översyner efter genomförandet. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet inser att ett uteblivet genomförande kan vara resultatet av komplexa inslag i den ursprungliga utformningen. Parlamentet betonar därför behovet av att såväl primär- och sekundärlagstiftning genomgående ska följa bättre regleringsprinciper och omfatta riktiga samråd, konsekvensbedömningar och översyner efter genomförandet.

| 76. | Europarlamentet insisterar dessutom på att alla ansträngningar bör göras för att säkra en effektivare användning av överträdelseförfaranden för brott mot unionslagstiftningens inremarknadsbestämmelser och att medlemsstaterna och Europeiska rådet bör fortsätta att utveckla överträdelseförfarandena inom ramen för den framtida översynen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet anser dock att överträdelseförfarandena alltid bör vara en sista utväg och att de endast bör komma i fråga efter upprepade samordnings- och korrigeringsförsök. |
| --- | --- |

76.

Europarlamentet insisterar dessutom på att alla ansträngningar bör göras för att säkra en effektivare användning av överträdelseförfaranden för brott mot unionslagstiftningens inremarknadsbestämmelser och att medlemsstaterna och Europeiska rådet bör fortsätta att utveckla överträdelseförfarandena inom ramen för den framtida översynen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet anser dock att överträdelseförfarandena alltid bör vara en sista utväg och att de endast bör komma i fråga efter upprepade samordnings- och korrigeringsförsök.

o

o o

| 77. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0054.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0130.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2014)0038.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/109 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/109

---

P8_TA(2015)0070

Bekämpning av sexuella övergrepp mot barn på internet

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (2015/2564(RSP))

(2016/C 316/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess protokoll,

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 7, 8, 47, 48 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 7, 8, 47, 48 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp av den 25 oktober 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp av den 25 oktober 2007,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (1),

| — | med beaktande av Europols rapport från 2014 med en hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (iOCTA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols rapport från 2014 med en hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (iOCTA),

| — | med beaktande av allmän kommentar nr 14 (2013) från FN:s kommitté för barnets rättigheter om att barnets bästa alltid ska sättas i främsta rummet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av allmän kommentar nr 14 (2013) från FN:s kommitté för barnets rättigheter om att barnets bästa alltid ska sättas i främsta rummet,

| — | med beaktande av EU:s agenda för barns rättigheter, antagen i februari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s agenda för barns rättigheter, antagen i februari 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder (COM(2008)0055),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016, i synnerhet bestämmelserna om finansiering av utarbetandet av riktlinjer för system för skydd av barn och utbyte av bästa praxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016, i synnerhet bestämmelserna om finansiering av utarbetandet av riktlinjer för system för skydd av barn och utbyte av bästa praxis,

| — | med beaktande av sin plenardebatt av den 12 februari 2015 om bekämpning av sexuellt utnyttjande av barn på internet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin plenardebatt av den 12 februari 2015 om bekämpning av sexuellt utnyttjande av barn på internet,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjandeav barn, däribland bilder med sexuella övergrepp mot barn utgör allvarliga kränkningar av de grundläggande rättigheterna, framför allt av barns rätt till det skydd och den omvårdnad de behöver för sitt välbefinnande, i enlighet med vad som föreskrivs i FN:s konvention från 1989 om barnets rättigheter och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjandeav barn, däribland bilder med sexuella övergrepp mot barn utgör allvarliga kränkningar av de grundläggande rättigheterna, framför allt av barns rätt till det skydd och den omvårdnad de behöver för sitt välbefinnande, i enlighet med vad som föreskrivs i FN:s konvention från 1989 om barnets rättigheter och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| B. | Vid genomförandet av alla åtgärder för att bekämpa sådana brott måste barnets bästa komma i främsta rummet enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Vid genomförandet av alla åtgärder för att bekämpa sådana brott måste barnets bästa komma i främsta rummet enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter.

| C. | Allvarliga brott som sexuellt utnyttjande av barn och bilder med sexuella övergrepp mot barn kräver en övergripande strategi som omfattar utredning av brott, lagföring av gärningsmän, skydd av barn som är brottsoffer och förebyggande av detta fenomen. |
| --- | --- |

C.

Allvarliga brott som sexuellt utnyttjande av barn och bilder med sexuella övergrepp mot barn kräver en övergripande strategi som omfattar utredning av brott, lagföring av gärningsmän, skydd av barn som är brottsoffer och förebyggande av detta fenomen.

| D. | Internet kan utsätta barn för specifika risker genom att de får tillgång till eller utsätts för material med sexuella övergrepp mot barn eller för utbyte av material om våld, hot, mobbning, gromning eller personer som i olovligt syfte söker kontakt på internet. Dessa risker för barn ökar genom den utbredda användningen av mobil teknik och internet. |
| --- | --- |

D.

Internet kan utsätta barn för specifika risker genom att de får tillgång till eller utsätts för material med sexuella övergrepp mot barn eller för utbyte av material om våld, hot, mobbning, gromning eller personer som i olovligt syfte söker kontakt på internet. Dessa risker för barn ökar genom den utbredda användningen av mobil teknik och internet.

| E. | Kampen mot utnyttjande av barn på internet bör integreras i en övergripande strategi för att ta itu med det generella fenomenet med sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjande av barn, vilket fortfarande i huvudsak hänger samman med brott utanför internet, som begås via nätverk och individer som avsiktligen agerar utanför internet. |
| --- | --- |

E.

Kampen mot utnyttjande av barn på internet bör integreras i en övergripande strategi för att ta itu med det generella fenomenet med sexuella övergrepp mot barn och sexuellt utnyttjande av barn, vilket fortfarande i huvudsak hänger samman med brott utanför internet, som begås via nätverk och individer som avsiktligen agerar utanför internet.

| F. | Sexuellt utnyttjande kan ta många former på internet, genom att ungdomar övertalas eller tvingas att skicka eller posta bilder av sig själva med tydlig sexuell innebörd, delta i sexuella handlingar via en webbkamera eller smarttelefon, eller ha sexuella samtal via textmeddelanden eller på internet. Detta möjliggör för förövare eller personer som i olovligt syfte söker kontakt på internet att hota med att skicka bilder, videoklipp eller kopior av samtal till ungdomarnas vänner och familj om de inte deltar i ytterligare sexuella handlingar. Bilder och videor kan fortsätta att delas långt efter det att det sexuella övergreppet har upphört, och fortsätter att vara tillgängliga för vem som helst att se på internet, vilket innebär att offren löper en ständig risk att på nytt bli offer och stigmatiseras. |
| --- | --- |

F.

Sexuellt utnyttjande kan ta många former på internet, genom att ungdomar övertalas eller tvingas att skicka eller posta bilder av sig själva med tydlig sexuell innebörd, delta i sexuella handlingar via en webbkamera eller smarttelefon, eller ha sexuella samtal via textmeddelanden eller på internet. Detta möjliggör för förövare eller personer som i olovligt syfte söker kontakt på internet att hota med att skicka bilder, videoklipp eller kopior av samtal till ungdomarnas vänner och familj om de inte deltar i ytterligare sexuella handlingar. Bilder och videor kan fortsätta att delas långt efter det att det sexuella övergreppet har upphört, och fortsätter att vara tillgängliga för vem som helst att se på internet, vilket innebär att offren löper en ständig risk att på nytt bli offer och stigmatiseras.

| G. | De åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att förhindra olagligt innehåll på internet har inte alltid varit tillräckligt verksamma. |
| --- | --- |

G.

De åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att förhindra olagligt innehåll på internet har inte alltid varit tillräckligt verksamma.

| H. | De utredningsverktyg som görs tillgängliga för dem som ansvarar för utredning och förföljelse av sexuella övergrepp mot barn på internet bör bland annat ta hänsyn till proportionalitetsprincipen och till vilken typ av brott som ska utredas och hur allvarliga de är, i enlighet med EU:s och medlemsstaternas lagstiftning. |
| --- | --- |

H.

De utredningsverktyg som görs tillgängliga för dem som ansvarar för utredning och förföljelse av sexuella övergrepp mot barn på internet bör bland annat ta hänsyn till proportionalitetsprincipen och till vilken typ av brott som ska utredas och hur allvarliga de är, i enlighet med EU:s och medlemsstaternas lagstiftning.

| I. | Skyddet av minderåriga i den digitala världen måste även stärkas genom att branschen tar initiativ till att ta sin del av ansvaret, däribland genom att ge barn, föräldrar och lärare utbildning som syftar till att förhindra att minderåriga får tillgång till olagligt innehåll. |
| --- | --- |

I.

Skyddet av minderåriga i den digitala världen måste även stärkas genom att branschen tar initiativ till att ta sin del av ansvaret, däribland genom att ge barn, föräldrar och lärare utbildning som syftar till att förhindra att minderåriga får tillgång till olagligt innehåll.

| J. | Eftersom sexuellt och annat utnyttjande av barn på internet är en internationell företeelse som omfattar hundratals länder och deras rättssystem och rättsvårdande myndigheter utgör dessa brott ett internationellt problem som kräver en internationell lösning. Det är oroande att människohandlare använder barn utan rättslig identitet, som är ”osynliga” för myndigheterna, för sexuella övergrepp på internet. |
| --- | --- |

J.

Eftersom sexuellt och annat utnyttjande av barn på internet är en internationell företeelse som omfattar hundratals länder och deras rättssystem och rättsvårdande myndigheter utgör dessa brott ett internationellt problem som kräver en internationell lösning. Det är oroande att människohandlare använder barn utan rättslig identitet, som är ”osynliga” för myndigheterna, för sexuella övergrepp på internet.

| K. | Jämfört med andra typer av brott anmäls som regel väldigt få fall av de flesta former av sexuellt utnyttjande av och sexuella övergrepp mot barn, vilket bland annat beror på typen av brott och brottsoffrens ålder. Därför speglar de uppgifter som finns om antalet begångna brott inte korrekt problemets utbredning. Enligt uppgifter från icke-statliga organisationer avseende webbplatser med material med sexuella övergrepp mot barn är mer än 80 procent av offren yngre än 10 år. Uppgifter från det internationella nätverket av telejourer (Inhope) visar att antalet spädbarn som faller offer för sexuella övergrepp ökar, och att extrema och sadistiska övergrepp blir allt vanligare. |
| --- | --- |

K.

Jämfört med andra typer av brott anmäls som regel väldigt få fall av de flesta former av sexuellt utnyttjande av och sexuella övergrepp mot barn, vilket bland annat beror på typen av brott och brottsoffrens ålder. Därför speglar de uppgifter som finns om antalet begångna brott inte korrekt problemets utbredning. Enligt uppgifter från icke-statliga organisationer avseende webbplatser med material med sexuella övergrepp mot barn är mer än 80 procent av offren yngre än 10 år. Uppgifter från det internationella nätverket av telejourer (Inhope) visar att antalet spädbarn som faller offer för sexuella övergrepp ökar, och att extrema och sadistiska övergrepp blir allt vanligare.

| L. | Många förövare använder Darknet, där de har upprättat anonyma gemenskaper med hjälp av dolda forum, webbplatstjänster, sociala nätverk och lagringstjänster som är tillägnade material med sexuella övergrepp mot barn, och möjliggör och underlättar på så sätt ett sexuellt utnyttjande av barn som i praktiken är omöjligt att spåra. |
| --- | --- |

L.

Många förövare använder Darknet, där de har upprättat anonyma gemenskaper med hjälp av dolda forum, webbplatstjänster, sociala nätverk och lagringstjänster som är tillägnade material med sexuella övergrepp mot barn, och möjliggör och underlättar på så sätt ett sexuellt utnyttjande av barn som i praktiken är omöjligt att spåra.

| M. | Många brottslingar använder undvikande åtgärder, såsom kryptering och andra verktyg för att skydda sin verksamhet, vilket ställer till stora problem för brottsutredningar. |
| --- | --- |

M.

Många brottslingar använder undvikande åtgärder, såsom kryptering och andra verktyg för att skydda sin verksamhet, vilket ställer till stora problem för brottsutredningar.

| N. | Icke-statliga organisationer avslöjar att så lite som åtta ledande distributörer ansvarade för 513 kommersiella märken med material som visar övergrepp mot barn under 2012, och att de 10 mest produktiva märkena under 2012 alla kom från en enda ledande distributör. |
| --- | --- |

N.

Icke-statliga organisationer avslöjar att så lite som åtta ledande distributörer ansvarade för 513 kommersiella märken med material som visar övergrepp mot barn under 2012, och att de 10 mest produktiva märkena under 2012 alla kom från en enda ledande distributör.

| O. | Direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi skulle ha införlivats av medlemsstaterna senast den 18 december 2013, men hittills har mindre än hälften av medlemsstaterna helt genomfört det. |
| --- | --- |

O.

Direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi skulle ha införlivats av medlemsstaterna senast den 18 december 2013, men hittills har mindre än hälften av medlemsstaterna helt genomfört det.

| 1. | Europaparlamentet betonar kraftfullt att en av EU:s och medlemsstaternas främsta uppgifter är att skydda barnen och värna om deras säkerhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar kraftfullt att en av EU:s och medlemsstaternas främsta uppgifter är att skydda barnen och värna om deras säkerhet.

| 2. | Europaparlamentet understryker i starkaste ordalag att barns skydd och rättigheter på internet måste säkerställas och att man måste ta steg för att se till att olagligt innehåll snabbt tas bort och rapporteras till rättsvårdande myndigheter samt att det finns tillräckligt med juridiska instrument för att utreda och lagföra förövare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker i starkaste ordalag att barns skydd och rättigheter på internet måste säkerställas och att man måste ta steg för att se till att olagligt innehåll snabbt tas bort och rapporteras till rättsvårdande myndigheter samt att det finns tillräckligt med juridiska instrument för att utreda och lagföra förövare.

| 3. | Europaparlamentet anser att barns personuppgifter på internet måste skyddas i vederbörlig ordning och att barn måste informeras på ett enkelt och barnanpassat sätt om riskerna med och följderna av att de använder sina personuppgifter på internet. Parlamentet understryker de viktiga förändringar som reformen av personuppgiftsskyddet kommer att medföra för att ytterligare kunna skydda barn på internet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att barns personuppgifter på internet måste skyddas i vederbörlig ordning och att barn måste informeras på ett enkelt och barnanpassat sätt om riskerna med och följderna av att de använder sina personuppgifter på internet. Parlamentet understryker de viktiga förändringar som reformen av personuppgiftsskyddet kommer att medföra för att ytterligare kunna skydda barn på internet.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det behövs en övergripande och samordnad EU-strategi för att säkerställa att beslutsfattande och åtgärder är samstämda och omfattar brottsbekämpning tillsammans med grundläggande rättigheter, integritets- och personuppgiftsskydd, it-säkerhet, konsumentskydd och e-handel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att det behövs en övergripande och samordnad EU-strategi för att säkerställa att beslutsfattande och åtgärder är samstämda och omfattar brottsbekämpning tillsammans med grundläggande rättigheter, integritets- och personuppgiftsskydd, it-säkerhet, konsumentskydd och e-handel.

| 5. | Europaparlamentet anser att ytterligare åtgärder måste vidtas för att bekämpa nätgromning, och att kommissionen, tillsammans med nationella regeringar, det civila samhället, företag inom de sociala medierna, lärare, socialassistenter, tjänstemän med ansvar för barnskyddsfrågor, barnläkare samt barn- och ungdomsorganisationer, måste spela en aktiv roll för att öka kunskaperna i detta ämne genom fastställda riktlinjer, utbyte av bästa praxis och skapande av sociala plattformar för samarbete och lagligt informationsutbyte i denna fråga, i syfte att identifiera potentiella risker och hot för barn. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att ytterligare åtgärder måste vidtas för att bekämpa nätgromning, och att kommissionen, tillsammans med nationella regeringar, det civila samhället, företag inom de sociala medierna, lärare, socialassistenter, tjänstemän med ansvar för barnskyddsfrågor, barnläkare samt barn- och ungdomsorganisationer, måste spela en aktiv roll för att öka kunskaperna i detta ämne genom fastställda riktlinjer, utbyte av bästa praxis och skapande av sociala plattformar för samarbete och lagligt informationsutbyte i denna fråga, i syfte att identifiera potentiella risker och hot för barn.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en lämplig informationskampanj i samarbete med alla relevanta aktörer för att ge barn verktyg och hjälpa föräldrar och lärare att förstå och hantera riskerna och att skydda barnen på internet, att stödja medlemsstaterna när de inrättar program för förebyggande av sexuella övergrepp på internet, att främja informationskampanjer för ett ansvarsfullt agerande på sociala medier, och att uppmuntra stora sökmotorer och sociala medienätverk att inta ett proaktivt förhållningssätt när det gäller att skydda barn på internet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en lämplig informationskampanj i samarbete med alla relevanta aktörer för att ge barn verktyg och hjälpa föräldrar och lärare att förstå och hantera riskerna och att skydda barnen på internet, att stödja medlemsstaterna när de inrättar program för förebyggande av sexuella övergrepp på internet, att främja informationskampanjer för ett ansvarsfullt agerande på sociala medier, och att uppmuntra stora sökmotorer och sociala medienätverk att inta ett proaktivt förhållningssätt när det gäller att skydda barn på internet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att förbättra och öka barns rapportering om övergrepp och för att förbättra och öka insatserna vid sådana rapporter, samt att överväga att inrätta mekanismer för systematisk rapportering. Parlamentet stöder framtagandet av telefonjourer för barn, där de kan anmäla övergrepp anonymt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att förbättra och öka barns rapportering om övergrepp och för att förbättra och öka insatserna vid sådana rapporter, samt att överväga att inrätta mekanismer för systematisk rapportering. Parlamentet stöder framtagandet av telefonjourer för barn, där de kan anmäla övergrepp anonymt.

| 8. | Europaparlamentet betonar att det internationella samarbetet och de transnationella utredningarna på detta område måste förbättras genom samarbetsavtal, samt betonar man även måste stärka samarbetet mellan de rättsvårdande myndigheterna, bl.a. genom Europol och Europeiska it-brottscentrumet (EC3), i syfte att på ett effektivare sätt utreda, spränga och lagföra pedofilinätverk, samtidigt som man prioriterar de berörda barnens rättigheter och säkerhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att det internationella samarbetet och de transnationella utredningarna på detta område måste förbättras genom samarbetsavtal, samt betonar man även måste stärka samarbetet mellan de rättsvårdande myndigheterna, bl.a. genom Europol och Europeiska it-brottscentrumet (EC3), i syfte att på ett effektivare sätt utreda, spränga och lagföra pedofilinätverk, samtidigt som man prioriterar de berörda barnens rättigheter och säkerhet.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang det initiativ som har tagits gemensamt av EU och 55 länder världen över inom den globala alliansen mot sexuell exploatering av barn på internet, i syfte att rädda fler offer, säkerställa effektivare lagföring och minska det totala material med sexuella övergrepp mot barn som finns tillgängliga på internet. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera mer regelbundet om de framsteg som har gjorts genom denna allians, samt uppmanar medlemsstaterna att införa dessa rekommendationer på nationell nivå. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang det initiativ som har tagits gemensamt av EU och 55 länder världen över inom den globala alliansen mot sexuell exploatering av barn på internet, i syfte att rädda fler offer, säkerställa effektivare lagföring och minska det totala material med sexuella övergrepp mot barn som finns tillgängliga på internet. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera mer regelbundet om de framsteg som har gjorts genom denna allians, samt uppmanar medlemsstaterna att införa dessa rekommendationer på nationell nivå.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och stärka de resurser som används för att identifiera offer och tillhandahålla tjänster till offer, och att begära att relaterade plattformar införs snarast och att de som redan finns inom Europol stärks. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och stärka de resurser som används för att identifiera offer och tillhandahålla tjänster till offer, och att begära att relaterade plattformar införs snarast och att de som redan finns inom Europol stärks.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem.

| 12. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att använda rätt terminologi när man talar om brott som begås mot barn, inbegripet beskrivningen av bilder av sexuella övergrepp mot barn, och att använda den lämpliga termen ”material med sexuella övergrepp mot barn” i stället för ”barnpornografi”. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att använda rätt terminologi när man talar om brott som begås mot barn, inbegripet beskrivningen av bilder av sexuella övergrepp mot barn, och att använda den lämpliga termen ”material med sexuella övergrepp mot barn” i stället för ”barnpornografi”.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge de nationella kontaktpunkterna tillräckligt med resurser så att de kan rapportera kriminellt och skadligt innehåll och beteende på internet, i enlighet med vad som anges i direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge de nationella kontaktpunkterna tillräckligt med resurser så att de kan rapportera kriminellt och skadligt innehåll och beteende på internet, i enlighet med vad som anges i direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att personer som befarar att de kan komma att göra sig skyldiga till sexuella övergrepp eller sexuellt utnyttjande i lämpliga fall ges tillgång till effektiva insatsprogram och åtgärder som syftar till att utvärdera risken för, samt förhindra att, sådana brott kommer att begås. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att personer som befarar att de kan komma att göra sig skyldiga till sexuella övergrepp eller sexuellt utnyttjande i lämpliga fall ges tillgång till effektiva insatsprogram och åtgärder som syftar till att utvärdera risken för, samt förhindra att, sådana brott kommer att begås.

| 15. | Europaparlamentet begär att medlemsstaternas rättsvårdande myndigheter och Europol får de medel, den personal, de utredningsbefogenheter och den tekniska kapacitet de behöver för att på allvar och på ett effektivt sätt bekämpa, utreda och lagföra förövarna, däribland genom lämplig utbildning för att öka rättsinstaternas och polisens kapacitet och utveckla ny högteknologisk kapacitet för att bemöta utmaningarna med att analysera den enorma mängd bilder och material med övergrepp av barn som finns krypterat eller dolt på Darknet, samt för att hitta och lagföra förövarna för att på så sätt värna barns säkerhet och rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att medlemsstaternas rättsvårdande myndigheter och Europol får de medel, den personal, de utredningsbefogenheter och den tekniska kapacitet de behöver för att på allvar och på ett effektivt sätt bekämpa, utreda och lagföra förövarna, däribland genom lämplig utbildning för att öka rättsinstaternas och polisens kapacitet och utveckla ny högteknologisk kapacitet för att bemöta utmaningarna med att analysera den enorma mängd bilder och material med övergrepp av barn som finns krypterat eller dolt på Darknet, samt för att hitta och lagföra förövarna för att på så sätt värna barns säkerhet och rättigheter.

| 16. | Europaparlamentet noterar bekymrat utvecklingen och den allt större spridningen av sexuellt utnyttjande av barn i kommersiellt syfte på internet, inbegripet nya distributions- och transaktionsformer för barnpornografiskt material, särskilt genom Deep Web och Darknet, i synnerhet fenomenet med direktsändningar av övergrepp mot betalning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka kontakterna med representanter för alternativa betalningssystem för att kunna finna möjligheter till bättre samarbete med de brottsbekämpande myndigheterna, däribland gemensam utbildning för att på ett bättre sätt kunna identifiera betalningsprocesser som är kopplade till kommersiell distribution av material med övergrepp mot barn. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar bekymrat utvecklingen och den allt större spridningen av sexuellt utnyttjande av barn i kommersiellt syfte på internet, inbegripet nya distributions- och transaktionsformer för barnpornografiskt material, särskilt genom Deep Web och Darknet, i synnerhet fenomenet med direktsändningar av övergrepp mot betalning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka kontakterna med representanter för alternativa betalningssystem för att kunna finna möjligheter till bättre samarbete med de brottsbekämpande myndigheterna, däribland gemensam utbildning för att på ett bättre sätt kunna identifiera betalningsprocesser som är kopplade till kommersiell distribution av material med övergrepp mot barn.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser en effektiv partnerskapsstrategi och ett effektivt informationsutbyte mellan rättsvårdande myndigheter, rättsliga myndigheter, IKT-industrin, internetleverantörer, hostingföretag, företag inom sociala medier, banksektorn och icke-statliga organisationer, inklusive barn- och ungdomsorganisationer, för att säkerställa barns rättigheter och skyddet av barn på internet och se till att olagligt innehåll snabbt tas bort och rapporteras till rättsvårdande myndigheter, som i sin tur regelbundet ska rapportera om sina utredningar och, i tillämpliga fall, åtal på grundval av denna relevanta information. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang dels CEO-koalitionen för att göra internet en tryggare plats för barn och unga, dels arbetet i den europeiska finansiella koalitionen mot sexuellt utnyttjande av barn på internet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser en effektiv partnerskapsstrategi och ett effektivt informationsutbyte mellan rättsvårdande myndigheter, rättsliga myndigheter, IKT-industrin, internetleverantörer, hostingföretag, företag inom sociala medier, banksektorn och icke-statliga organisationer, inklusive barn- och ungdomsorganisationer, för att säkerställa barns rättigheter och skyddet av barn på internet och se till att olagligt innehåll snabbt tas bort och rapporteras till rättsvårdande myndigheter, som i sin tur regelbundet ska rapportera om sina utredningar och, i tillämpliga fall, åtal på grundval av denna relevanta information. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang dels CEO-koalitionen för att göra internet en tryggare plats för barn och unga, dels arbetet i den europeiska finansiella koalitionen mot sexuellt utnyttjande av barn på internet.

| 18. | Europaparlamentet betonar att olagligt innehåll på nätet omedelbart bör avlägsnas på grundval av ett vederbörligt rättsligt förfarande. Parlamentet betonar den roll som informations- och kommunikationstekniken samt internetleverantörerna spelar för att garantera att olagligt innehåll på internet avlägsnas snabbt och effektivt på begäran av ansvarig rättsvårdande myndighet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att olagligt innehåll på nätet omedelbart bör avlägsnas på grundval av ett vederbörligt rättsligt förfarande. Parlamentet betonar den roll som informations- och kommunikationstekniken samt internetleverantörerna spelar för att garantera att olagligt innehåll på internet avlägsnas snabbt och effektivt på begäran av ansvarig rättsvårdande myndighet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de medlemsstater som ännu inte har införlivat direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell expolatering av barn och barnpornografi att göra det. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att strikt kontrollera att direktivet genomförs på ett fullständigt och ändamålsenligt sätt och att i god tid rapportera till parlamentet och dess ansvariga utskott. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de medlemsstater som ännu inte har införlivat direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell expolatering av barn och barnpornografi att göra det. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att strikt kontrollera att direktivet genomförs på ett fullständigt och ändamålsenligt sätt och att i god tid rapportera till parlamentet och dess ansvariga utskott.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att ytterligare övervaka genomförandet av direktiv 2011/93/EU och att göra en djupanalys av den nuvarande politiska ramen för att bekämpa övergrepp mot barn på internet samt att presentera denna analys i form av en genomföranderapport om direktiv 2011/93/EU och rapportera till plenum. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att ytterligare övervaka genomförandet av direktiv 2011/93/EU och att göra en djupanalys av den nuvarande politiska ramen för att bekämpa övergrepp mot barn på internet samt att presentera denna analys i form av en genomföranderapport om direktiv 2011/93/EU och rapportera till plenum.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2014)0070.

---

Torsdagen den 12 mars 2015

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/113

---

P8_TA(2015)0071

IS/Daish senaste attacker och kidnappningar i Mellanöstern, som särskilt drabbat assyrier

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om de angrepp och bortrövanden som på senaste tiden förövats av IS/Daish i Mellanöstern, framför allt mot assyrier (2015/2599(RSP))

(2016/C 316/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 9 i 1950 års europeiska konvention om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i 1950 års europeiska konvention om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och tro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och tro,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om rättigheterna för personer som tillhör nationella eller etniska religiösa eller språkliga minoriteter från 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om rättigheterna för personer som tillhör nationella eller etniska religiösa eller språkliga minoriteter från 1992,

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention för skydd av alla påtvingade försvinnanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention för skydd av alla påtvingade försvinnanden,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Irak, Syrien, Libyen och Egypten, särskilt resolutionen av den 10 oktober 2013 om de senaste fallen av våld mot och förföljelse av kristna, särskilt i Maaloula (Syrien) och Peshawar (Pakistan) och fallet med pastor Saeed Abedini (Iran) (1), av den 18 september 2014 om situationen i Irak och Syrien och IS/Daish offensiv, inklusive förföljelsen av minoriteter (2), och av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS/Daish (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Irak, Syrien, Libyen och Egypten, särskilt resolutionen av den 10 oktober 2013 om de senaste fallen av våld mot och förföljelse av kristna, särskilt i Maaloula (Syrien) och Peshawar (Pakistan) och fallet med pastor Saeed Abedini (Iran) (1), av den 18 september 2014 om situationen i Irak och Syrien och IS/Daish offensiv, inklusive förföljelsen av minoriteter (2), och av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS/Daish (3),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om våld mot och förföljelse av kristna och andra befolkningsgrupper i Mellanöstern, framför allt uttalandet av den 16 februari 2015 om att 21 koptiska kristna från Egypten halshuggits i Libyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om våld mot och förföljelse av kristna och andra befolkningsgrupper i Mellanöstern, framför allt uttalandet av den 16 februari 2015 om att 21 koptiska kristna från Egypten halshuggits i Libyen,

| — | med beaktande av uttalandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om inslagen i en regional EU-strategi för Syrien och Irak samt om hotet från IS/Daish, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om inslagen i en regional EU-strategi för Syrien och Irak samt om hotet från IS/Daish,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd av den 25 februari 2015 med dess fördömande av att över 100 assyrier bortförts av Isil, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd av den 25 februari 2015 med dess fördömande av att över 100 assyrier bortförts av Isil,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s oberoende internationella undersökningskommission om Arabrepubliken Syrien av den 14 november 2014Rule of Terror: Living under ISIS in Syria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s oberoende internationella undersökningskommission om Arabrepubliken Syrien av den 14 november 2014Rule of Terror: Living under ISIS in Syria,

| — | med beaktande av de årliga rapporterna och interimsrapporterna från FN:s särskilde rapportör om frihet i fråga om religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årliga rapporterna och interimsrapporterna från FN:s särskilde rapportör om frihet i fråga om religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Främjandet av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter är grundläggande principer och målsättningar för Europeiska unionen och utgör en gemensam grund för dess förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

A.

Främjandet av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter är grundläggande principer och målsättningar för Europeiska unionen och utgör en gemensam grund för dess förbindelser med tredjeländer.

| B. | Enligt internationell människorätt och artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter har var och en rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Detta innefattar frihet att byta religion eller trosuppfattning och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligen eller enskilt, utöva sin religion eller trosuppfattning genom gudstjänst, iakttagande av religiösa sedvänjor, andaktsutövning eller undervisning. Enligt FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna skyddar religions- och trosfriheten alla trosuppfattningar, både teistiska, icke-teistiska och ateistiska. |
| --- | --- |

B.

Enligt internationell människorätt och artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter har var och en rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Detta innefattar frihet att byta religion eller trosuppfattning och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligen eller enskilt, utöva sin religion eller trosuppfattning genom gudstjänst, iakttagande av religiösa sedvänjor, andaktsutövning eller undervisning. Enligt FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna skyddar religions- och trosfriheten alla trosuppfattningar, både teistiska, icke-teistiska och ateistiska.

| C. | Europeiska unionen har upprepade gånger uttryckt sitt stöd för tankefrihet, samvetsfrihet samt religions- och trosfrihet och betonat att regeringarna är skyldiga att garantera dessa friheter överallt i världen. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionen har upprepade gånger uttryckt sitt stöd för tankefrihet, samvetsfrihet samt religions- och trosfrihet och betonat att regeringarna är skyldiga att garantera dessa friheter överallt i världen.

| D. | FN och andra internationella organisationer har rapporterat om att IS/Daish och grupper som hör ihop med den i stor skala har förövat allvarliga kränkningar av internationella mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, framför allt mot etniska och religiösa minoriteter, bland annat i form av målinriktade dödanden, tvångsomvändelser, bortföranden, handel med kvinnor, förslavande av kvinnor och barn, rekrytering av barn såsom självmordsbombare, sexuella och fysiska övergrepp och tortyr. Det råder en allvarlig oro för hur det står till för dem som fortfarande sitter fast i områden som kontrolleras av IS/Daishs styrkor, eftersom knappast något internationellt humanitärt bistånd alls når ut till dessa områden. |
| --- | --- |

D.

FN och andra internationella organisationer har rapporterat om att IS/Daish och grupper som hör ihop med den i stor skala har förövat allvarliga kränkningar av internationella mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, framför allt mot etniska och religiösa minoriteter, bland annat i form av målinriktade dödanden, tvångsomvändelser, bortföranden, handel med kvinnor, förslavande av kvinnor och barn, rekrytering av barn såsom självmordsbombare, sexuella och fysiska övergrepp och tortyr. Det råder en allvarlig oro för hur det står till för dem som fortfarande sitter fast i områden som kontrolleras av IS/Daishs styrkor, eftersom knappast något internationellt humanitärt bistånd alls når ut till dessa områden.

| E. | IS/Daish har inlett en kampanj för att utplåna alla spår av andra religioner eller trossamfund än dem som företräder deras egen tolkning av islam, genom att döda eller fördriva deras anhängare och förstöra deras heliga platser, historiska platser och verk av människohand, bland dem också exempel på unikt och oersättligt kulturarv som av Unesco erkänts såsom världskulturarv. Allt detta har organisationen beskrivit såsom ”kulturell utrensning”. |
| --- | --- |

E.

IS/Daish har inlett en kampanj för att utplåna alla spår av andra religioner eller trossamfund än dem som företräder deras egen tolkning av islam, genom att döda eller fördriva deras anhängare och förstöra deras heliga platser, historiska platser och verk av människohand, bland dem också exempel på unikt och oersättligt kulturarv som av Unesco erkänts såsom världskulturarv. Allt detta har organisationen beskrivit såsom ”kulturell utrensning”.

| F. | I de områden som IS/Daish behärskar kräver organisationen en oacceptabel och oersättlig tribut från tusenåriga civilisationer. I synnerhet i Irak och Syrien, men också annorstädes inom Mellanöstern överlag, är situationen för kristna sådan att själva deras existens hotas. Om de kristna skulle försvinna skulle detta innebära att en avsevärd del av de berörda ländernas religiösa arv gick förlorad. |
| --- | --- |

F.

I de områden som IS/Daish behärskar kräver organisationen en oacceptabel och oersättlig tribut från tusenåriga civilisationer. I synnerhet i Irak och Syrien, men också annorstädes inom Mellanöstern överlag, är situationen för kristna sådan att själva deras existens hotas. Om de kristna skulle försvinna skulle detta innebära att en avsevärd del av de berörda ländernas religiösa arv gick förlorad.

| G. | Framför allt kristna har under ett flertal år avsiktligen tagits som måltavla av olika extremistiska eller jihadistiska grupper, så att över 70 procent av de kristna i Irak och över 700 000 av de kristna i Syrien tvingats fly från sina länder. |
| --- | --- |

G.

Framför allt kristna har under ett flertal år avsiktligen tagits som måltavla av olika extremistiska eller jihadistiska grupper, så att över 70 procent av de kristna i Irak och över 700 000 av de kristna i Syrien tvingats fly från sina länder.

| H. | I Irak utgör de 250 000 kaldéerna/assyrierna/syriakerna en särskild etnisk-religiös grupp och i Syrien fanns det uppskattningsvis 40 000 assyrier innan inbördeskriget bröt ut i landet under 2011. |
| --- | --- |

H.

I Irak utgör de 250 000 kaldéerna/assyrierna/syriakerna en särskild etnisk-religiös grupp och i Syrien fanns det uppskattningsvis 40 000 assyrier innan inbördeskriget bröt ut i landet under 2011.

| I. | Den 15 februari 2015 publicerade IS/Daish en video som visade hur 21 koptiska kristna från Egypten halshöggs i Libyen. Dessa kopter var migrerande arbetstagare från en utfattig del av Egypten och hade bortrövats i Sirte i Libyen. |
| --- | --- |

I.

Den 15 februari 2015 publicerade IS/Daish en video som visade hur 21 koptiska kristna från Egypten halshöggs i Libyen. Dessa kopter var migrerande arbetstagare från en utfattig del av Egypten och hade bortrövats i Sirte i Libyen.

| J. | Den 23 februari 2015 bortrövades uppskattningsvis 220 assyrier av IS/Daish i närheten av Tell Tamer på södra stranden av floden Khabur i nordöstra Syrien. Under samma kampanj förstörde extremisterna också egendom och heliga platser för de kristna. Tusentals assyrier dödades under IS/Daish-angrepp. IS/Daish sägs ha utfärdat en förklaring i februari 2015 där assyriska byar i provinsen Hasaka i Syrien avkrävdes jizya, en skatt som tas ut av icke-muslimer och går tillbaka till den första tiden av islamskt herravälde och avskaffades i hela det ottomanska riket 1856, samt uppfordrades att omvända sig till islam eller mista livet. Alltsedan den 9 mars 2015 rapporteras IS/Daish ha förövat större angrepp på assyrisk-kristna städer i området kring floden Khabur. |
| --- | --- |

J.

Den 23 februari 2015 bortrövades uppskattningsvis 220 assyrier av IS/Daish i närheten av Tell Tamer på södra stranden av floden Khabur i nordöstra Syrien. Under samma kampanj förstörde extremisterna också egendom och heliga platser för de kristna. Tusentals assyrier dödades under IS/Daish-angrepp. IS/Daish sägs ha utfärdat en förklaring i februari 2015 där assyriska byar i provinsen Hasaka i Syrien avkrävdes jizya, en skatt som tas ut av icke-muslimer och går tillbaka till den första tiden av islamskt herravälde och avskaffades i hela det ottomanska riket 1856, samt uppfordrades att omvända sig till islam eller mista livet. Alltsedan den 9 mars 2015 rapporteras IS/Daish ha förövat större angrepp på assyrisk-kristna städer i området kring floden Khabur.

| K. | Sedan den 1 mars 2015 har IS/Daish frisläppt flera tiotals assyrier, merendels spädbarn och åldringar, efter förhandlingar med ledare för olika stammar, men de flesta assyrierna hålls fortfarande fångna och terroristerna har hotat döda dem om inte koalitionen upphör med sina bombanfall. |
| --- | --- |

K.

Sedan den 1 mars 2015 har IS/Daish frisläppt flera tiotals assyrier, merendels spädbarn och åldringar, efter förhandlingar med ledare för olika stammar, men de flesta assyrierna hålls fortfarande fångna och terroristerna har hotat döda dem om inte koalitionen upphör med sina bombanfall.

| L. | Som ett led i en medveten politik för kulturell och religiös utrensning lär IS/Daish ha förstört över 100 kyrkor i Irak och minst 6 kyrkor i Syrien, samt ett antal shiitiska moskéer i Irak. I februari 2015 offentliggjorde IS/Daish-kämparna avsiktligen att de i museet i Mosul förstört statyer och andra verk av människohand som stammar från de forna assyriska och ackadiska rikena. Därefter jämnade IS/Daish den antika assyriska staden Nimrud med marken och på allra senaste tiden sägs IS/Daish ha förstört Hatra, som ingår i Unescos världsarv. Den syriska regimen sägs ha riktat granateld mot kyrkor i områden som kontrolleras av oppositionen, exempelvis i Homs 2012 och i Idlib 2013. |
| --- | --- |

L.

Som ett led i en medveten politik för kulturell och religiös utrensning lär IS/Daish ha förstört över 100 kyrkor i Irak och minst 6 kyrkor i Syrien, samt ett antal shiitiska moskéer i Irak. I februari 2015 offentliggjorde IS/Daish-kämparna avsiktligen att de i museet i Mosul förstört statyer och andra verk av människohand som stammar från de forna assyriska och ackadiska rikena. Därefter jämnade IS/Daish den antika assyriska staden Nimrud med marken och på allra senaste tiden sägs IS/Daish ha förstört Hatra, som ingår i Unescos världsarv. Den syriska regimen sägs ha riktat granateld mot kyrkor i områden som kontrolleras av oppositionen, exempelvis i Homs 2012 och i Idlib 2013.

| M. | IS/Daish fortsätter att förfölja, stympa och mörda medlemmar av etniska och religiösa minoriteter, journalister, krigsfångar, aktivister och andra och ibland sker detta på extremt grymma och ofattbara sätt. Krigsförbrytelser och andra kränkningar av internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning förövas fortsättningsvis varje dag och i stor skala av andra konfliktparter tillika, bland dem framför allt Assadregimen. |
| --- | --- |

M.

IS/Daish fortsätter att förfölja, stympa och mörda medlemmar av etniska och religiösa minoriteter, journalister, krigsfångar, aktivister och andra och ibland sker detta på extremt grymma och ofattbara sätt. Krigsförbrytelser och andra kränkningar av internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning förövas fortsättningsvis varje dag och i stor skala av andra konfliktparter tillika, bland dem framför allt Assadregimen.

| N. | En av de bakomliggande orsakerna till allt våld som förövas av IS/Daish är salafismen, framför allt den extrema wahhabitiska tolkningen av islam. |
| --- | --- |

N.

En av de bakomliggande orsakerna till allt våld som förövas av IS/Daish är salafismen, framför allt den extrema wahhabitiska tolkningen av islam.

| 1. | Europaparlamentet reagerar med chock och smärta på de brutala handlingar som begåtts av IS/Daish-extremisterna mot assyrierna i Syrien och kopterna i Libyen och uttalar sin fullständiga förkastelsedom över illdåden. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med offrens anhöriga och med den assyrisk-kristna befolkningsgruppen i Syrien och den koptisk-kristna befolkningsgruppen i Egypten samt med alla andra grupper och personer som drabbats av det våld som IS/Daish utövar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet reagerar med chock och smärta på de brutala handlingar som begåtts av IS/Daish-extremisterna mot assyrierna i Syrien och kopterna i Libyen och uttalar sin fullständiga förkastelsedom över illdåden. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med offrens anhöriga och med den assyrisk-kristna befolkningsgruppen i Syrien och den koptisk-kristna befolkningsgruppen i Egypten samt med alla andra grupper och personer som drabbats av det våld som IS/Daish utövar.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt IS/Daish och dess avskyvärda övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, eftersom sådant är liktydigt med brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser enligt Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och kan kallas folkmord. Parlamentet är oerhört oroat över att denna terroristgrupp avsiktligen inriktat sig på kristna, jazider, turkmener, shiiter, shabaker, kakaer och sunniter som inte delar deras tolkning av islam, såsom ett led i sina strävanden att utrota alla religiösa minoriteter i de områden som står under dess kontroll. Parlamentet understryker att de som förövat dessa illdåd absolut inte får gå ostraffade och att de ansvariga bör ställas inför Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om det fortfarande ouppklarade fallet med att biskoparna Yohanna Ibrahim och Paul Yazigi bortrövats av väpnade rebeller i provinsen Aleppo i Syrien den 22 april 2013. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer skarpt IS/Daish och dess avskyvärda övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, eftersom sådant är liktydigt med brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser enligt Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och kan kallas folkmord. Parlamentet är oerhört oroat över att denna terroristgrupp avsiktligen inriktat sig på kristna, jazider, turkmener, shiiter, shabaker, kakaer och sunniter som inte delar deras tolkning av islam, såsom ett led i sina strävanden att utrota alla religiösa minoriteter i de områden som står under dess kontroll. Parlamentet understryker att de som förövat dessa illdåd absolut inte får gå ostraffade och att de ansvariga bör ställas inför Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om det fortfarande ouppklarade fallet med att biskoparna Yohanna Ibrahim och Paul Yazigi bortrövats av väpnade rebeller i provinsen Aleppo i Syrien den 22 april 2013.

| 3. | Europaparlamentet fördömer vidare IS/Daish försök att exportera sin extremistiska och totalitära ideologi och sitt våld till andra länder i och utanför regionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer vidare IS/Daish försök att exportera sin extremistiska och totalitära ideologi och sitt våld till andra länder i och utanför regionen.

| 4. | Europaparlamentet stöder de internationella insatserna mot IS/Daish, inberäknat den internationella koalitionens militära insatser under Förenta staternas samordning, och uppmanar de EU-medlemsstater som ännu inte gjort det att överväga hur de skulle kunna bidra till dessa insatser, bland annat genom att spåra upp och förbjuda hemliga fonder som Isis förfogar över utomlands. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder de internationella insatserna mot IS/Daish, inberäknat den internationella koalitionens militära insatser under Förenta staternas samordning, och uppmanar de EU-medlemsstater som ännu inte gjort det att överväga hur de skulle kunna bidra till dessa insatser, bland annat genom att spåra upp och förbjuda hemliga fonder som Isis förfogar över utomlands.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar den internationella koalitionen att göra mer för att förhindra bortrövanden som riktar sig mot minoriteter, som när hundratals assyriska kristna bortrövats i norra Syrien. Parlamentet understryker att kaldéerna, assyrierna, syriakerna och övriga i riskzonen på Nineveslätten i Irak måste beredas en säker tillflyktsort. De lever i ett område där många etniska och religiösa minoriteter under historiens gång varit markant företrädda och bott sida vid sida under fredliga förhållanden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar den internationella koalitionen att göra mer för att förhindra bortrövanden som riktar sig mot minoriteter, som när hundratals assyriska kristna bortrövats i norra Syrien. Parlamentet understryker att kaldéerna, assyrierna, syriakerna och övriga i riskzonen på Nineveslätten i Irak måste beredas en säker tillflyktsort. De lever i ett område där många etniska och religiösa minoriteter under historiens gång varit markant företrädda och bott sida vid sida under fredliga förhållanden.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att inta ett utvecklingsföregripande synsätt för att avvärja hotet om att IS/Daish ska expandera till länder och regioner bortom Irak och Syrien. Mot bakgrund av detta är parlamentet ytterligt oroat över situationen i Libyen, inte minst på grund av den geografiska närheten både till EU och till konfliktområden i Afrika. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att inta ett utvecklingsföregripande synsätt för att avvärja hotet om att IS/Daish ska expandera till länder och regioner bortom Irak och Syrien. Mot bakgrund av detta är parlamentet ytterligt oroat över situationen i Libyen, inte minst på grund av den geografiska närheten både till EU och till konfliktområden i Afrika.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater, samt partnerna inom Nato, att åtgärda frågan om den ambivalenta roll som vissa länder spelar i konflikten, framför allt när dessa länder, antingen aktivt eller passivt, bidragit eller bidrar till att IS/Daish och andra extremistgrupper vuxit till sig. Parlamentet är med tanke på detta ytterligt oroat över att olika offentliga och privata enheter i Gulfregionen bekostar spridningen av den wahhabitiska tolkningen av islam och uppmanar dessa länder att sluta med detta. Parlamentet uppmanar dessutom länderna att sluta upp med att finansiera terrororganisationer från sina territorier och uppmanar Turkiet att spela en positiv roll i kampen mot IS/Daish och omedelbart låta kristna minoriteter och andra förföljda som flyr från Syrien gå över gränsen till Turkiet och söka skydd där. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater, samt partnerna inom Nato, att åtgärda frågan om den ambivalenta roll som vissa länder spelar i konflikten, framför allt när dessa länder, antingen aktivt eller passivt, bidragit eller bidrar till att IS/Daish och andra extremistgrupper vuxit till sig. Parlamentet är med tanke på detta ytterligt oroat över att olika offentliga och privata enheter i Gulfregionen bekostar spridningen av den wahhabitiska tolkningen av islam och uppmanar dessa länder att sluta med detta. Parlamentet uppmanar dessutom länderna att sluta upp med att finansiera terrororganisationer från sina territorier och uppmanar Turkiet att spela en positiv roll i kampen mot IS/Daish och omedelbart låta kristna minoriteter och andra förföljda som flyr från Syrien gå över gränsen till Turkiet och söka skydd där.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar till samarbete med de nya framväxande regionala och lokala krafterna, såsom den kurdiska regionala regeringen i Irak, kurdiska grupper på annat håll, såsom den roll som spelats av YPG vid befrielsen av Kobane, och av det syriakiska militärrådet, samt av enheter av typ lokala självstyrelseorgan i regionen, vilka visat ett starkare engagemang för mänskliga rättigheter och demokrati än härskarna i sina länder. Parlamentet hyllar framför allt de kurdiska Peshmerga-styrkorna för deras mod när de gjort så mycket för att skydda hotade minoriteter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar till samarbete med de nya framväxande regionala och lokala krafterna, såsom den kurdiska regionala regeringen i Irak, kurdiska grupper på annat håll, såsom den roll som spelats av YPG vid befrielsen av Kobane, och av det syriakiska militärrådet, samt av enheter av typ lokala självstyrelseorgan i regionen, vilka visat ett starkare engagemang för mänskliga rättigheter och demokrati än härskarna i sina länder. Parlamentet hyllar framför allt de kurdiska Peshmerga-styrkorna för deras mod när de gjort så mycket för att skydda hotade minoriteter.

| 9. | Europaparlamentet är oroat över det som rapporteras om att kristna minoriteter inte har tillträde till flyktingläger i regionen eftersom detta skulle vara alltför farligt för dem. Parlamentet begär att EU ska se till att dess utvecklingsbistånd inriktas på alla minoritetsgrupper som blivit fördrivna under konflikten. Parlamentet uppmuntrar EU att använda den erfarenhet och de väletablerade nätverk som finns hos de lokala och regionala kyrkorna, samt hos kyrkornas internationella hjälporganisationer, för att tillhandahålla ekonomiskt stöd och annat stöd för att alla minoritetsgrupper ska kunna dra nytta av det skydd och stöd som det europeiska biståndet erbjuder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är oroat över det som rapporteras om att kristna minoriteter inte har tillträde till flyktingläger i regionen eftersom detta skulle vara alltför farligt för dem. Parlamentet begär att EU ska se till att dess utvecklingsbistånd inriktas på alla minoritetsgrupper som blivit fördrivna under konflikten. Parlamentet uppmuntrar EU att använda den erfarenhet och de väletablerade nätverk som finns hos de lokala och regionala kyrkorna, samt hos kyrkornas internationella hjälporganisationer, för att tillhandahålla ekonomiskt stöd och annat stöd för att alla minoritetsgrupper ska kunna dra nytta av det skydd och stöd som det europeiska biståndet erbjuder.

| 10. | Europaparlamentet anser att rådet och Europeiska utrikestjänsten ovillkorligen måste börja arbeta med internationella och regionala partner om vad som ska ske efter IS/Daish, och då ta hänsyn till det trängande behovet av kulturell och religiös dialog och försoning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att rådet och Europeiska utrikestjänsten ovillkorligen måste börja arbeta med internationella och regionala partner om vad som ska ske efter IS/Daish, och då ta hänsyn till det trängande behovet av kulturell och religiös dialog och försoning.

| 11. | Europaparlamentet fördömer att IS/Daish förstört kulturminnesmärken och verk av människohand i Syrien och Irak, eftersom detta innebär ett angrepp på kulturarvet hos alla invånare i dessa länder, och på mänsklighetens kulturarv överlag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer att IS/Daish förstört kulturminnesmärken och verk av människohand i Syrien och Irak, eftersom detta innebär ett angrepp på kulturarvet hos alla invånare i dessa länder, och på mänsklighetens kulturarv överlag.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att samarbeta med internationella och regionala partner för att skydda så mycket som möjligt av kulturarvet och det religiösa arvet, både efter Assyrien och efter andra kulturer och religioner, på de territorier som ockuperas av IS/Daish. Parlamentet uppmanar vidare rådet med kraft att vidta åtgärder mot den illegala handeln med antikviteter från dessa territorier. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att samarbeta med internationella och regionala partner för att skydda så mycket som möjligt av kulturarvet och det religiösa arvet, både efter Assyrien och efter andra kulturer och religioner, på de territorier som ockuperas av IS/Daish. Parlamentet uppmanar vidare rådet med kraft att vidta åtgärder mot den illegala handeln med antikviteter från dessa territorier.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar och stöder den oförytterliga rätten för alla religiösa och etniska minoritetsgrupper i Irak och Syrien att fortsätta att leva i värdighet, jämlikhet och trygghet där de historiskt och traditionellt alltid har levt och att fritt utöva sina religioner. Parlamentet uppmanar mot bakgrund av detta med kraft FN:s medlemsstater att tydligt ta avstånd från våldet och uttala sitt stöd för särskilt minoriteters rättigheter. Parlamentet anser att för att lindra lidandet och bromsa kristnas och andra urbefolkningars massflykt från regionen måste regionala politiska och religiösa ledare tydligt och entydigt uttala sitt stöd för dessa personers fortsatta närvaro och deras fulla och lika rättigheter som medborgare i sitt land. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet bekräftar och stöder den oförytterliga rätten för alla religiösa och etniska minoritetsgrupper i Irak och Syrien att fortsätta att leva i värdighet, jämlikhet och trygghet där de historiskt och traditionellt alltid har levt och att fritt utöva sina religioner. Parlamentet uppmanar mot bakgrund av detta med kraft FN:s medlemsstater att tydligt ta avstånd från våldet och uttala sitt stöd för särskilt minoriteters rättigheter. Parlamentet anser att för att lindra lidandet och bromsa kristnas och andra urbefolkningars massflykt från regionen måste regionala politiska och religiösa ledare tydligt och entydigt uttala sitt stöd för dessa personers fortsatta närvaro och deras fulla och lika rättigheter som medborgare i sitt land.

| 14. | Europaparlamentet avvisar utan förbehåll det kalifat som utropats av IS/Daishs ledarskap, i de områden som IS/Daish kontrollerar, och betraktar det som lagstridigt. Parlamentet poängterar att bildandet och utbredningen av ”islamiska kalifatet”, samt andra extremistgruppers verksamhet i Irak och Syrien, utgör ett direkt hot mot säkerheten, såväl i regionen som i europeiska länder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet avvisar utan förbehåll det kalifat som utropats av IS/Daishs ledarskap, i de områden som IS/Daish kontrollerar, och betraktar det som lagstridigt. Parlamentet poängterar att bildandet och utbredningen av ”islamiska kalifatet”, samt andra extremistgruppers verksamhet i Irak och Syrien, utgör ett direkt hot mot säkerheten, såväl i regionen som i europeiska länder.

| 15. | Europaparlamentet bekräftar sitt engagemang till förmån för tankefrihet, samvetsfrihet och religions- eller trosfrihet, eftersom det är en grundläggande mänsklig rättighet som garanterats av internationella rättsliga instrument som flertalet av världens länder utfäst sig följa och som erkänns vara ett allmängiltigt värde. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet bekräftar sitt engagemang till förmån för tankefrihet, samvetsfrihet och religions- eller trosfrihet, eftersom det är en grundläggande mänsklig rättighet som garanterats av internationella rättsliga instrument som flertalet av världens länder utfäst sig följa och som erkänns vara ett allmängiltigt värde.

| 16. | Europaparlamentet stöder alla initiativ, också inom EU, vars mål är att främja dialog och respekt mellan befolkningsgrupper. Parlamentet uppmanar alla religiösa ledare att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat och våldsam och extrem radikalisering. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder alla initiativ, också inom EU, vars mål är att främja dialog och respekt mellan befolkningsgrupper. Parlamentet uppmanar alla religiösa ledare att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat och våldsam och extrem radikalisering.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU med kraft att ytterligare undersöka vad som skulle kunna göras mot terrorismen, med iakttagande av de mänskliga rättigheterna, förutom det som redan görs, samt att fortsätta arbeta med medlemsstaterna för att förbättra de strategier som på EU:s mark motverkar radikalisering och spridning av hatpropaganda och anstiftan till våld på internet. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft EU:s medlemsstater att arbeta tillsammans med FN:s säkerhetsråd och FN:s generalförsamling för att runtom i världen hejda spridningen av extremistisk och jihadistisk ideologi. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU med kraft att ytterligare undersöka vad som skulle kunna göras mot terrorismen, med iakttagande av de mänskliga rättigheterna, förutom det som redan görs, samt att fortsätta arbeta med medlemsstaterna för att förbättra de strategier som på EU:s mark motverkar radikalisering och spridning av hatpropaganda och anstiftan till våld på internet. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft EU:s medlemsstater att arbeta tillsammans med FN:s säkerhetsråd och FN:s generalförsamling för att runtom i världen hejda spridningen av extremistisk och jihadistisk ideologi.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Syriens nationella koalition, Iraks regering och parlament, Kurdistans regionala regering i Irak, Arabrepubliken Egyptens president, deputeraderådet i Tobruk i Libyen och Libyens regering, Arabförbundet, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Syriens nationella koalition, Iraks regering och parlament, Kurdistans regionala regering i Irak, Arabrepubliken Egyptens president, deputeraderådet i Tobruk i Libyen och Libyens regering, Arabförbundet, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0422.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2014)0027.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0040.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/117

---

P8_TA(2015)0072

Sydsudan, inbegripet nyligen genomförda kidnappningar av barn

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om Sydsudan, inbegripet nyligen genomförda kidnappningar av barn (2015/2603(RSP))

(2016/C 316/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sydsudan, särskilt de av den 16 januari 2014 (1) och den 13 november 2014 om situationen i Sydsudan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sydsudan, särskilt de av den 16 januari 2014 (1) och den 13 november 2014 om situationen i Sydsudan (2),

| — | med beaktande av avtalet om eldupphör och maktdelning av den 2 februari 2015 mellan president Salva Kiir och f.d. vicepresident Riek Machar, undertecknat i Addis Abeba under överinseende av den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om eldupphör och maktdelning av den 2 februari 2015 mellan president Salva Kiir och f.d. vicepresident Riek Machar, undertecknat i Addis Abeba under överinseende av den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad),

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 februari 2015 från FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon om fredssamtalen i Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 februari 2015 från FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon om fredssamtalen i Sydsudan,

| — | med beaktande av kommunikén av den 10 februari 2015 från mötet på hög nivå mellan Igad och FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) om den humanitära krisen i Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén av den 10 februari 2015 från mötet på hög nivå mellan Igad och FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) om den humanitära krisen i Sydsudan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 februari 2015 från FN:s generalsekreterares särskilde representant för barn och väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 februari 2015 från FN:s generalsekreterares särskilde representant för barn och väpnade konflikter,

| — | med beaktande av den gemensamma kommunikén från oktober 2014 från Republiken Sydsudan och FN om förebyggande av sexuellt våld i samband med konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommunikén från oktober 2014 från Republiken Sydsudan och FN om förebyggande av sexuellt våld i samband med konflikter,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2155 (2014) och 2206 (2015) som lägger grunden för riktade sanktioner mot dem som hindrar freden i Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2155 (2014) och 2206 (2015) som lägger grunden för riktade sanktioner mot dem som hindrar freden i Sydsudan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 mars 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om det misslyckade försöket att nå en fredsuppgörelse mellan parterna i konflikten i Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 mars 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om det misslyckade försöket att nå en fredsuppgörelse mellan parterna i konflikten i Sydsudan,

| — | med beaktande av förnyandet 2012 av den sydsudanesiska handlingsplanen för att sätta stopp för rekryteringen och utnyttjandet av barn i regeringsunderstödda väpnade styrkor och andra grova brott mot barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förnyandet 2012 av den sydsudanesiska handlingsplanen för att sätta stopp för rekryteringen och utnyttjandet av barn i regeringsunderstödda väpnade styrkor och andra grova brott mot barn,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens konvention om de specifika aspekterna på flyktingproblemen i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens konvention om de specifika aspekterna på flyktingproblemen i Afrika,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt från 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt från 2010,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 182 om de värsta formerna av barnarbete, antagen 1999, enligt vilken tvångsrekrytering av barn för utnyttjande i väpnade konflikter är en av de värsta formerna av barnarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 182 om de värsta formerna av barnarbete, antagen 1999, enligt vilken tvångsrekrytering av barn för utnyttjande i väpnade konflikter är en av de värsta formerna av barnarbete,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av det heltäckande fredsavtalet för Sudan från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det heltäckande fredsavtalet för Sudan från 2005,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 15 och 16 februari 2015 bortfördes uppskattningsvis 89 barn, och möjligtvis hundratals fler, från byn Wau Shilluk i delstaten Upper Nile av en milisgrupp som sägs anföras av Johnson Oloni, en ledare inom Sudanesiska folkets befrielsearmé (SPLA). Enligt vittnen omringade väpnade soldater byn och letade igenom varje hus. I första hand var det pojkar över tolv år som fördes bort med våld. |
| --- | --- |

A.

Den 15 och 16 februari 2015 bortfördes uppskattningsvis 89 barn, och möjligtvis hundratals fler, från byn Wau Shilluk i delstaten Upper Nile av en milisgrupp som sägs anföras av Johnson Oloni, en ledare inom Sudanesiska folkets befrielsearmé (SPLA). Enligt vittnen omringade väpnade soldater byn och letade igenom varje hus. I första hand var det pojkar över tolv år som fördes bort med våld.

| B. | I december 2013 urartade en politisk dispyt inom Sydsudans styrande parti, Sudanesiska folkets befrielserörelse (SPLM), i en väpnad konflikt i Juba mellan styrkor som stöder president Kiir och styrkor som stöder den förre vicepresidenten Riek Machar. |
| --- | --- |

B.

I december 2013 urartade en politisk dispyt inom Sydsudans styrande parti, Sudanesiska folkets befrielserörelse (SPLM), i en väpnad konflikt i Juba mellan styrkor som stöder president Kiir och styrkor som stöder den förre vicepresidenten Riek Machar.

| C. | Sedan den interna väpnade konflikten bröt ut i december 2013 har omkring 1,4 miljoner människor drivits på flykt inom landet, medan 500 000 har flytt till grannländer, och ca 12 000 barn har rekryterats till väpnade styrkor och grupper. Tusentals barn har enligt uppgift dödats, våldtagits, förflyttats eller blivit föräldralösa. |
| --- | --- |

C.

Sedan den interna väpnade konflikten bröt ut i december 2013 har omkring 1,4 miljoner människor drivits på flykt inom landet, medan 500 000 har flytt till grannländer, och ca 12 000 barn har rekryterats till väpnade styrkor och grupper. Tusentals barn har enligt uppgift dödats, våldtagits, förflyttats eller blivit föräldralösa.

| D. | För omkring 4 miljoner människor är risken stor att drabbas av osäker livsmedelsförsörjning och livsmedelsbrist, och FN varnar oupphörligen för att den humanitära krisen och hungersnöden kommer att förvärras om striderna fortsätter. Då det även råder brist på läkarvård och infrastruktur ser det ut som om situationen inte kan annat än förvärras. |
| --- | --- |

D.

För omkring 4 miljoner människor är risken stor att drabbas av osäker livsmedelsförsörjning och livsmedelsbrist, och FN varnar oupphörligen för att den humanitära krisen och hungersnöden kommer att förvärras om striderna fortsätter. Då det även råder brist på läkarvård och infrastruktur ser det ut som om situationen inte kan annat än förvärras.

| E. | FN:s uppdrag i Republiken Sydsudan (UNMISS) tillhandahåller nu en tillflyktsort för fler än 100 000 interflyktingar som försöker undkomma våldet, och det har själv utsatts för attacker. |
| --- | --- |

E.

FN:s uppdrag i Republiken Sydsudan (UNMISS) tillhandahåller nu en tillflyktsort för fler än 100 000 interflyktingar som försöker undkomma våldet, och det har själv utsatts för attacker.

| F. | Enligt beräkningar som FN har gjort är över hälften av invånarna i flyktinglägren barn, vars fysiska säkerhet, utveckling och välfärd är allvarligt hotade. Barnadödlighetssiffrorna i Sydsudan är bland de högsta i världen och landets utbildningsindikatorer är de lägsta i världen. 400 000 barn har avbrutit skolgången till följd av den pågående konflikten. |
| --- | --- |

F.

Enligt beräkningar som FN har gjort är över hälften av invånarna i flyktinglägren barn, vars fysiska säkerhet, utveckling och välfärd är allvarligt hotade. Barnadödlighetssiffrorna i Sydsudan är bland de högsta i världen och landets utbildningsindikatorer är de lägsta i världen. 400 000 barn har avbrutit skolgången till följd av den pågående konflikten.

| G. | Parterna i konflikten har gett sig på civila på grund av deras etnicitet och uppfattade politiska tillhörighet, begått sexuella våldshandlingar och ägnat sig åt utbredd förstörelse och plundring av egendom. |
| --- | --- |

G.

Parterna i konflikten har gett sig på civila på grund av deras etnicitet och uppfattade politiska tillhörighet, begått sexuella våldshandlingar och ägnat sig åt utbredd förstörelse och plundring av egendom.

| H. | Den 7 januari 2014 inleddes förhandlingar i Addis Abeba mellan parterna i konflikten i Sydsudan, under överinseende av den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad). Trots tidigare överenskommelser om att upphöra med fientligheterna – den senaste var ett eldupphöravtal undertecknat den 2 februari 2015 i Addis Abeba – och Igads fortlöpande insatser för att förhandla fram en politisk lösning på konflikten fortsätter striderna, som kännetecknas av ett fullständigt åsidosättande av internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt och straffrihet för övergrepp som begåtts i konflikten. |
| --- | --- |

H.

Den 7 januari 2014 inleddes förhandlingar i Addis Abeba mellan parterna i konflikten i Sydsudan, under överinseende av den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad). Trots tidigare överenskommelser om att upphöra med fientligheterna – den senaste var ett eldupphöravtal undertecknat den 2 februari 2015 i Addis Abeba – och Igads fortlöpande insatser för att förhandla fram en politisk lösning på konflikten fortsätter striderna, som kännetecknas av ett fullständigt åsidosättande av internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt och straffrihet för övergrepp som begåtts i konflikten.

| I. | Regeringen och rebellerna lyckades inte nå en överenskommelse och maktdelning före den 5 mars 2015, som var den tidsfrist som fastställts av Igad, och fredssamtalen har förlängts på obestämd tid. Enligt Igads chefsmedlare kan FN och Afrikanska unionen nu spela en direkt roll i förhandlingarna. |
| --- | --- |

I.

Regeringen och rebellerna lyckades inte nå en överenskommelse och maktdelning före den 5 mars 2015, som var den tidsfrist som fastställts av Igad, och fredssamtalen har förlängts på obestämd tid. Enligt Igads chefsmedlare kan FN och Afrikanska unionen nu spela en direkt roll i förhandlingarna.

| J. | Afrikanska unionen inrättade en undersökningskommission i mars 2014, men dess slutrapport har ännu inte offentliggjorts trots att den översändes till Afrikanska unionens kommission i oktober 2014. |
| --- | --- |

J.

Afrikanska unionen inrättade en undersökningskommission i mars 2014, men dess slutrapport har ännu inte offentliggjorts trots att den översändes till Afrikanska unionens kommission i oktober 2014.

| K. | Beslutet att skjuta upp offentliggörandet har mötts med stor besvikelse och ses allmänt som ett nederlag för försöken att få still stånd ansvarsutkrävande och ett slut på straffriheten. FN:s biträdande generalsekreterare Ivan Simonovic, FN:s tidigare högkommissarie för mänskliga rättigheter Navi Pillay och framstående medlemmar av organisationer i det sydsudanesiska civila samhället har uttryckt sin besvikelse. |
| --- | --- |

K.

Beslutet att skjuta upp offentliggörandet har mötts med stor besvikelse och ses allmänt som ett nederlag för försöken att få still stånd ansvarsutkrävande och ett slut på straffriheten. FN:s biträdande generalsekreterare Ivan Simonovic, FN:s tidigare högkommissarie för mänskliga rättigheter Navi Pillay och framstående medlemmar av organisationer i det sydsudanesiska civila samhället har uttryckt sin besvikelse.

| L. | Den 3 mars 2015 antog FN:s säkerhetsråd enhälligt ett system för att införa sanktioner mot de personer som är ansvariga för eller som medverkar till att konflikten fortsätter eller att freden hindras i Sydsudan. Sanktionerna är också tillämpliga på personer som ger sig på civila eller som angriper sjukhus, religiösa inrättningar, skolor eller platser där civila söker skydd, och som rekryterar eller utnyttjar barn i väpnade styrkor eller grupper. |
| --- | --- |

L.

Den 3 mars 2015 antog FN:s säkerhetsråd enhälligt ett system för att införa sanktioner mot de personer som är ansvariga för eller som medverkar till att konflikten fortsätter eller att freden hindras i Sydsudan. Sanktionerna är också tillämpliga på personer som ger sig på civila eller som angriper sjukhus, religiösa inrättningar, skolor eller platser där civila söker skydd, och som rekryterar eller utnyttjar barn i väpnade styrkor eller grupper.

| M. | Trots att landets parlament har röstat för en ratificering har Sydsudan ännu inte anslutit sig till någon central internationell eller regional människorättskonvention, såsom Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, Afrikanska unionens konvention om de specifika aspekterna på flyktingproblemen i Afrika, FN:s konvention om barnets rättigheter, FN:s konvention mot tortyr och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

M.

Trots att landets parlament har röstat för en ratificering har Sydsudan ännu inte anslutit sig till någon central internationell eller regional människorättskonvention, såsom Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, Afrikanska unionens konvention om de specifika aspekterna på flyktingproblemen i Afrika, FN:s konvention om barnets rättigheter, FN:s konvention mot tortyr och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| N. | I Internationella brottmålsdomstolens stadga fastställs det att nationella väpnade styrkors eller väpnade gruppers inkallelse, värvning eller utnyttjande av barn under femton år i strider är ett krigsbrott. |
| --- | --- |

N.

I Internationella brottmålsdomstolens stadga fastställs det att nationella väpnade styrkors eller väpnade gruppers inkallelse, värvning eller utnyttjande av barn under femton år i strider är ett krigsbrott.

| O. | Ett lagförslag om icke-statliga organisationer har diskuterats i Sydsudans parlament, vilket skulle inskränka rätten till föreningsfrihet, göra registrering obligatorisk, förbjuda icke-statliga organisationer från att verka utan att vara registrerade och kriminalisera frivilligverksamhet som bedrivs utan ett registreringsintyg. |
| --- | --- |

O.

Ett lagförslag om icke-statliga organisationer har diskuterats i Sydsudans parlament, vilket skulle inskränka rätten till föreningsfrihet, göra registrering obligatorisk, förbjuda icke-statliga organisationer från att verka utan att vara registrerade och kriminalisera frivilligverksamhet som bedrivs utan ett registreringsintyg.

| P. | Skolor fortsätter att användas för bl.a. militära syften, som ockupationsområden eller som platser för rekrytering. I slutet av februari 2015 användes enligt uppgift 30 skolor fortfarande för militära syften. |
| --- | --- |

P.

Skolor fortsätter att användas för bl.a. militära syften, som ockupationsområden eller som platser för rekrytering. I slutet av februari 2015 användes enligt uppgift 30 skolor fortfarande för militära syften.

| Q. | Om man räknar bort givarstöd och humanitärt stöd är Sydsudans ekonomi nästan helt beroende av oljebranschen, och landets oljeexport står för över 70 procent av BNP och för ca 90 procent av de statliga inkomsterna. Inkomsterna från oljeindustrin har gett näring åt våldsamma konflikter. |
| --- | --- |

Q.

Om man räknar bort givarstöd och humanitärt stöd är Sydsudans ekonomi nästan helt beroende av oljebranschen, och landets oljeexport står för över 70 procent av BNP och för ca 90 procent av de statliga inkomsterna. Inkomsterna från oljeindustrin har gett näring åt våldsamma konflikter.

| R. | Det pågående våldet i Sydsudan medför olidliga humanitära kostnader. FN uppskattar att det under 2015 kommer att behövas 1,81 miljarder US-dollar i humanitärt bistånd. FN har förklarat att katastrofnivå 3 gäller för situationen i Sydsudan – den högsta nivån för en humanitär kris. |
| --- | --- |

R.

Det pågående våldet i Sydsudan medför olidliga humanitära kostnader. FN uppskattar att det under 2015 kommer att behövas 1,81 miljarder US-dollar i humanitärt bistånd. FN har förklarat att katastrofnivå 3 gäller för situationen i Sydsudan – den högsta nivån för en humanitär kris.

| S. | EU och dess medlemsstater bidrog med nästan 300 miljoner EUR i humanitärt bistånd under 2014 för att lindra den humanitära krisen och hantera de sydsudanesiska flyktingarnas akuta behov i regionen. |
| --- | --- |

S.

EU och dess medlemsstater bidrog med nästan 300 miljoner EUR i humanitärt bistånd under 2014 för att lindra den humanitära krisen och hantera de sydsudanesiska flyktingarnas akuta behov i regionen.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över det försämrade säkerhetsläget och humanitära läget i Sydsudan som skulle kunna destabilisera hela Östafrika. Parlamentet uppmanar med eftertryck alla parter att sätta stopp för våldet, att upphöra med människorättskränkningarna, att under en övergångsperiod bilda en nationell enhetsregering och att se till att det humanitära biståndet når fram dit det ska. Parlamentet uppmanar samtliga parter att upphöra med attackerna mot utbildningsinrättningar och offentliga byggnader och att sluta att använda skolor för militära syften, bl.a. för rekrytering av barnsoldater. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sitt stöd för riktlinjerna för skydd för skolor och universitet mot militär användning under väpnade konflikter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över det försämrade säkerhetsläget och humanitära läget i Sydsudan som skulle kunna destabilisera hela Östafrika. Parlamentet uppmanar med eftertryck alla parter att sätta stopp för våldet, att upphöra med människorättskränkningarna, att under en övergångsperiod bilda en nationell enhetsregering och att se till att det humanitära biståndet når fram dit det ska. Parlamentet uppmanar samtliga parter att upphöra med attackerna mot utbildningsinrättningar och offentliga byggnader och att sluta att använda skolor för militära syften, bl.a. för rekrytering av barnsoldater. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sitt stöd för riktlinjerna för skydd för skolor och universitet mot militär användning under väpnade konflikter.

| 2. | Europaparlamentet är djupt besviket över att inga märkbara framsteg har gjorts efter över ett år av förhandlingar under Igads ledning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla parter i konflikten att nå en uppgörelse om maktdelning, och ger sitt fulla stöd till den pågående förhandlingsprocessen. Parlamentet efterlyser ett villkorslöst, heltäckande och omedelbart eldupphör och ett slut på alla fientligheter samt ett omedelbart stopp för rekryteringen och mobiliseringen av civila. Parlamentet efterlyser insatser för att nå varaktig fred och stabilitet. Regeringssidan och rebellsidan uppmanas med eftertryck att med ärligt uppsåt inleda villkorslösa och inkluderande politiska samtal för att framgångsrikt slutföra förhandlingarna. Parlamentet välkomnar Afrikanska unionens och Igads insatser för att främja en inkluderande dialog och medling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är djupt besviket över att inga märkbara framsteg har gjorts efter över ett år av förhandlingar under Igads ledning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla parter i konflikten att nå en uppgörelse om maktdelning, och ger sitt fulla stöd till den pågående förhandlingsprocessen. Parlamentet efterlyser ett villkorslöst, heltäckande och omedelbart eldupphör och ett slut på alla fientligheter samt ett omedelbart stopp för rekryteringen och mobiliseringen av civila. Parlamentet efterlyser insatser för att nå varaktig fred och stabilitet. Regeringssidan och rebellsidan uppmanas med eftertryck att med ärligt uppsåt inleda villkorslösa och inkluderande politiska samtal för att framgångsrikt slutföra förhandlingarna. Parlamentet välkomnar Afrikanska unionens och Igads insatser för att främja en inkluderande dialog och medling.

| 3. | Europaparlamentet begär att alla barn som sedan konfliktens början i december 2013 har rekryterats av väpnade styrkor ska släppas fria och tillåtas återvända hem under säkra former. Parlamentet påminner enträget alla parter i konflikten om att rekryteringen och utnyttjandet av barn i väpnade styrkor och grupper är en grov kränkning av folkrätten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att alla barn som sedan konfliktens början i december 2013 har rekryterats av väpnade styrkor ska släppas fria och tillåtas återvända hem under säkra former. Parlamentet påminner enträget alla parter i konflikten om att rekryteringen och utnyttjandet av barn i väpnade styrkor och grupper är en grov kränkning av folkrätten.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar SPLA och oppositionsstyrkorna att noggrant och under öppna former kontrollera att det inte finns några barn kvar i deras led, och att omedelbart ta fram och genomföra en handlingsplan, i samarbete med FN, för att sätta stopp för grova kränkningar av barns rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar SPLA och oppositionsstyrkorna att noggrant och under öppna former kontrollera att det inte finns några barn kvar i deras led, och att omedelbart ta fram och genomföra en handlingsplan, i samarbete med FN, för att sätta stopp för grova kränkningar av barns rättigheter.

| 5. | Europaparlamentet påminner om det åtagande som Sydsudans myndigheter gjorde 2009, förnyat 2012, om att sätta stopp för rekryteringen och utnyttjandet av barn i konflikter, att släppa alla barn som är knutna till regeringsunderstödda säkerhetsstyrkor, att tillhandahålla de tjänster som behövs för att barnens familjer ska kunna återförenas och återintegreras och att utreda grova brott mot barn. Parlamentet beklagar djupt att detta åtagande inte har respekterats till fullo, och uppmanar parterna att till fullo genomföra riktlinjerna i handlingsplanen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om det åtagande som Sydsudans myndigheter gjorde 2009, förnyat 2012, om att sätta stopp för rekryteringen och utnyttjandet av barn i konflikter, att släppa alla barn som är knutna till regeringsunderstödda säkerhetsstyrkor, att tillhandahålla de tjänster som behövs för att barnens familjer ska kunna återförenas och återintegreras och att utreda grova brott mot barn. Parlamentet beklagar djupt att detta åtagande inte har respekterats till fullo, och uppmanar parterna att till fullo genomföra riktlinjerna i handlingsplanen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bidra till mobiliseringen av resurser för att hjälpa till med den långsiktiga återintegreringen av barn som har rekryterats till väpnade styrkor och barn som har drabbats av konflikten, i samarbete med kontoret för FN:s särskilde representant för barn och väpnade konflikter, Unicef och andra organ. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bidra till mobiliseringen av resurser för att hjälpa till med den långsiktiga återintegreringen av barn som har rekryterats till väpnade styrkor och barn som har drabbats av konflikten, i samarbete med kontoret för FN:s särskilde representant för barn och väpnade konflikter, Unicef och andra organ.

| 7. | Europaparlamentet framhåller behovet av att överbrygga klyftan mellan humanitära krisinsatser och långsiktigt utvecklingssamarbete. Parlamentet anser särskilt att långsiktiga utvecklingsprogram för barn som drabbats av väpnade konflikter bl.a. måste fokusera på system för skydd av barn, utbildning och sysselsättningsarrangemang. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att öka tillhandahållandet av humanitärt bistånd och att ge lokala jordbrukare och producenter tillgång till resurser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller behovet av att överbrygga klyftan mellan humanitära krisinsatser och långsiktigt utvecklingssamarbete. Parlamentet anser särskilt att långsiktiga utvecklingsprogram för barn som drabbats av väpnade konflikter bl.a. måste fokusera på system för skydd av barn, utbildning och sysselsättningsarrangemang. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att öka tillhandahållandet av humanitärt bistånd och att ge lokala jordbrukare och producenter tillgång till resurser.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd att offentliggöra den rapport som sammanställts av Afrikanska unionens undersökningskommission för Sydsudan om människorättsövergrepp i landet och att utan vidare dröjsmål följa upp rapportens resultat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd att offentliggöra den rapport som sammanställts av Afrikanska unionens undersökningskommission för Sydsudan om människorättsövergrepp i landet och att utan vidare dröjsmål följa upp rapportens resultat.

| 9. | Europaparlamentet understryker att offentliggörandet av rapporten är ett viktigt steg på vägen mot fred och försoning. Parlamentet konstaterar att alla sydsudaneser har rätt till sanning och rättvisa, och att hundratals offer för och vittnen till grymheter har gjort stora personliga uppoffringar för att samarbeta med Afrikanska unionens undersökningskommission. Ofta har de tagit stora personliga risker när de har återberättat svåra upplevelser för att bidra till att ge en mer komplett bild av konflikten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att offentliggörandet av rapporten är ett viktigt steg på vägen mot fred och försoning. Parlamentet konstaterar att alla sydsudaneser har rätt till sanning och rättvisa, och att hundratals offer för och vittnen till grymheter har gjort stora personliga uppoffringar för att samarbeta med Afrikanska unionens undersökningskommission. Ofta har de tagit stora personliga risker när de har återberättat svåra upplevelser för att bidra till att ge en mer komplett bild av konflikten.

| 10. | Europaparlamentet begär att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten aktivt ska stödja genomförandet av undersökningskommissionens rekommendationer, bl.a. vad gäller ett eventuellt inrättande av en specialdomstol, en så kallad ”hybriddomstol”, som ska ta upp grymheterna, vilket har föreslagits av FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten aktivt ska stödja genomförandet av undersökningskommissionens rekommendationer, bl.a. vad gäller ett eventuellt inrättande av en specialdomstol, en så kallad ”hybriddomstol”, som ska ta upp grymheterna, vilket har föreslagits av FN:s generalsekreterare.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av FN:s säkerhetsråds resolution 2206 om införande av riktade sanktioner mot dem som har underblåst konflikten, och begär att den omedelbart ska genomföras. Parlamentet understryker att det måste antas ett heltäckande vapenembargo på regional och internationell nivå för att hejda vapenleveranserna till enskilda och grupper som har begått allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, krigsbrott och brott mot mänskligheten, och för att skydda civila som löper stor risk. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av FN:s säkerhetsråds resolution 2206 om införande av riktade sanktioner mot dem som har underblåst konflikten, och begär att den omedelbart ska genomföras. Parlamentet understryker att det måste antas ett heltäckande vapenembargo på regional och internationell nivå för att hejda vapenleveranserna till enskilda och grupper som har begått allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, krigsbrott och brott mot mänskligheten, och för att skydda civila som löper stor risk.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Sydsudans regering att göra snabba, grundliga, opartiska och oberoende utredningar av människorättsövergrepp i syfte att åtala och utkräva ansvar av personer som misstänks för brott mot folkrätten och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet bortförandet och rekryteringen av barn i väpnade konflikter och sexuellt våld mot kvinnor och barn. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Sydsudans regering att göra snabba, grundliga, opartiska och oberoende utredningar av människorättsövergrepp i syfte att åtala och utkräva ansvar av personer som misstänks för brott mot folkrätten och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet bortförandet och rekryteringen av barn i väpnade konflikter och sexuellt våld mot kvinnor och barn.

| 13. | Europaparlamentet påminner om Igad-protokollet av den 25 augusti 2014 som specifikt fastställer att enskilda personer som av Afrikanska unionens undersökningskommission har befunnits vara skyldiga till allvarliga brott inte har rätt att delta i övergångsregeringen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om Igad-protokollet av den 25 augusti 2014 som specifikt fastställer att enskilda personer som av Afrikanska unionens undersökningskommission har befunnits vara skyldiga till allvarliga brott inte har rätt att delta i övergångsregeringen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Sydsudans regering att utan dröjsmål slutföra de lagstiftningsändringar som brottsbelägger rekryteringen och utnyttjandet av barn, att använda denna lagstiftning för att åtala gärningsmän, att slutföra genomförandet av internationella överenskommelser, bl.a. 2002 års fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter, och att ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Sydsudans regering att utan dröjsmål slutföra de lagstiftningsändringar som brottsbelägger rekryteringen och utnyttjandet av barn, att använda denna lagstiftning för att åtala gärningsmän, att slutföra genomförandet av internationella överenskommelser, bl.a. 2002 års fakultativa protokoll till konventionen om barnets rättigheter, och att ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Sydsudans regering att förkasta lagstiftning som skulle begränsa de sektorer inom vilka icke-statliga organisationer och andra organisationer kan bedriva sitt arbete, vilket allvarligt skulle hämma samhällsutvecklingen och de humanitära hjälpinsatserna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Sydsudans regering att förkasta lagstiftning som skulle begränsa de sektorer inom vilka icke-statliga organisationer och andra organisationer kan bedriva sitt arbete, vilket allvarligt skulle hämma samhällsutvecklingen och de humanitära hjälpinsatserna.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Sydsudans regering att fullgöra sitt ansvar att ta hand om sitt folk och att uppmuntra internationella givare att öka stödet till biståndsinsatserna. Med tanke på hur omfattande behoven är och hur snabbt de måste tillgodoses uppmanar parlamentet det internationella samfundet att sammankalla en ny internationell givarkonferens för Sydsudan när alla förutsättningar för fred har tillmötesgåtts och det har inrättats en mekanism för rättvis inkomstfördelning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Sydsudans regering att fullgöra sitt ansvar att ta hand om sitt folk och att uppmuntra internationella givare att öka stödet till biståndsinsatserna. Med tanke på hur omfattande behoven är och hur snabbt de måste tillgodoses uppmanar parlamentet det internationella samfundet att sammankalla en ny internationell givarkonferens för Sydsudan när alla förutsättningar för fred har tillmötesgåtts och det har inrättats en mekanism för rättvis inkomstfördelning.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser enträget att Sydsudans naturresurser ska förvaltas ansvarsfullt och att man ska se till att oljeinkomsterna inte underblåser konflikten. Parlamentet uppmanar de förhandlande parterna att låta frågan om insyn och offentlig granskning i oljebranschen utgöra en del av fredssamtalen och det slutliga avtalet så att inkomsterna därifrån kan användas för att åstadkomma en hållbar utveckling i landet och förbättra levnadsförhållandena för befolkningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser enträget att Sydsudans naturresurser ska förvaltas ansvarsfullt och att man ska se till att oljeinkomsterna inte underblåser konflikten. Parlamentet uppmanar de förhandlande parterna att låta frågan om insyn och offentlig granskning i oljebranschen utgöra en del av fredssamtalen och det slutliga avtalet så att inkomsterna därifrån kan användas för att åstadkomma en hållbar utveckling i landet och förbättra levnadsförhållandena för befolkningen.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Sydsudans regering, Sydsudans kommissarie för mänskliga rättigheter, Sydsudans nationella lagstiftande församling, Afrikanska unionens institutioner, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), medordförandena i den parlamentariska AVS–EU-församlingen samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Sydsudans regering, Sydsudans kommissarie för mänskliga rättigheter, Sydsudans nationella lagstiftande församling, Afrikanska unionens institutioner, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), medordförandena i den parlamentariska AVS–EU-församlingen samt FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0042.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2014)0053.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/122 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/122

---

P8_TA(2015)0073

Tanzania, särskilt frågan om markrofferi

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om Tanzania, särskilt frågan om markrofferi (2015/2604(RSP))

(2016/C 316/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av G8-ländernas initiativ från 2013 om öppenhet vad gäller mark, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G8-ländernas initiativ från 2013 om öppenhet vad gäller mark,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens ram och riktlinjer för markpolitiken i Afrika (ALPFG), Afrikanska unionens Policy Framework for Pastoralism in Africa: Securing, Protecting and Improving the Lives, Livelihoods and Rights of Pastoralist Communities som antogs vid de afrikanska jordbruksministrarnas möte i oktober 2010 och godkändes vid det verkställande rådets 18:e sammanträde i Addis Abeba i Januari 2011 (Doc. EX.CL/631 XVIII) och av Afrikanska unionens förklaring om markfrågor och markproblem i Afrika från 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens ram och riktlinjer för markpolitiken i Afrika (ALPFG), Afrikanska unionens Policy Framework for Pastoralism in Africa: Securing, Protecting and Improving the Lives, Livelihoods and Rights of Pastoralist Communities som antogs vid de afrikanska jordbruksministrarnas möte i oktober 2010 och godkändes vid det verkställande rådets 18:e sammanträde i Addis Abeba i Januari 2011 (Doc. EX.CL/631 XVIII) och av Afrikanska unionens förklaring om markfrågor och markproblem i Afrika från 2009,

| — | med beaktande av förklaringen från världstoppmötet om tryggad livsmedelsförsörjning, som antogs i Rom 2010, av principerna om ansvarsfulla investeringar i jordbruket som tar hänsyn till rättigheter, försörjningsmöjligheter och resurser och av de frivilliga riktlinjerna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog i förhållande till en nationell tryggad livsmedelsförsörjning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från världstoppmötet om tryggad livsmedelsförsörjning, som antogs i Rom 2010, av principerna om ansvarsfulla investeringar i jordbruket som tar hänsyn till rättigheter, försörjningsmöjligheter och resurser och av de frivilliga riktlinjerna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog i förhållande till en nationell tryggad livsmedelsförsörjning,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens, Afrikanska utvecklingsbankens och den ekonomiska kommissionen för Afrikas vägledande principer om storskaliga markbaserade investeringar i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens, Afrikanska utvecklingsbankens och den ekonomiska kommissionen för Afrikas vägledande principer om storskaliga markbaserade investeringar i Afrika,

| — | med beaktande av rapporten av den 11 juni 2009 från FN:s särskilde rapportör för rätten till mat, Olivier De Schutter, Large-scale land acquisitions and leases: a set of core principles and measures to address the human rights challenge, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 11 juni 2009 från FN:s särskilde rapportör för rätten till mat, Olivier De Schutter, Large-scale land acquisitions and leases: a set of core principles and measures to address the human rights challenge,

| — | med beaktande av millenniedeklarationen av den 8 september 2000 där millennieutvecklingsmålen fastställs, i synnerhet målen 1, 3 och 7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniedeklarationen av den 8 september 2000 där millennieutvecklingsmålen fastställs, i synnerhet målen 1, 3 och 7,

| — | med beaktande av 2014 års rapport från Förenta nationerna om millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års rapport från Förenta nationerna om millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s konferens om hållbar utveckling, som hölls i Rio de Janeiro (Brasilien) den 20–22 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s konferens om hållbar utveckling, som hölls i Rio de Janeiro (Brasilien) den 20–22 juni 2012,

| — | med beaktande av UN-Habitats (FN:s boende- och bosättningsprogram) studie Secure Land Rights for All från 2008 och dess riktlinjer How to Develop a Pro-Poor Land Policy: Guide and Lessons, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UN-Habitats (FN:s boende- och bosättningsprogram) studie Secure Land Rights for All från 2008 och dess riktlinjer How to Develop a Pro-Poor Land Policy: Guide and Lessons,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och ILO:s konvention om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder (nr 169) från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och ILO:s konvention om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder (nr 169) från 1989,

| — | med beaktande av den Förenade republiken Tanzanias lag nummer 5 om byarnas mark från 1999 och lagen om lokalt styre från 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Förenade republiken Tanzanias lag nummer 5 om byarnas mark från 1999 och lagen om lokalt styre från 1982,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för markpolitiken från 2004 med riktlinjer för utveckling och program för markpolitiken i utvecklingsländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för markpolitiken från 2004 med riktlinjer för utveckling och program för markpolitiken i utvecklingsländer,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 april 2014 om upprättande av ett nytt program till ett värde av 33 000 000 euro för att förbättra markförvaltningen och livsmedels- och näringstryggheten för familjejordbrukare och utsatta befolkningar i Afrika söder om Sahara, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 april 2014 om upprättande av ett nytt program till ett värde av 33 000 000 euro för att förbättra markförvaltningen och livsmedels- och näringstryggheten för familjejordbrukare och utsatta befolkningar i Afrika söder om Sahara,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter från 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter från 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska församlingens (AVS-EU) resolution om de sociala och miljömässiga effekterna av pastoralism i AVS-länderna, som antogs i november 2013 (ACP-EU/101.526/13/fin), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska församlingens (AVS-EU) resolution om de sociala och miljömässiga effekterna av pastoralism i AVS-länderna, som antogs i november 2013 (ACP-EU/101.526/13/fin),

| — | med beaktande av den undersökning om hantering av frågan om mänskliga rättigheter i samband med markrofferi som parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter beställde 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning om hantering av frågan om mänskliga rättigheter i samband med markrofferi som parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter beställde 2015,

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De största utmaningarna under 2000-talet – tryggad livsmedelsförsörjning, energibrist, vattenbrist, stadstillväxt, befolkningstillväxt, miljöförstöring, klimatförändringar, naturkatastrofer och instabila stater – hör alla samman med markförvaltningsfrågor, vilket gör behovet av att prioritera omfattande markreformer och säkerställa markrättigheter desto större. |
| --- | --- |

A.

De största utmaningarna under 2000-talet – tryggad livsmedelsförsörjning, energibrist, vattenbrist, stadstillväxt, befolkningstillväxt, miljöförstöring, klimatförändringar, naturkatastrofer och instabila stater – hör alla samman med markförvaltningsfrågor, vilket gör behovet av att prioritera omfattande markreformer och säkerställa markrättigheter desto större.

| B. | De tanzaniska myndigheterna har meddelat att man planerar att sälja 1 500 kvadratkilometer av massajernas mark i västra Serengeti till ett privat jakt- och safariföretag från Förenade Arabemiraten. Denna plan innebär att 40 000 boskapsuppfödande massajer skulle bort. |
| --- | --- |

B.

De tanzaniska myndigheterna har meddelat att man planerar att sälja 1 500 kvadratkilometer av massajernas mark i västra Serengeti till ett privat jakt- och safariföretag från Förenade Arabemiraten. Denna plan innebär att 40 000 boskapsuppfödande massajer skulle bort.

| C. | Efter internationella påtryckningar påstod Tanzanias president, Jakaya Kikwete, i november 2014 att han hade givit upp planerna och lovade att aldrig tvinga bort massajfolket från deras förfäders marker. Trots detta löfte har tusentals massajer olagligen drivits bort från sin mark. Enligt aktuella rapporter har de tanzaniska myndigheterna förstört över 200 hus och beslagtagit boskap, vilket har gjort 3 000 människor hemlösa och utan tak över huvudet. |
| --- | --- |

C.

Efter internationella påtryckningar påstod Tanzanias president, Jakaya Kikwete, i november 2014 att han hade givit upp planerna och lovade att aldrig tvinga bort massajfolket från deras förfäders marker. Trots detta löfte har tusentals massajer olagligen drivits bort från sin mark. Enligt aktuella rapporter har de tanzaniska myndigheterna förstört över 200 hus och beslagtagit boskap, vilket har gjort 3 000 människor hemlösa och utan tak över huvudet.

| D. | Tanzanias massajer har en lång historia av tilltagande konflikter rörande markägande med Tanzanias myndigheter, vilket börjande 1992 när det utländskägda Ortello Business Corporation gavs jakträttigheter inom Loliondo kontrollområde för vilda djur, vilket huvudsakligen bebos av boskapsuppfödande massajer som är lagliga ägare till området. |
| --- | --- |

D.

Tanzanias massajer har en lång historia av tilltagande konflikter rörande markägande med Tanzanias myndigheter, vilket börjande 1992 när det utländskägda Ortello Business Corporation gavs jakträttigheter inom Loliondo kontrollområde för vilda djur, vilket huvudsakligen bebos av boskapsuppfödande massajer som är lagliga ägare till området.

| E. | En framställning från massajerna i Ngorongoro-distriktet har skrivits under av över 2 miljoner människor från hela världen på internetsidan AVAAZ. |
| --- | --- |

E.

En framställning från massajerna i Ngorongoro-distriktet har skrivits under av över 2 miljoner människor från hela världen på internetsidan AVAAZ.

| F. | Privata investerare och regeringar visar ett allt större intresse för storskaliga markköp och långfristiga arrenden för att producera livsmedel och energi eller utvinna mineraler i huvudsakligen afrikanska utvecklingsländer, i synnerhet Tanzania. |
| --- | --- |

F.

Privata investerare och regeringar visar ett allt större intresse för storskaliga markköp och långfristiga arrenden för att producera livsmedel och energi eller utvinna mineraler i huvudsakligen afrikanska utvecklingsländer, i synnerhet Tanzania.

| G. | Mellan 2005 och 2008 skedde en betydande ökning av det utländska och inhemska intresset för att bygga upp storskaliga biobränsleplanteringar i Tanzania. Under denna period fick investerare tillgång till cirka 640 000 hektar mark, varvid bönder och hushåll förlorade sin mark och sitt levebröd och se sin livsmedelsförsörjning försämrad. |
| --- | --- |

G.

Mellan 2005 och 2008 skedde en betydande ökning av det utländska och inhemska intresset för att bygga upp storskaliga biobränsleplanteringar i Tanzania. Under denna period fick investerare tillgång till cirka 640 000 hektar mark, varvid bönder och hushåll förlorade sin mark och sitt levebröd och se sin livsmedelsförsörjning försämrad.

| H. | Man uppskattar att 1,4 miljarder hektar mark runtom i världen förvaltas enligt sedvaneregler. Urbefolkningars tillgång till mark har givits särskilt skydd genom ILO:s konvention nr 169 och genom FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, där artikel 10 garanterar rätten att inte tvingas bort från sin mark eller sitt territorium och fastställer att ingen förflyttning får ske utan ett fritt och informerat samtycke på förhand från urbefolkningen efter en överenskommelse om rättvis ersättning samt, om möjligt, möjligheten att återvända. |
| --- | --- |

H.

Man uppskattar att 1,4 miljarder hektar mark runtom i världen förvaltas enligt sedvaneregler. Urbefolkningars tillgång till mark har givits särskilt skydd genom ILO:s konvention nr 169 och genom FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, där artikel 10 garanterar rätten att inte tvingas bort från sin mark eller sitt territorium och fastställer att ingen förflyttning får ske utan ett fritt och informerat samtycke på förhand från urbefolkningen efter en överenskommelse om rättvis ersättning samt, om möjligt, möjligheten att återvända.

| I. | Storskaliga landförvärv kan enligt Tiranaförklaringen definieras som ”markrofferi” när ett eller flera av följande kriterier är tillämpliga: det har skett ett tydligt brott mot de mänskliga rättigheterna, förflyttningen av berörda lokala befolkningar sker utan deras fria och informerade samtycke på förhand, förvärvet bygger inte på öppna, tydliga avtal eller leder till negativa sociala, ekonomiska eller miljömässiga effekter. |
| --- | --- |

I.

Storskaliga landförvärv kan enligt Tiranaförklaringen definieras som ”markrofferi” när ett eller flera av följande kriterier är tillämpliga: det har skett ett tydligt brott mot de mänskliga rättigheterna, förflyttningen av berörda lokala befolkningar sker utan deras fria och informerade samtycke på förhand, förvärvet bygger inte på öppna, tydliga avtal eller leder till negativa sociala, ekonomiska eller miljömässiga effekter.

| J. | Enligt Afrikanska utvecklingsbanken är 75 procent av Tanzanias befolkning småskaliga jordbrukare. Boskapsuppfödande befolkningar lever i harmoni med skyddade djur och utgör, inklusive massajerna, 10 procent av Tanzanias befolkning, men fortsätter att förlora stora delar av sin mark på grund av försäljning utan kunskap om de juridiska och praktiska konsekvenserna, korrupt och illegal tilldelning av mark till utlänningar och klassificering av mark som arrendemark, reservat eller nationalparker från myndigheternas sida. |
| --- | --- |

J.

Enligt Afrikanska utvecklingsbanken är 75 procent av Tanzanias befolkning småskaliga jordbrukare. Boskapsuppfödande befolkningar lever i harmoni med skyddade djur och utgör, inklusive massajerna, 10 procent av Tanzanias befolkning, men fortsätter att förlora stora delar av sin mark på grund av försäljning utan kunskap om de juridiska och praktiska konsekvenserna, korrupt och illegal tilldelning av mark till utlänningar och klassificering av mark som arrendemark, reservat eller nationalparker från myndigheternas sida.

| K. | I artikel 17 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna fastställs att var och en har rätt att äga egendom, både enskilt och tillsammans med andra, och att ingen godtyckligt får fråntas sin egendom. |
| --- | --- |

K.

I artikel 17 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna fastställs att var och en har rätt att äga egendom, både enskilt och tillsammans med andra, och att ingen godtyckligt får fråntas sin egendom.

| L. | Internationella, inklusive europeiska, företag har spelat en betydande roll vid storskaliga markförvärv i Tanzania, och internationella finansieringsinstitut har varit delaktiga i finansieringen av storskaliga markaffärer i landet. |
| --- | --- |

L.

Internationella, inklusive europeiska, företag har spelat en betydande roll vid storskaliga markförvärv i Tanzania, och internationella finansieringsinstitut har varit delaktiga i finansieringen av storskaliga markaffärer i landet.

| M. | I ramen och riktlinjerna för markpolitiken i Afrika kräver man respekt för lokalbefolkningens mänskliga rättigheter, inklusive respekt för sedvanerätten till mark och markrelaterade resurser. |
| --- | --- |

M.

I ramen och riktlinjerna för markpolitiken i Afrika kräver man respekt för lokalbefolkningens mänskliga rättigheter, inklusive respekt för sedvanerätten till mark och markrelaterade resurser.

| N. | I maj 2014 införde EU ett nytt program för att stärka markförvaltningen och hjälpa till att förbättra livsmedels- och näringstryggheten för utsatta folk i afrikanska länder. |
| --- | --- |

N.

I maj 2014 införde EU ett nytt program för att stärka markförvaltningen och hjälpa till att förbättra livsmedels- och näringstryggheten för utsatta folk i afrikanska länder.

| 1. | Europaparlamentet fördömer förflyttandet av lokala landsbygdsbefolkningar, förstörelsen av deras byar och traditionella livsstil samt brotten mot deras grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive rätten till bra mat, vatten och lämpliga bostäder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer förflyttandet av lokala landsbygdsbefolkningar, förstörelsen av deras byar och traditionella livsstil samt brotten mot deras grundläggande mänskliga rättigheter, inklusive rätten till bra mat, vatten och lämpliga bostäder.

| 2. | Europaparlamentet fördömer i synnerhet ageranden som inte erkänner lagligheten i sedvanerättsliga system för markinnehav som ger lagstadgade rättigheter till enskilda individer och befolkningar och förhindrar att markrättigheter annulleras och åsidosätts, vilket är särskilt vanligt bland afrikanska befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer i synnerhet ageranden som inte erkänner lagligheten i sedvanerättsliga system för markinnehav som ger lagstadgade rättigheter till enskilda individer och befolkningar och förhindrar att markrättigheter annulleras och åsidosätts, vilket är särskilt vanligt bland afrikanska befolkningsgrupper.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Tanzanias regering att omedelbart omsätta de frivilliga riktlinjerna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog i förhållande till en nationell tryggad livsmedelsförsörjning samt att säkerställa en effektiv möjlighet till juridisk prövning av de rättigheter som ingår i den. Dessutom måste Tanzania upprätthålla de vägledande principerna om storskaliga markbaserade investeringar i Afrika, vilka inkluderar respekt för de mänskliga rättigheterna hos folken och sedvanerätten till mark och bidrar till ansvarfull förvaltning av mark och markbaserade resurser i enlighet med rättsstatsprincipen. Vidare måste kvinnornas rätt till mark förbättras. Kvinnorna utgör minst hälften av den arbetande befolkningen inom jordbruk och handel, men deras äganderätt och tillgång till tjänster som följer av sådan rätt (t.ex. tillgång till banktjänster och medlemskap i föreningar) är fortfarande begränsad, liksom markrättigheterna för utsatta folkslag och sociala grupper, såsom bokskapsuppfödande folk. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Tanzanias regering att omedelbart omsätta de frivilliga riktlinjerna från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter, fiske och skog i förhållande till en nationell tryggad livsmedelsförsörjning samt att säkerställa en effektiv möjlighet till juridisk prövning av de rättigheter som ingår i den. Dessutom måste Tanzania upprätthålla de vägledande principerna om storskaliga markbaserade investeringar i Afrika, vilka inkluderar respekt för de mänskliga rättigheterna hos folken och sedvanerätten till mark och bidrar till ansvarfull förvaltning av mark och markbaserade resurser i enlighet med rättsstatsprincipen. Vidare måste kvinnornas rätt till mark förbättras. Kvinnorna utgör minst hälften av den arbetande befolkningen inom jordbruk och handel, men deras äganderätt och tillgång till tjänster som följer av sådan rätt (t.ex. tillgång till banktjänster och medlemskap i föreningar) är fortfarande begränsad, liksom markrättigheterna för utsatta folkslag och sociala grupper, såsom bokskapsuppfödande folk.

| 4. | Europaparlamentet vill se en oberoende utredning av markkonflikterna i Loliondo. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet vill se en oberoende utredning av markkonflikterna i Loliondo.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Tanzanias regering att främja jordbruksinvesteringar som kommer lokalbefolkningen i de berörda regionerna till nytta, att följa och genomdriva sin politik rörande sociala och miljömässiga konsekvensbedömningar, inklusive bedömningar av effekterna på den lokala livsmedelsproduktionen, innan något investeringsprojekt inleds, samt att respektera bestämmelserna om samråd och ersättning vid expropriering av mark. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Tanzanias regering att främja jordbruksinvesteringar som kommer lokalbefolkningen i de berörda regionerna till nytta, att följa och genomdriva sin politik rörande sociala och miljömässiga konsekvensbedömningar, inklusive bedömningar av effekterna på den lokala livsmedelsproduktionen, innan något investeringsprojekt inleds, samt att respektera bestämmelserna om samråd och ersättning vid expropriering av mark.

| 6. | Europaparlamentet påminner i synnerhet om att urbefolkningar har beviljats en särskild form för skydd av sina markrättigheter enligt internationell rätt. Parlamentet betonar att i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter får användningen av mark endast ändras efter ett fritt och informerat samtycke på förhand från de berörda lokalbefolkningarna. Parlamentet kräver att staterna ska tillhandahålla effektiva mekanismer för att förebygga, och motverka, alla åtgärder som syftar till, eller leder till, att urbefolkningar fördrivs från sin mark, sina territorier eller sina tillgångar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner i synnerhet om att urbefolkningar har beviljats en särskild form för skydd av sina markrättigheter enligt internationell rätt. Parlamentet betonar att i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter får användningen av mark endast ändras efter ett fritt och informerat samtycke på förhand från de berörda lokalbefolkningarna. Parlamentet kräver att staterna ska tillhandahålla effektiva mekanismer för att förebygga, och motverka, alla åtgärder som syftar till, eller leder till, att urbefolkningar fördrivs från sin mark, sina territorier eller sina tillgångar.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för bristen på exakt information och hemlighetsmakeriet runt ett antal investeringar i Tanzania. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra myndigheterna att säkerställa att marköverenskommelser sker på ett offentligt och öppet sätt och anpassas till nomadiska boskapsskötare och boskapsuppfödare. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för bristen på exakt information och hemlighetsmakeriet runt ett antal investeringar i Tanzania. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra myndigheterna att säkerställa att marköverenskommelser sker på ett offentligt och öppet sätt och anpassas till nomadiska boskapsskötare och boskapsuppfödare.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar i synnerhet kommissionen att aktivt engagera sig för att uppmuntra de tanzaniska myndigheterna att lägga fram ett rättsligt bindande, kodifierat erkännande av massajernas rättigheter, med särskild hänvisning till deras förfäders mark, och därmed ge dem ett nödvändigt rättsligt skydd vid framtida konflikter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar i synnerhet kommissionen att aktivt engagera sig för att uppmuntra de tanzaniska myndigheterna att lägga fram ett rättsligt bindande, kodifierat erkännande av massajernas rättigheter, med särskild hänvisning till deras förfäders mark, och därmed ge dem ett nödvändigt rättsligt skydd vid framtida konflikter.

| 9. | Europaparlamentet betonar att säkerställande av rätten till marken för landsbygdsbefolkningar är avgörande för att nå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet uppmanar EU att stärka utvecklingsländernas domstolars kapacitet, för att effektivt kunna se till att lagstiftning om äganderätt följs och för att lösa marktvister som ett led i en helhetsstrategi för att konsolidera rättssystemet och rättsstaten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att säkerställande av rätten till marken för landsbygdsbefolkningar är avgörande för att nå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet uppmanar EU att stärka utvecklingsländernas domstolars kapacitet, för att effektivt kunna se till att lagstiftning om äganderätt följs och för att lösa marktvister som ett led i en helhetsstrategi för att konsolidera rättssystemet och rättsstaten.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att storskaliga projekt ofta leder till allvarliga skador på den naturliga miljön, däribland skövling av skogen, förlust av biologisk mångfald och föroreningar av vattendrag. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att storskaliga projekt ofta leder till allvarliga skador på den naturliga miljön, däribland skövling av skogen, förlust av biologisk mångfald och föroreningar av vattendrag.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att anpassa sina riktlinjer för markpolitiken till FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter och att öka betydelsen av dessa i sina program för utvecklingssamarbete, handel, investeringspolitik och deltagande i multilaterala finansieringsinstitut. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att anpassa sina riktlinjer för markpolitiken till FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för ansvarsfull förvaltning av markrättigheter och att öka betydelsen av dessa i sina program för utvecklingssamarbete, handel, investeringspolitik och deltagande i multilaterala finansieringsinstitut.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att mänskliga rättigheter och reglerna om förbud mot markrofferi bör harmoniseras i EU:s handels- och investeringsavtal, inklusive det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar att mänskliga rättigheter och reglerna om förbud mot markrofferi bör harmoniseras i EU:s handels- och investeringsavtal, inklusive det allmänna preferenssystemet.

| 13. | Europaparlamentet betonar betydelsen av fullständig insyn och ansvarstagande när europeiska företag och ekonomiska institutioner gör storskaliga investeringar i jordbruksföretag och markförvärv i Tanzania, samt efterlyser en stark och effektiv EU-mekanism för att kontrollera denna verksamhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar betydelsen av fullständig insyn och ansvarstagande när europeiska företag och ekonomiska institutioner gör storskaliga investeringar i jordbruksföretag och markförvärv i Tanzania, samt efterlyser en stark och effektiv EU-mekanism för att kontrollera denna verksamhet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna in en rapport till parlamentet om de utgifter inom utvecklingsprogrammen och EU:s budget som hör samman med markförvaltningen, i syfte att säkerställa att dessa program främjar mänskliga rättigheter och bemöter de utmaningar som markrofferi innebär. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna in en rapport till parlamentet om de utgifter inom utvecklingsprogrammen och EU:s budget som hör samman med markförvaltningen, i syfte att säkerställa att dessa program främjar mänskliga rättigheter och bemöter de utmaningar som markrofferi innebär.

| 15. | Europaparlamentet betonar att markpolitiken effektivt måste erkänna lokala och samhällsbaserade institutioner och strukturer för administrering och förvaltning av mark, jämte motsvarande statliga organ. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att markpolitiken effektivt måste erkänna lokala och samhällsbaserade institutioner och strukturer för administrering och förvaltning av mark, jämte motsvarande statliga organ.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionen samt regeringen och parlamentet i Tanzania. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionen samt regeringen och parlamentet i Tanzania.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/126 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/126

---

P8_TA(2015)0074

Mordet på den ryska oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om mordet på den ryske oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (2015/2592(RSP))

(2016/C 316/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionen av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (1), av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (2), av den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (3),av den 23 oktober 2014 om upplösning av den icke-statliga organisationen Memorial (vinnare av Sacharovpriset 2009) i Ryssland (4), och av den 15 januari 2015 om Ryssland, särskilt fallet Aleksej Navalnyj (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionen av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (1), av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (2), av den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (3),av den 23 oktober 2014 om upplösning av den icke-statliga organisationen Memorial (vinnare av Sacharovpriset 2009) i Ryssland (4), och av den 15 januari 2015 om Ryssland, särskilt fallet Aleksej Navalnyj (5),

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 28 februari 2015 om mordet på Boris Nemtsov, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 28 februari 2015 om mordet på Boris Nemtsov,

| — | med beaktande av uttalandet från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant av den 4 mars 2015 om det fortsatta frihetsberövandet av Nadja Savtjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant av den 4 mars 2015 om det fortsatta frihetsberövandet av Nadja Savtjenko,

| — | med beaktande av uttalandet från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant av den 3 mars 2015 om vägran att låta Europaparlamentets ledamot Sandra Kalniete resa in på Ryska federationens territorium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant av den 3 mars 2015 om vägran att låta Europaparlamentets ledamot Sandra Kalniete resa in på Ryska federationens territorium,

| — | med beaktande av uttalandet av den 4 mars 2014 från Rysslands ombudsman för mänskliga rättigheter, Vladimir Lukin, om offentliga demonstrationer i Moskva och de åtgärder som de brottsbekämpande organen har vidtagit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 4 mars 2014 från Rysslands ombudsman för mänskliga rättigheter, Vladimir Lukin, om offentliga demonstrationer i Moskva och de åtgärder som de brottsbekämpande organen har vidtagit,

| — | med beaktande av de människorättssamråd som hölls mellan EU och Ryssland den 28 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de människorättssamråd som hölls mellan EU och Ryssland den 28 november 2013,

| — | med beaktande av det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtal som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, och av de avbrutna förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtal som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, och av de avbrutna förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Boris Nemtsov var före detta vice statsminister i Ryska federationen, före detta guvernör för Niznij Novgorod, en framträdande reformatör av samhället och ekonomin i det postsovjetiska Ryssland och en av ledarna för Rysslands liberala och demokratiska opposition. Han mördades nära Kreml två dagar före en av honom organiserad demonstration som skulle hållas den 1 mars 2015 för att protestera mot effekterna av den ekonomiska krisen och mot konflikten i Ukraina. |
| --- | --- |

A.

Boris Nemtsov var före detta vice statsminister i Ryska federationen, före detta guvernör för Niznij Novgorod, en framträdande reformatör av samhället och ekonomin i det postsovjetiska Ryssland och en av ledarna för Rysslands liberala och demokratiska opposition. Han mördades nära Kreml två dagar före en av honom organiserad demonstration som skulle hållas den 1 mars 2015 för att protestera mot effekterna av den ekonomiska krisen och mot konflikten i Ukraina.

| B. | Veckorna före sin död ägnade Boris Nemtsov åt att undersöka Rysslands deltagande i Donbaskonflikten, och hans avsikt var att offentliggöra en rapport i detta ämne. Fem män har gripits för mordet på Boris Nemtsov, men det är inte klart huruvida någon av dem har avlossat de dödande skotten. De ryska myndigheterna tillät inte vissa ledamöter av Europaparlamentet och vissa nationella delegationer att resa in i Ryska federationen, och hindrade dem därigenom från att närvara vid Boris Nemtsovs begravning. |
| --- | --- |

B.

Veckorna före sin död ägnade Boris Nemtsov åt att undersöka Rysslands deltagande i Donbaskonflikten, och hans avsikt var att offentliggöra en rapport i detta ämne. Fem män har gripits för mordet på Boris Nemtsov, men det är inte klart huruvida någon av dem har avlossat de dödande skotten. De ryska myndigheterna tillät inte vissa ledamöter av Europaparlamentet och vissa nationella delegationer att resa in i Ryska federationen, och hindrade dem därigenom från att närvara vid Boris Nemtsovs begravning.

| C. | Boris Nemtsov var en kraftfull förespråkare för en modern, blomstrande och demokratisk rysk federation vars dörrar står öppna mot världen. |
| --- | --- |

C.

Boris Nemtsov var en kraftfull förespråkare för en modern, blomstrande och demokratisk rysk federation vars dörrar står öppna mot världen.

| D. | Som fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och som signatärstat till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna har Ryska federationen förbundit sig att efterleva de allmängiltiga principerna om demokrati, rättsstatlighet och respekt för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Som fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och som signatärstat till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna har Ryska federationen förbundit sig att efterleva de allmängiltiga principerna om demokrati, rättsstatlighet och respekt för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter.

| E. | Situationen för de mänskliga rättigheterna i Ryssland har försämrats under de senaste åren, och de ryska myndigheterna har antagit en rad lagar som innehåller tvetydiga bestämmelser och som används för att ytterligare kringskära oppositionen och aktörerna i det civila samhället samt hindra yttrande- och mötesfriheten. Justitieministeriet har använt sina nyförvärvade befogenheter för att stämpla 42 grupper som ”utländska agenter”, däribland landets mest kunniga och auktoritativa människorättsorganisationer, och har använt byråkratiska förevändningar för att upplösa flera andra grupper. I januari 2015 tog duman det första steget mot att godkänna en ny lag som förbjuder verksamhet av ”oönskade” utländska organisationer. |
| --- | --- |

E.

Situationen för de mänskliga rättigheterna i Ryssland har försämrats under de senaste åren, och de ryska myndigheterna har antagit en rad lagar som innehåller tvetydiga bestämmelser och som används för att ytterligare kringskära oppositionen och aktörerna i det civila samhället samt hindra yttrande- och mötesfriheten. Justitieministeriet har använt sina nyförvärvade befogenheter för att stämpla 42 grupper som ”utländska agenter”, däribland landets mest kunniga och auktoritativa människorättsorganisationer, och har använt byråkratiska förevändningar för att upplösa flera andra grupper. I januari 2015 tog duman det första steget mot att godkänna en ny lag som förbjuder verksamhet av ”oönskade” utländska organisationer.

| F. | Europaparlamentet har vid ett flertal tillfällen uttryckt sin oro över situationen för demokratin i Ryssland samt den systematiska underlåtenheten att upprätthålla rättsstaten och respekten för de grundläggande rättigheterna. Rättsstatsprincipen, rätten till en rättvis rättegång, rättssäkerheten och rättsväsendets oberoende respekteras inte i Ryssland. Det senaste presidentvalet och valet till statsduman uppfyllde inte OSSE:s normer. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet har vid ett flertal tillfällen uttryckt sin oro över situationen för demokratin i Ryssland samt den systematiska underlåtenheten att upprätthålla rättsstaten och respekten för de grundläggande rättigheterna. Rättsstatsprincipen, rätten till en rättvis rättegång, rättssäkerheten och rättsväsendets oberoende respekteras inte i Ryssland. Det senaste presidentvalet och valet till statsduman uppfyllde inte OSSE:s normer.

| G. | Flera rättegångar och domstolsförfaranden under senare år, bland annat i målen mot Navalnyj, Magnitskij, Chodorkovskij and Politkovskaja, har medfört tvivel om huruvida de ryska rättsinstanserna verkligen är självständiga och oberoende. Dessa uppmärksammade fall är bara de mest kända utanför Ryssland inom ramen för något som utgör en systematisk underlåtenhet från den ryska statens sida att upprätthålla rättsstatsprincipen och skipa rättvisa för sina medborgare. |
| --- | --- |

G.

Flera rättegångar och domstolsförfaranden under senare år, bland annat i målen mot Navalnyj, Magnitskij, Chodorkovskij and Politkovskaja, har medfört tvivel om huruvida de ryska rättsinstanserna verkligen är självständiga och oberoende. Dessa uppmärksammade fall är bara de mest kända utanför Ryssland inom ramen för något som utgör en systematisk underlåtenhet från den ryska statens sida att upprätthålla rättsstatsprincipen och skipa rättvisa för sina medborgare.

| H. | Det finns ett allt större behov av en enad, beslutsam, konsekvent och heltäckande EU-politik gentemot Ryssland, som får stöd av alla medlemstater och inom vilken man erbjuder hjälp och stöd i kombination med kraftfull och rättvis kritik utifrån de allmängiltiga värden som såväl EU som Ryssland har enats om att upprätthålla. |
| --- | --- |

H.

Det finns ett allt större behov av en enad, beslutsam, konsekvent och heltäckande EU-politik gentemot Ryssland, som får stöd av alla medlemstater och inom vilken man erbjuder hjälp och stöd i kombination med kraftfull och rättvis kritik utifrån de allmängiltiga värden som såväl EU som Ryssland har enats om att upprätthålla.

| I. | EU har vid upprepade tillfällen erbjudit stöd och sakkunskap till Ryssland genom partnerskapet för modernisering, i syfte att stärka rättsstaten, uppfylla landets internationella förpliktelser och utveckla dess fulla ekonomiska potential. |
| --- | --- |

I.

EU har vid upprepade tillfällen erbjudit stöd och sakkunskap till Ryssland genom partnerskapet för modernisering, i syfte att stärka rättsstaten, uppfylla landets internationella förpliktelser och utveckla dess fulla ekonomiska potential.

| J. | Den 19 februari 2015 dömdes den ryske oppositionsledaren Aleksej Navalnyj till femton dagars fängelse för att ha delat ut flygblad för att informera om en kommande demonstration. Den 30 december 2014 avkunnade en domstol en villkorlig dom på tre och ett halvt års fängelse för honom, medan hans bror, Oleg Navalnyj, dömdes till tre och ett halvt års fängelse. |
| --- | --- |

J.

Den 19 februari 2015 dömdes den ryske oppositionsledaren Aleksej Navalnyj till femton dagars fängelse för att ha delat ut flygblad för att informera om en kommande demonstration. Den 30 december 2014 avkunnade en domstol en villkorlig dom på tre och ett halvt års fängelse för honom, medan hans bror, Oleg Navalnyj, dömdes till tre och ett halvt års fängelse.

| K. | Den 4 mars 2015 avvisade en domstol i Moskva ett nytt överklagande från Nadja Savtjenko mot det olagliga frihetsberövandet av henne från Ryska federationens sida. Klagomålet hade ingivits med hänvisning till hennes immunitet som ledamot av Europarådets parlamentariska församling. Den 4 mars 2015 hade Savtjenko hungerstrejkat i 82 dygn. Efter så lång tid löper hon risk att få bestående hälsoproblem, eller att dö. |
| --- | --- |

K.

Den 4 mars 2015 avvisade en domstol i Moskva ett nytt överklagande från Nadja Savtjenko mot det olagliga frihetsberövandet av henne från Ryska federationens sida. Klagomålet hade ingivits med hänvisning till hennes immunitet som ledamot av Europarådets parlamentariska församling. Den 4 mars 2015 hade Savtjenko hungerstrejkat i 82 dygn. Efter så lång tid löper hon risk att få bestående hälsoproblem, eller att dö.

| L. | Det har nu gått sex månader sedan den ryska säkerhetstjänsten bortförde den estniske polismannen Eston Kohver på estniskt territorium, i strid mot folkrätten. Han sitter fortsatt olagligt fängslad i Lefortovofängelset i Moskva. Eston Kohver får inte adekvat rättshjälp, har fråntagits rätten till en rättvis rättegång och tvingats att genomgå en omotiverad psykiatrisk undersökning vars närmare detaljer ännu inte är kända. |
| --- | --- |

L.

Det har nu gått sex månader sedan den ryska säkerhetstjänsten bortförde den estniske polismannen Eston Kohver på estniskt territorium, i strid mot folkrätten. Han sitter fortsatt olagligt fängslad i Lefortovofängelset i Moskva. Eston Kohver får inte adekvat rättshjälp, har fråntagits rätten till en rättvis rättegång och tvingats att genomgå en omotiverad psykiatrisk undersökning vars närmare detaljer ännu inte är kända.

| M. | Det europeiska initiativet för demokrati har riktat in sig på frågan om mångfald i ryska medier, och initiativet uppmanas att tillsammans med sina partner utveckla nya medieinitiativ. |
| --- | --- |

M.

Det europeiska initiativet för demokrati har riktat in sig på frågan om mångfald i ryska medier, och initiativet uppmanas att tillsammans med sina partner utveckla nya medieinitiativ.

| N. | Vraket efter och de svarta lådorna från det polska regeringsflygplanet Tu-154, som kraschade i Smolensk i april 2010 varvid den polska presidenten och flera framstående politiker och militärer samt kulturpersonligheter omkom, är fortfarande i Rysslands händer. De ryska myndigheterna vägrar att lämna tillbaka dem till Polen, trots flera uppmaningar. |
| --- | --- |

N.

Vraket efter och de svarta lådorna från det polska regeringsflygplanet Tu-154, som kraschade i Smolensk i april 2010 varvid den polska presidenten och flera framstående politiker och militärer samt kulturpersonligheter omkom, är fortfarande i Rysslands händer. De ryska myndigheterna vägrar att lämna tillbaka dem till Polen, trots flera uppmaningar.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt mordet på Boris Nemtsov, som är det mest betydelsefulla politiska mordet i rysk nutidshistoria, där han sköts till döds nära Kreml i ett område utrustat med videoövervakning och övervakat av poliser och säkerhetsvakter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer skarpt mordet på Boris Nemtsov, som är det mest betydelsefulla politiska mordet i rysk nutidshistoria, där han sköts till döds nära Kreml i ett område utrustat med videoövervakning och övervakat av poliser och säkerhetsvakter.

| 2. | Europaparlamentet hedrar minnet av Boris Nemtsov, framstående oppositionsledare, grundare av och ledare för den politiska rörelsen Solidarnost och ledande kritiker av president Vladimir Putin och av kriget i Ukraina, samt en man som ägnade sitt liv åt ett mer demokratiskt, välmående och öppet Ryssland och åt starka partnerskap mellan Ryssland och dess grannar och partner. Parlamentet framför sitt djupaste deltagande till Boris Nemtsovs familj och vänner, medlemmarna av oppositionen och det ryska folket. Parlamentet fördömer det ryska ledarskapets beslut att hindra vissa EU-diplomater och nationella delegationer från att närvara vid Nemtsovs begravning och därigenom hindra EU:s försök att hedra modiga ryssar som står upp för allmängiltiga värden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet hedrar minnet av Boris Nemtsov, framstående oppositionsledare, grundare av och ledare för den politiska rörelsen Solidarnost och ledande kritiker av president Vladimir Putin och av kriget i Ukraina, samt en man som ägnade sitt liv åt ett mer demokratiskt, välmående och öppet Ryssland och åt starka partnerskap mellan Ryssland och dess grannar och partner. Parlamentet framför sitt djupaste deltagande till Boris Nemtsovs familj och vänner, medlemmarna av oppositionen och det ryska folket. Parlamentet fördömer det ryska ledarskapets beslut att hindra vissa EU-diplomater och nationella delegationer från att närvara vid Nemtsovs begravning och därigenom hindra EU:s försök att hedra modiga ryssar som står upp för allmängiltiga värden.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att mordet på Nemtsov är ett i raden av ett växande antal olösta politiskt motiverade mord och misstänkta dödsfall i Ryssland sedan 1998, bland annat på den undersökande journalisten Anna Politkovskaja, Alexander Litvinenko, som påstås ha mördats i Storbritannien, samt på advokaten Stanislav Markelov, journalisten Anastasia Baburova, människorättsförsvararen Natalja Estemirova, advokaten Sergej Magnitskij och nu alltså politikern Boris Nemtsov. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att mordet på Nemtsov är ett i raden av ett växande antal olösta politiskt motiverade mord och misstänkta dödsfall i Ryssland sedan 1998, bland annat på den undersökande journalisten Anna Politkovskaja, Alexander Litvinenko, som påstås ha mördats i Storbritannien, samt på advokaten Stanislav Markelov, journalisten Anastasia Baburova, människorättsförsvararen Natalja Estemirova, advokaten Sergej Magnitskij och nu alltså politikern Boris Nemtsov.

| 4. | Europaparlamentet uppmärksammar att de ryska myndigheterna meddelat att man gripit fem misstänkta personer av tjetjenskt ursprung. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmärksammar att de ryska myndigheterna meddelat att man gripit fem misstänkta personer av tjetjenskt ursprung.

| 5. | Europaparlamentet kräver en oberoende internationell utredning av mordet. De instrument som finns att tillgå inom ramen för OSSE, Europarådet och FN kan bidra till att garantera en opartisk och rättvis utredning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver en oberoende internationell utredning av mordet. De instrument som finns att tillgå inom ramen för OSSE, Europarådet och FN kan bidra till att garantera en opartisk och rättvis utredning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vid utformningen av sin framtida politik gentemot Ryssland ta hänsyn till det faktum att den politiska atmosfär som de ryska myndigheterna har skapat har bildat en gynnsam jordmån för detta slags mord, våld och påtryckningar. Parlamentet förskräcks över det hat mot oppositionsaktivister, människorättsförsvarare, minoriteter och grannländer som vuxit till sig i Ryssland de senaste åren och piskats upp av statlig propaganda och officiella medier som ett led i en politisk kultur som tar avstånd från demokratiska principer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vid utformningen av sin framtida politik gentemot Ryssland ta hänsyn till det faktum att den politiska atmosfär som de ryska myndigheterna har skapat har bildat en gynnsam jordmån för detta slags mord, våld och påtryckningar. Parlamentet förskräcks över det hat mot oppositionsaktivister, människorättsförsvarare, minoriteter och grannländer som vuxit till sig i Ryssland de senaste åren och piskats upp av statlig propaganda och officiella medier som ett led i en politisk kultur som tar avstånd från demokratiska principer.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att stoppa det skamliga propaganda- och informationskriget mot grannarna, västvärlden och den egna befolkningen, eftersom det håller på att förvandla Ryssland till en stat som karakteriseras av förtryck, hatpropaganda och fruktan, där den nationalistiska jubelyran bygger på annekteringen av Krim och ett upptrappat krig i Ukraina, där Krimtatarernas rättigheter kränks och där Kreml uppammar och provocerar fram hat och fientligheter. Parlamentet fördömer det nya propagandakrig som bedrivs mot demokratiska och grundläggande värden, vilka nu framställs som helt främmande för det ryska samhället. Såväl Europeiska unionen som Ryska federationen har i ett stort antal internationella förklaringar och fördrag förbundit sig att skydda allmängiltiga demokratiska värden och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar vikten av politisk opposition såsom en garanti för en kontinuerlig debatt och utbyte av åsikter och idéer inom politik och lagstiftningsförfaranden i Ryssland. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att stoppa det skamliga propaganda- och informationskriget mot grannarna, västvärlden och den egna befolkningen, eftersom det håller på att förvandla Ryssland till en stat som karakteriseras av förtryck, hatpropaganda och fruktan, där den nationalistiska jubelyran bygger på annekteringen av Krim och ett upptrappat krig i Ukraina, där Krimtatarernas rättigheter kränks och där Kreml uppammar och provocerar fram hat och fientligheter. Parlamentet fördömer det nya propagandakrig som bedrivs mot demokratiska och grundläggande värden, vilka nu framställs som helt främmande för det ryska samhället. Såväl Europeiska unionen som Ryska federationen har i ett stort antal internationella förklaringar och fördrag förbundit sig att skydda allmängiltiga demokratiska värden och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar vikten av politisk opposition såsom en garanti för en kontinuerlig debatt och utbyte av åsikter och idéer inom politik och lagstiftningsförfaranden i Ryssland.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att upphöra med alla påtryckningar, repressalier och hotelser – både politiska och juridiska – mot oppositionsledare, företrädare för det civila samhället och oberoende medier, och göra det möjligt för dem att verka fritt i linje med de grundläggande principerna i den ryska konstitutionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att upphöra med alla påtryckningar, repressalier och hotelser – både politiska och juridiska – mot oppositionsledare, företrädare för det civila samhället och oberoende medier, och göra det möjligt för dem att verka fritt i linje med de grundläggande principerna i den ryska konstitutionen.

| 9. | Europaparlamentet är djupt oroat över Rysslands bristande förmåga att efterleva sina internationella rättsliga åtaganden i egenskap av medlem i FN, Europarådet och OSSE, och att upprätthålla respekten för de grundläggande mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Parlamentet anser att Ryska federationen bör uppfylla de åtaganden som landet har förbundit sig till. Den senaste tidens utveckling visar att Ryssland inte rör sig i en riktning mot en fungerande demokrati, vilken omfattar respekt för oppositionen, rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende, utan i motsatt riktning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är djupt oroat över Rysslands bristande förmåga att efterleva sina internationella rättsliga åtaganden i egenskap av medlem i FN, Europarådet och OSSE, och att upprätthålla respekten för de grundläggande mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Parlamentet anser att Ryska federationen bör uppfylla de åtaganden som landet har förbundit sig till. Den senaste tidens utveckling visar att Ryssland inte rör sig i en riktning mot en fungerande demokrati, vilken omfattar respekt för oppositionen, rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende, utan i motsatt riktning.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt att de ryska myndigheterna inte har besvarat den kritik som både inom Ryssland och internationellt har riktats mot lagen om utländska agenter, och att de i stället har antagit ändringar som i ännu högre grad begränsar de icke-kommersiella organisationernas möjligheter att agera och som innebär diskriminering. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att se över den berörda lagstiftningen i syfte att leva upp till sina internationella skyldigheter på området för mänskliga rättigheter och demokratiska friheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar djupt att de ryska myndigheterna inte har besvarat den kritik som både inom Ryssland och internationellt har riktats mot lagen om utländska agenter, och att de i stället har antagit ändringar som i ännu högre grad begränsar de icke-kommersiella organisationernas möjligheter att agera och som innebär diskriminering. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att se över den berörda lagstiftningen i syfte att leva upp till sina internationella skyldigheter på området för mänskliga rättigheter och demokratiska friheter.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar Högsta domstolens beslut av den 28 januari 2015 att avslå det klagomål som ingetts av justitieministeriet med en begäran om att det ryska sällskapet Memorial skulle stängas med hänvisning till påståenden om oegentligheter inom dess organisatoriska struktur. Parlamentet begär att de andra icke-statliga organisationerna på förteckningen över ”utländska agenter” ska avföras från den. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar Högsta domstolens beslut av den 28 januari 2015 att avslå det klagomål som ingetts av justitieministeriet med en begäran om att det ryska sällskapet Memorial skulle stängas med hänvisning till påståenden om oegentligheter inom dess organisatoriska struktur. Parlamentet begär att de andra icke-statliga organisationerna på förteckningen över ”utländska agenter” ska avföras från den.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att omedelbart släppa alla som erkänts vara politiska fångar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att omedelbart släppa alla som erkänts vara politiska fångar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att skyndsamt frige Nadja Savtjenko, ledamot i det ukrainska parlamentet Verchovna Rada och i Europarådets parlamentariska församling, som bortförts på ukrainskt territorium och olagligt hålls frihetsberövad i ett ryskt fängelse, samt att respektera den immunitet hon har såsom ledamot. Parlamentet understryker att Ryssland bär ansvaret för hennes mycket bräckliga hälsotillstånd. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över hennes hälsotillstånd och uppmanar de ryska rättsliga myndigheterna att tillämpa humanitär rätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att skyndsamt frige Nadja Savtjenko, ledamot i det ukrainska parlamentet Verchovna Rada och i Europarådets parlamentariska församling, som bortförts på ukrainskt territorium och olagligt hålls frihetsberövad i ett ryskt fängelse, samt att respektera den immunitet hon har såsom ledamot. Parlamentet understryker att Ryssland bär ansvaret för hennes mycket bräckliga hälsotillstånd. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över hennes hälsotillstånd och uppmanar de ryska rättsliga myndigheterna att tillämpa humanitär rätt.

| 14. | Europaparlamentet fördömer att den estniske polismannen Eston Kohver bortförts från estniskt territorium till Ryssland och kräver att han omedelbart försätts på fri fot och tryggt får återvända till Estland. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fördömer att den estniske polismannen Eston Kohver bortförts från estniskt territorium till Ryssland och kräver att han omedelbart försätts på fri fot och tryggt får återvända till Estland.

| 15. | Europaparlamentet anser att Ryssland fortfarande är en viktig global aktör och att det ligger i EU:s och Rysslands strategiska intresse att snabbt bryta eskaleringen och återställa förbindelserna genom diplomati och medling, förutsatt att detta sker med vederbörlig respekt för internationell rätt och OSSE-åtaganden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att Ryssland fortfarande är en viktig global aktör och att det ligger i EU:s och Rysslands strategiska intresse att snabbt bryta eskaleringen och återställa förbindelserna genom diplomati och medling, förutsatt att detta sker med vederbörlig respekt för internationell rätt och OSSE-åtaganden.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd till Rysslands demokratiska krafter som gått in för ett öppet samhälle och en reformagenda. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd till Rysslands demokratiska krafter som gått in för ett öppet samhälle och en reformagenda.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utveckla en enhetlig politik gentemot Ryssland där de 28 EU-medlemsstaterna och EU:s institutioner åläggs att skicka ett kraftfullt gemensamt budskap om rollen för de mänskliga rättigheterna i förhållandet mellan EU och Ryssland samt kräva att inskränkningarna av yttrande-, mötes- och föreningsfriheten upphör i Ryssland. Parlamentet anser att en EU-strategi bör gå ut på att få Ryssland att till fullo respektera OSSE:s principer samt på att motivera Rysslands ledare att föra ut landet från dess självpåtagna politiska och ekonomiska isolering. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utveckla en enhetlig politik gentemot Ryssland där de 28 EU-medlemsstaterna och EU:s institutioner åläggs att skicka ett kraftfullt gemensamt budskap om rollen för de mänskliga rättigheterna i förhållandet mellan EU och Ryssland samt kräva att inskränkningarna av yttrande-, mötes- och föreningsfriheten upphör i Ryssland. Parlamentet anser att en EU-strategi bör gå ut på att få Ryssland att till fullo respektera OSSE:s principer samt på att motivera Rysslands ledare att föra ut landet från dess självpåtagna politiska och ekonomiska isolering.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionens vice ordförande/den höga representanten att, med stöd av Europeiska utrikestjänsten och kommissionen, utveckla ett förstärkt program för att stödja det ryska civilsamhället i Ryssland och på det ockuperade Krim och att söka och utveckla nya möjligheter för att samverka med civilsamhället, i syfte att främja värden som demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med tanke på den pågående programplaneringen för EU:s finansieringsinstrument, utöka sitt finansiella stöd till det ryska civilsamhället genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och genom medel avsedda för civilsamhällets organisationer och lokala myndigheter, samt att göra forumet för de civila samhällena i EU och Ryssland till en del av partnerskapsinstrumentet för att säkerställa ett hållbart och trovärdigt stöd på lång sikt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionens vice ordförande/den höga representanten att, med stöd av Europeiska utrikestjänsten och kommissionen, utveckla ett förstärkt program för att stödja det ryska civilsamhället i Ryssland och på det ockuperade Krim och att söka och utveckla nya möjligheter för att samverka med civilsamhället, i syfte att främja värden som demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med tanke på den pågående programplaneringen för EU:s finansieringsinstrument, utöka sitt finansiella stöd till det ryska civilsamhället genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och genom medel avsedda för civilsamhällets organisationer och lokala myndigheter, samt att göra forumet för de civila samhällena i EU och Ryssland till en del av partnerskapsinstrumentet för att säkerställa ett hållbart och trovärdigt stöd på lång sikt.

| 19. | Europaparlamentet upprepar den oro parlamentet uttryckt i sina tidigare resolutioner över att de ryska myndigheterna inte samarbetat med den oberoende och internationella undersökningen av nedskjutningen av flygningen MH 17. Parlamentet understryker med skärpa att de amnestiarrangemang som företagits med stöd av Minsköverenskommelsen inte kan tillämpas på dem som begått sådana brott, vilket innebär att de inte har rätt till någon som helst amnesti. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar den oro parlamentet uttryckt i sina tidigare resolutioner över att de ryska myndigheterna inte samarbetat med den oberoende och internationella undersökningen av nedskjutningen av flygningen MH 17. Parlamentet understryker med skärpa att de amnestiarrangemang som företagits med stöd av Minsköverenskommelsen inte kan tillämpas på dem som begått sådana brott, vilket innebär att de inte har rätt till någon som helst amnesti.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att omgående lämna tillbaka vraket efter det polska regeringsplanet Tu-154 och alla tillhörande svarta lådor till Polen. Parlamentet understryker att det ryska rättsväsendets beroende av myndigheterna undergräver alla utsikter till oberoende och ärliga utredningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att omgående lämna tillbaka vraket efter det polska regeringsplanet Tu-154 och alla tillhörande svarta lådor till Polen. Parlamentet understryker att det ryska rättsväsendets beroende av myndigheterna undergräver alla utsikter till oberoende och ärliga utredningar.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och till presidenten, regeringen och parlamentet i Ryska federationen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och till presidenten, regeringen och parlamentet i Ryska federationen.

---

(1)  EUT C 68 E, 7.3.2014, s. 13.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0284.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2014)0253.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2014)0039.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2015)0006.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/130

---

P8_TA(2015)0075

Årlig rapport till Europaparlamentet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten till Europaparlamentet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (2014/2219(INI))

(2016/C 316/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den årliga rapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (12094/14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga rapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (12094/14),

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 36 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 36 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om politiskt ansvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om politiskt ansvar,

| — | med beaktande av de åtaganden som vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini gjorde vid sin utfrågning i utskottet för utrikesfrågor den 6 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini gjorde vid sin utfrågning i utskottet för utrikesfrågor den 6 oktober 2014,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0039/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0039/2015).

Att bemöta ett nytt politiskt och säkerhetsmässigt landskap

| 1. | Europaparlamentet uppmärksammar den dramatiska försämringen av säkerheten i områdena runt EU, särskilt i de närmaste grannländerna, där den internationella ordningen grundad på respekt för lagen och Europas stabilitet och säkerhet hotas i en utsträckning som inte förekommit sedan den europeiska integrationen påbörjades. Parlamentet betonar att den internationella politiska ordningen håller på att förändras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmärksammar den dramatiska försämringen av säkerheten i områdena runt EU, särskilt i de närmaste grannländerna, där den internationella ordningen grundad på respekt för lagen och Europas stabilitet och säkerhet hotas i en utsträckning som inte förekommit sedan den europeiska integrationen påbörjades. Parlamentet betonar att den internationella politiska ordningen håller på att förändras.

| 2. | Europaparlamentet ser med oro på att EU, bland annat till följd av sina interna kriser, ännu inte har lyckats utnyttja sin fulla potential för att forma den internationella politiska och säkerhetsmässiga miljön, och på att bristen på politisk samordning och sammanhållning mellan EU:s olika politikområden samt finansiella begränsningar innebär ytterligare hinder för EU:s inflytande på den internationella arenan och dess förmåga att regionalt och globalt fungera som säkerhetsskapande aktör som bidrar till att förebygga konflikter och till krishantering. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ser med oro på att EU, bland annat till följd av sina interna kriser, ännu inte har lyckats utnyttja sin fulla potential för att forma den internationella politiska och säkerhetsmässiga miljön, och på att bristen på politisk samordning och sammanhållning mellan EU:s olika politikområden samt finansiella begränsningar innebär ytterligare hinder för EU:s inflytande på den internationella arenan och dess förmåga att regionalt och globalt fungera som säkerhetsskapande aktör som bidrar till att förebygga konflikter och till krishantering.

| 3. | Europaparlamentet anser att de prioriterade uppgifterna för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är






  — | att skydda de europeiska värdena och intressena och stärka Europas politiska och rättsliga ordning för att därigenom återupprätta och värna fred och stabilitet, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att de prioriterade uppgifterna för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är

—

att skydda de europeiska värdena och intressena och stärka Europas politiska och rättsliga ordning för att därigenom återupprätta och värna fred och stabilitet,

| — | att förbättra EU:s bidrag till det territoriella försvaret av sina medlemsstater och säkerheten för sina medborgare genom en förstärkning av EU:s förmåga att försvara sig mot de hot det möter, däribland terrorism samt vapen-, narkotika- och människohandel, |
| --- | --- |

—

att förbättra EU:s bidrag till det territoriella försvaret av sina medlemsstater och säkerheten för sina medborgare genom en förstärkning av EU:s förmåga att försvara sig mot de hot det möter, däribland terrorism samt vapen-, narkotika- och människohandel,

| — | att stödja arbetet för säkerhet, demokratisering, respekten för rättsstaten och ekonomisk och social utveckling i EU:s grannskap, |
| --- | --- |

—

att stödja arbetet för säkerhet, demokratisering, respekten för rättsstaten och ekonomisk och social utveckling i EU:s grannskap,

| — | att ta på sig en ledarroll inom konfliktlösning, bland annat genom fredsbevarande och fredsframtvingande insatser inom ramen för GSFP, |
| --- | --- |

—

att ta på sig en ledarroll inom konfliktlösning, bland annat genom fredsbevarande och fredsframtvingande insatser inom ramen för GSFP,

| — | att tillsammans med sina partner stärka den regelbaserade och pluralistiska internationella politiska, ekonomiska och finansiella ordningen, med respekt för rättsstaten och mänskliga rättigheter, och |
| --- | --- |

—

att tillsammans med sina partner stärka den regelbaserade och pluralistiska internationella politiska, ekonomiska och finansiella ordningen, med respekt för rättsstaten och mänskliga rättigheter, och

| — | att förbättra EU:s inre strukturer och arbetsmetoder för att stärka unionens motståndskraft och göra det möjligt för EU att frigöra sin fulla potential som en global aktör. |
| --- | --- |

—

att förbättra EU:s inre strukturer och arbetsmetoder för att stärka unionens motståndskraft och göra det möjligt för EU att frigöra sin fulla potential som en global aktör.

EU som en trovärdig aktör

| 4. | Europaparlamentet anser att en ambitiös och effektiv utrikespolitik för EU måste grundas på en gemensam vision om unionens viktigaste intressen, värden och mål i de yttre förbindelserna och på en delad uppfattning om de hotbilder som påverkar EU som helhet. Parlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens åtaganden, på grundval av mandatet från Europeiska rådet från december 2013, att snarast möjligt påbörja en strategisk reflektion om EU:s utrikes- och säkerhetspolitik som bör omfatta många olika intressenter, inbegripet EU:s medlemsstater, institutioner och invånare. Parlamentet anser att denna reflektion bör leda till en ny europeisk säkerhetsstrategi som beaktar den senaste tidens geopolitiska förändringar, så att man kan möta de nya hoten och utmaningarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en ambitiös och effektiv utrikespolitik för EU måste grundas på en gemensam vision om unionens viktigaste intressen, värden och mål i de yttre förbindelserna och på en delad uppfattning om de hotbilder som påverkar EU som helhet. Parlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens åtaganden, på grundval av mandatet från Europeiska rådet från december 2013, att snarast möjligt påbörja en strategisk reflektion om EU:s utrikes- och säkerhetspolitik som bör omfatta många olika intressenter, inbegripet EU:s medlemsstater, institutioner och invånare. Parlamentet anser att denna reflektion bör leda till en ny europeisk säkerhetsstrategi som beaktar den senaste tidens geopolitiska förändringar, så att man kan möta de nya hoten och utmaningarna.

| 5. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna genom att ratificera fördraget om Europeiska unionen förbundit sig att aktivt och förbehållslöst stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet, i enlighet med artikel 24.3 i detta fördrag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna genom att ratificera fördraget om Europeiska unionen förbundit sig att aktivt och förbehållslöst stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet, i enlighet med artikel 24.3 i detta fördrag.

| 6. | Europaparlamentet understryker att EU:s och dess medlemsstaters politiska, ekonomiska, finansiella och försvarsmässiga resurser måste förstärkas och kombineras för att maximera EU:s internationella inflytande, skapa synergier och värna freden och stabiliteten i Europa och dess grannländer. Parlamentet understryker att stora besparingar kan göras genom bättre samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller deras utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att EU:s och dess medlemsstaters politiska, ekonomiska, finansiella och försvarsmässiga resurser måste förstärkas och kombineras för att maximera EU:s internationella inflytande, skapa synergier och värna freden och stabiliteten i Europa och dess grannländer. Parlamentet understryker att stora besparingar kan göras genom bättre samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller deras utrikes- och säkerhetspolitik.

| 7. | Europaparlamentet betonar att EU:s och dess medlemsstaters ekonomiska bistånd till länder utanför unionen måste bringas i linje med de gemensamt fastställda strategiska prioriteringarna och användas mer effektivt i enlighet med dessa. Parlamentet efterfrågar fler åtgärder från EU:s sida i syfte att göra unionens bistånd synligare, enhetligare och effektivare. Unionens samtliga biståndsområden, vare sig det gäller utvecklingsbistånd, katastrofhjälp eller humanitärt bistånd, bör samordnas och vara konsekventa. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att säkerställa effektiv tillsyn över det ekonomiska biståndet och se till att målen uppfylls. Parlamentet hänvisar till revisionsrättens rapporter, som har visat på tidigare problem. Det finansiella stödet till det civila samhället och enskilda organisationer på plats bör ökas. Parlamentet efterlyser snabbare och mindre byråkratiska förfaranden för godkännande av projekt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att EU:s och dess medlemsstaters ekonomiska bistånd till länder utanför unionen måste bringas i linje med de gemensamt fastställda strategiska prioriteringarna och användas mer effektivt i enlighet med dessa. Parlamentet efterfrågar fler åtgärder från EU:s sida i syfte att göra unionens bistånd synligare, enhetligare och effektivare. Unionens samtliga biståndsområden, vare sig det gäller utvecklingsbistånd, katastrofhjälp eller humanitärt bistånd, bör samordnas och vara konsekventa. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att säkerställa effektiv tillsyn över det ekonomiska biståndet och se till att målen uppfylls. Parlamentet hänvisar till revisionsrättens rapporter, som har visat på tidigare problem. Det finansiella stödet till det civila samhället och enskilda organisationer på plats bör ökas. Parlamentet efterlyser snabbare och mindre byråkratiska förfaranden för godkännande av projekt.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar EU-institutionerna och medlemsstaterna att fullt ut använda den verktygslåda som tillhandahålls genom Lissabonfördraget för att ställa om från vad som hittills varit en främst reaktiv politik till en proaktiv, sammanhållen och strategisk utrikes- och säkerhetspolitik för EU, som grundas på gemensamma värden och genomförs med hänsyn till unionens gemensamma intressen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar EU-institutionerna och medlemsstaterna att fullt ut använda den verktygslåda som tillhandahålls genom Lissabonfördraget för att ställa om från vad som hittills varit en främst reaktiv politik till en proaktiv, sammanhållen och strategisk utrikes- och säkerhetspolitik för EU, som grundas på gemensamma värden och genomförs med hänsyn till unionens gemensamma intressen.

| 9. | Europaparlamentet anser att rådet och kommissionen, med medlemsstaternas aktiva samarbete, måste garantera sammanhållning och konsekvens inom






  — | EU:s inrikes- och utrikespolitik, inbegripet den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och politiken i samband med områdena grannskap, handel, utveckling, humanitärt bistånd, rättsliga och inrikes frågor, energi, miljö, migration och så vidare, |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att rådet och kommissionen, med medlemsstaternas aktiva samarbete, måste garantera sammanhållning och konsekvens inom

—

EU:s inrikes- och utrikespolitik, inbegripet den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och politiken i samband med områdena grannskap, handel, utveckling, humanitärt bistånd, rättsliga och inrikes frågor, energi, miljö, migration och så vidare,

| — | EU:s och dess medlemsstaters politik. |
| --- | --- |

—

EU:s och dess medlemsstaters politik.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang den nya kommissionens uppdelning i kluster, eftersom denna gör det möjligt för vice ordföranden/den höga representanten att samordna kommissionens alla relevanta politikområden med en yttre dimension. Parlamentet stöder vice ordföranden/den höga representanten i hennes strävan att fullt ut axla sitt ansvar som kommissionens vice ordförande. Parlamentet uppmuntrar samtidigt vice ordföranden/den höga representanten att använda sin roll som ordförande för rådet (utrikes frågor) för att lägga fram förslag inför rådet som främjar gemensamma, proaktiva åtgärder bortom minsta gemensamma nämnare och som utnyttjar alla de verktyg som står till buds genom Gusp och EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang den nya kommissionens uppdelning i kluster, eftersom denna gör det möjligt för vice ordföranden/den höga representanten att samordna kommissionens alla relevanta politikområden med en yttre dimension. Parlamentet stöder vice ordföranden/den höga representanten i hennes strävan att fullt ut axla sitt ansvar som kommissionens vice ordförande. Parlamentet uppmuntrar samtidigt vice ordföranden/den höga representanten att använda sin roll som ordförande för rådet (utrikes frågor) för att lägga fram förslag inför rådet som främjar gemensamma, proaktiva åtgärder bortom minsta gemensamma nämnare och som utnyttjar alla de verktyg som står till buds genom Gusp och EU:s utrikespolitik.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att de inre strukturerna hos Europeiska utrikestjänsten måste ändras, så att den kan hjälpa vice ordföranden/den höga representanten i alla hennes roller och göra det möjligt för henne att verka för strategisk planering och samordning av politiska processer inom rådet och kommissionen. Parlamentet framhåller behovet av att rationalisera strukturen för den högsta ledningen inom Europeiska utrikestjänsten och att påskynda och förenkla förfarandena för beslutsfattande. Parlamentet upprepar sin uppmaning om en bättre integrering av EU:s särskilda representanter i Europeiska utrikestjänsten, inbegripet genom en överföring av deras budget från Gusps driftsbudget till budgeten för Europeiska utrikestjänsten. I detta sammanhang efterfrågar parlamentet en politisk och kostnadseffektiv utvärdering av de särskilda representanternas roll. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att de inre strukturerna hos Europeiska utrikestjänsten måste ändras, så att den kan hjälpa vice ordföranden/den höga representanten i alla hennes roller och göra det möjligt för henne att verka för strategisk planering och samordning av politiska processer inom rådet och kommissionen. Parlamentet framhåller behovet av att rationalisera strukturen för den högsta ledningen inom Europeiska utrikestjänsten och att påskynda och förenkla förfarandena för beslutsfattande. Parlamentet upprepar sin uppmaning om en bättre integrering av EU:s särskilda representanter i Europeiska utrikestjänsten, inbegripet genom en överföring av deras budget från Gusps driftsbudget till budgeten för Europeiska utrikestjänsten. I detta sammanhang efterfrågar parlamentet en politisk och kostnadseffektiv utvärdering av de särskilda representanternas roll.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att öka samarbetet och samordningen mellan de olika övervaknings- och krishanteringskapaciteterna på EU-nivå. Parlamentet efterfrågar också en rationalisering av de befintliga strukturerna för att minska onödigt dubbelarbete, även genom att slå samman överlappande kapaciteter. Övervakningscentrumen måste få lämpliga resurser, och språkprofilerna hos den personal som arbetar där bör bringas i linje med de språk som talas i de mest relevanta krisområdena, särskilt ryska och arabiska. Parlamentet efterfrågar förbättrat samarbete och informationsutbyte mellan övervakningscentrumen på EU-nivå och de motsvarande tjänsterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att öka samarbetet och samordningen mellan de olika övervaknings- och krishanteringskapaciteterna på EU-nivå. Parlamentet efterfrågar också en rationalisering av de befintliga strukturerna för att minska onödigt dubbelarbete, även genom att slå samman överlappande kapaciteter. Övervakningscentrumen måste få lämpliga resurser, och språkprofilerna hos den personal som arbetar där bör bringas i linje med de språk som talas i de mest relevanta krisområdena, särskilt ryska och arabiska. Parlamentet efterfrågar förbättrat samarbete och informationsutbyte mellan övervakningscentrumen på EU-nivå och de motsvarande tjänsterna i medlemsstaterna.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser en modernisering av nätverket för EU:s delegationer, för att återspegla EU:s utrikespolitiska behov på 2000-talet, bland annat genom ändringar av personalantal och expertis. Till exempel bör alla delegationer i konfliktområden, särskilt i länder där något GSFP-uppdrag pågår, inkludera minst en expert på säkerhet och försvar. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ge delegationscheferna större inflytande över all personal, oberoende av från vilken institution den kommer, och att förenkla delegationernas administrativa budgetar i riktning mot en enda finansieringskälla. Rapporteringsvägarna bör förtydligas. Parlamentet beklagar att potentialen för synergier och stordriftsfördelar vid ett stärkt samarbete mellan medlemsstaternas ambassader och EU:s delegationer ännu inte utnyttjas till fullo. Parlamentet insisterar på att den rättvisa balansen mellan personal som utlånas av medlemsstaterna och EU-tjänstemän, som föreskrivs i rådets beslut av den 26 juli 2010 om utrikestjänstens inrättande, bör respekteras på alla nivåer och konstaterar att denna balans för närvarande inte upprätthålls, särskilt inte när det gäller högre befattningar, exempelvis delegationschefer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser en modernisering av nätverket för EU:s delegationer, för att återspegla EU:s utrikespolitiska behov på 2000-talet, bland annat genom ändringar av personalantal och expertis. Till exempel bör alla delegationer i konfliktområden, särskilt i länder där något GSFP-uppdrag pågår, inkludera minst en expert på säkerhet och försvar. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ge delegationscheferna större inflytande över all personal, oberoende av från vilken institution den kommer, och att förenkla delegationernas administrativa budgetar i riktning mot en enda finansieringskälla. Rapporteringsvägarna bör förtydligas. Parlamentet beklagar att potentialen för synergier och stordriftsfördelar vid ett stärkt samarbete mellan medlemsstaternas ambassader och EU:s delegationer ännu inte utnyttjas till fullo. Parlamentet insisterar på att den rättvisa balansen mellan personal som utlånas av medlemsstaterna och EU-tjänstemän, som föreskrivs i rådets beslut av den 26 juli 2010 om utrikestjänstens inrättande, bör respekteras på alla nivåer och konstaterar att denna balans för närvarande inte upprätthålls, särskilt inte när det gäller högre befattningar, exempelvis delegationschefer.

| 14. | Europaparlamentet är oroat över bristen på flexibilitet inom EU:s finansiella regelverk, vilket ofta leder till förseningar i utbetalningen av EU-medel och ytterligare hinder för EU:s förmåga att reagera vid kriser. Det finns ett behov av att snabbare frigöra finansiella medel, samtidigt som en effektiv kontroll måste utövas så att man undviker bedrägerier och förskingring. Parlamentet uppmanar kommissionen att under 2015 lägga fram ett förslag till reform av den relevanta lagstiftningen, med bland annat en möjlighet att för krishantering använda samma påskyndade förfarande som redan finns för humanitärt bistånd, samtidigt som man försäkrar sig om att utbetalningarna vid kriser är förenliga med EU:s långsiktiga strategiska mål. Parlamentet är djupt oroat över bristen på utbetalningar för EU:s två största budgetposter för krishantering och konfliktförebyggande, nämligen Gusp-budgeten och budgetposterna för instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. Parlamentet är övertygat om att den nuvarande säkerhetssituationen i Öst- och Sydeuropa kräver synergieffekter och ytterligare investeringar i stället för omfattande nedskärningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är oroat över bristen på flexibilitet inom EU:s finansiella regelverk, vilket ofta leder till förseningar i utbetalningen av EU-medel och ytterligare hinder för EU:s förmåga att reagera vid kriser. Det finns ett behov av att snabbare frigöra finansiella medel, samtidigt som en effektiv kontroll måste utövas så att man undviker bedrägerier och förskingring. Parlamentet uppmanar kommissionen att under 2015 lägga fram ett förslag till reform av den relevanta lagstiftningen, med bland annat en möjlighet att för krishantering använda samma påskyndade förfarande som redan finns för humanitärt bistånd, samtidigt som man försäkrar sig om att utbetalningarna vid kriser är förenliga med EU:s långsiktiga strategiska mål. Parlamentet är djupt oroat över bristen på utbetalningar för EU:s två största budgetposter för krishantering och konfliktförebyggande, nämligen Gusp-budgeten och budgetposterna för instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. Parlamentet är övertygat om att den nuvarande säkerhetssituationen i Öst- och Sydeuropa kräver synergieffekter och ytterligare investeringar i stället för omfattande nedskärningar.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att EU:s åtgärder måste göras synligare, såväl när det gäller strategisk planering och multilaterala forum som på det operativa planet, genom GSFP-uppdragen och övriga uppdrag med en yttre dimension. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att EU:s åtgärder måste göras synligare, såväl när det gäller strategisk planering och multilaterala forum som på det operativa planet, genom GSFP-uppdragen och övriga uppdrag med en yttre dimension.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att EU enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen har en skyldighet att se till att dess yttre åtgärder utformas och genomförs i syfte att stärka och stödja demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de internationella rättsprinciperna. Detta är ett gemensamt ansvar för EU och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att regelbundet rapportera om efterlevnaden av artikel 21 och att försöka hitta sätt att förbättra utrikespolitikens sammanhållning, särskilt beträffande mänskliga rättigheter och internationell rätt. Övervakningen av yttre åtgärder med tanke på artikel 21 måste genomföras på ett mer harmoniserat och striktare sätt. Parlamentet betonar att man måste se till att EU:s partner lever upp till de åtaganden de gjort beträffande mänskliga rättigheter i avtal med EU, och betonar nödvändigheten av att vid behov inkludera villkorsklausuler om mänskliga rättigheter i dessa avtal. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att EU enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen har en skyldighet att se till att dess yttre åtgärder utformas och genomförs i syfte att stärka och stödja demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de internationella rättsprinciperna. Detta är ett gemensamt ansvar för EU och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att regelbundet rapportera om efterlevnaden av artikel 21 och att försöka hitta sätt att förbättra utrikespolitikens sammanhållning, särskilt beträffande mänskliga rättigheter och internationell rätt. Övervakningen av yttre åtgärder med tanke på artikel 21 måste genomföras på ett mer harmoniserat och striktare sätt. Parlamentet betonar att man måste se till att EU:s partner lever upp till de åtaganden de gjort beträffande mänskliga rättigheter i avtal med EU, och betonar nödvändigheten av att vid behov inkludera villkorsklausuler om mänskliga rättigheter i dessa avtal.

| 17. | Europaparlamentet noterar den ökade efterfrågan på internationell hjälp med demokratistöd och valobservation. Parlamentet erkänner detta som ett område där EU kan spela en effektiv roll för att stödja demokratiska processer. Därför efterlyser parlamentet en konsekvent uppföljning av tillämpningen av de landsspecifika rekommendationerna och förfrågningarna om stöd till kapacitetsuppbyggnad för politiska partier. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar den ökade efterfrågan på internationell hjälp med demokratistöd och valobservation. Parlamentet erkänner detta som ett område där EU kan spela en effektiv roll för att stödja demokratiska processer. Därför efterlyser parlamentet en konsekvent uppföljning av tillämpningen av de landsspecifika rekommendationerna och förfrågningarna om stöd till kapacitetsuppbyggnad för politiska partier.

| 18. | Europaparlamentet understryker den oerhörda betydelsen av det kollektiva försvar som Nato garanterar sina medlemmar. Parlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att så snart som möjligt öka sin förmåga att bidra till territoriets försvar, utöka resurserna och ta metoden för sammanslagning och gemensamt utnyttjande på allvar genom att samarbeta närmare för att skapa synergier. Parlamentet understryker att samtliga medlemsstater ska ha en likvärdig säkerhetsnivå, i linje med artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen. Parlamentet betonar att en trovärdig utrikespolitik för EU måste bygga på medlemsstaternas tillräckliga försvarskapacitet och en effektiv gemensam säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). GSFP är en viktig del i det europeiska försvaret och den europeiska säkerheten, som denna politik bidrar till på många sätt, inbegripet genom att främja inrättandet av en industriell och teknisk bas för det europeiska försvaret (EDTIB), genom att främja samarbete kring utveckling av försvarskapacitet och genom direkta insatser i krisområden inom ramen för sina civila uppdrag och militära insatser. Parlamentet betonar därför att GSFP bör fördjupas ytterligare i samarbete med Nato. EU är en partner till Nato, och de båda organisationernas strategier bör komplettera varandra. Parlamentet understryker den viktiga rollen för samarbetet inom säkerhet och försvar mellan EU och partner såsom FN, Nato, Afrikanska unionen och OSSE. Parlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens åtagande att aktivt ta sig an försvarsfrågor, bland annat som ordförande under försvarsministrarnas sammanträden i rådet (utrikes frågor). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker den oerhörda betydelsen av det kollektiva försvar som Nato garanterar sina medlemmar. Parlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att så snart som möjligt öka sin förmåga att bidra till territoriets försvar, utöka resurserna och ta metoden för sammanslagning och gemensamt utnyttjande på allvar genom att samarbeta närmare för att skapa synergier. Parlamentet understryker att samtliga medlemsstater ska ha en likvärdig säkerhetsnivå, i linje med artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen. Parlamentet betonar att en trovärdig utrikespolitik för EU måste bygga på medlemsstaternas tillräckliga försvarskapacitet och en effektiv gemensam säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). GSFP är en viktig del i det europeiska försvaret och den europeiska säkerheten, som denna politik bidrar till på många sätt, inbegripet genom att främja inrättandet av en industriell och teknisk bas för det europeiska försvaret (EDTIB), genom att främja samarbete kring utveckling av försvarskapacitet och genom direkta insatser i krisområden inom ramen för sina civila uppdrag och militära insatser. Parlamentet betonar därför att GSFP bör fördjupas ytterligare i samarbete med Nato. EU är en partner till Nato, och de båda organisationernas strategier bör komplettera varandra. Parlamentet understryker den viktiga rollen för samarbetet inom säkerhet och försvar mellan EU och partner såsom FN, Nato, Afrikanska unionen och OSSE. Parlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens åtagande att aktivt ta sig an försvarsfrågor, bland annat som ordförande under försvarsministrarnas sammanträden i rådet (utrikes frågor).

| 19. | Europaparlamentet stöder den pågående översynen av krishanteringsstrukturerna vid Europeiska utrikestjänsten. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att se till att de befintliga strukturerna blir mycket effektivare för att göra det möjligt att reagera snabbare och lämpligare på kriser under utveckling, bland annat genom att antalet parallella strukturer minskas. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att bevara och stärka den särskilda karaktären hos civila förhållningssätt till konfliktförebyggande och krishantering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder den pågående översynen av krishanteringsstrukturerna vid Europeiska utrikestjänsten. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att se till att de befintliga strukturerna blir mycket effektivare för att göra det möjligt att reagera snabbare och lämpligare på kriser under utveckling, bland annat genom att antalet parallella strukturer minskas. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att bevara och stärka den särskilda karaktären hos civila förhållningssätt till konfliktförebyggande och krishantering.

| 20. | Europaparlamentet framhåller att flera bestämmelser i Lissabonfördraget ännu inte har utnyttjats till fullo. Detta gäller till exempel artikel 44 i EU-fördraget (som gör det möjligt att anförtro en liten grupp EU-medlemsstater ett GSFP-uppdrag), artikel 41 i EU-fördraget (om startfonden), artikel 46 i EU-fördraget (om det permanenta strukturerade samarbetet), artikel 42.7 i EU-fördraget (om ömsesidigt bistånd) och slutligen artikel 222 i EUF-fördraget (solidaritetsklausulen). Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att aktivt främja dessa instrument och verka för deras genomförande, och uppmanar medlemsstaterna att använda sig av dem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller att flera bestämmelser i Lissabonfördraget ännu inte har utnyttjats till fullo. Detta gäller till exempel artikel 44 i EU-fördraget (som gör det möjligt att anförtro en liten grupp EU-medlemsstater ett GSFP-uppdrag), artikel 41 i EU-fördraget (om startfonden), artikel 46 i EU-fördraget (om det permanenta strukturerade samarbetet), artikel 42.7 i EU-fördraget (om ömsesidigt bistånd) och slutligen artikel 222 i EUF-fördraget (solidaritetsklausulen). Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att aktivt främja dessa instrument och verka för deras genomförande, och uppmanar medlemsstaterna att använda sig av dem.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet höll ett möte om försvarspolitiken i december 2013 och efterlyser att de beslut som fattades ska genomföras. Parlamentet ser fram emot den kommande debatten i juni 2015. Parlamentet efterlyser ambitiösa beslut under detta toppmöte, särskilt om att






  — | på grundval av översynen av EU:s strategiska ram påbörja en strategisk reflektion om mål och prioriteringar på säkerhets- och försvarsområdet, med angivande av nödvändiga kapaciteter och alternativ för ett fördjupat försvarssamarbete och för att bättre bemöta de hot som EU-länderna möter, |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet höll ett möte om försvarspolitiken i december 2013 och efterlyser att de beslut som fattades ska genomföras. Parlamentet ser fram emot den kommande debatten i juni 2015. Parlamentet efterlyser ambitiösa beslut under detta toppmöte, särskilt om att

—

på grundval av översynen av EU:s strategiska ram påbörja en strategisk reflektion om mål och prioriteringar på säkerhets- och försvarsområdet, med angivande av nödvändiga kapaciteter och alternativ för ett fördjupat försvarssamarbete och för att bättre bemöta de hot som EU-länderna möter,

| — | stärka Europeiska försvarsbyrån genom att ge den tillräckliga resurser och politiska signaler så att den kan uppfylla sin potential när det gäller att samordna och stimulera samarbete gällande försvarsmateriel, |
| --- | --- |

—

stärka Europeiska försvarsbyrån genom att ge den tillräckliga resurser och politiska signaler så att den kan uppfylla sin potential när det gäller att samordna och stimulera samarbete gällande försvarsmateriel,

| — | se över Athenafinansieringsmekanismen för att ytterligare öka den gemensamma finansieringen av militära insatser inom GSFP, så att ekonomiska överväganden inte äventyrar EU:s förmåga att svara på kriser och uppmuntra medlemsstaterna att snabbt mobilisera styrkor för GSFP-insatserna och garantera en mer rättvis fördelning av bördorna mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

se över Athenafinansieringsmekanismen för att ytterligare öka den gemensamma finansieringen av militära insatser inom GSFP, så att ekonomiska överväganden inte äventyrar EU:s förmåga att svara på kriser och uppmuntra medlemsstaterna att snabbt mobilisera styrkor för GSFP-insatserna och garantera en mer rättvis fördelning av bördorna mellan medlemsstaterna,

| — | stärka det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, bland annat genom att samordna försvarsbudgetar, harmonisera krav, minska ineffektiviteten och skapa synergieffekter, |
| --- | --- |

—

stärka det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, bland annat genom att samordna försvarsbudgetar, harmonisera krav, minska ineffektiviteten och skapa synergieffekter,

| — | ta sig an aktuella problem inom planering och utförande av militära insatser, inbegripet genom att upprätta ett permanent militärt insatshögkvarter i nära samarbete med den befintliga civila planerings- och ledningskapaciteten, |
| --- | --- |

—

ta sig an aktuella problem inom planering och utförande av militära insatser, inbegripet genom att upprätta ett permanent militärt insatshögkvarter i nära samarbete med den befintliga civila planerings- och ledningskapaciteten,

| — | öka EU:s stridsgruppers effektivitet och användbarhet, bland annat genom att införa en modulär arbetsmetod, utöka den gemensamma finansieringen genom Athenamekanismen och sätta in stridsgrupperna i framtida krishanteringslägen när så behövs. |
| --- | --- |

—

öka EU:s stridsgruppers effektivitet och användbarhet, bland annat genom att införa en modulär arbetsmetod, utöka den gemensamma finansieringen genom Athenamekanismen och sätta in stridsgrupperna i framtida krishanteringslägen när så behövs.

| 22. | Europaparlamentet anser att de nyligen inträffade terroristattackerna i EU-länder visar att det blir allt svårare att åtskilja intern och extern säkerhet och uppmanar medlemsstaterna och EU:s institutioner att bättre koppla samman sina åtgärder på dessa områden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka utbytet av säkerhetsrelaterade upplysningar, med användning av de befintliga samordningsfaciliteterna på EU-nivå. Parlamentet kräver att samarbetet för terrorismbekämpning stärks inom ramen för EU:s förbindelser med länder i Mellanöstern och Nordafrika, inbegripet genom utbildning och kapacitetsbyggande inom säkerhetssektorn, informationsutbyte och utbyte av bästa praxis. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att göra allt som står i deras kraft för att stärka det internationella samarbetet i syfte att förhindra och bekämpa terrorism, samt understryker den viktiga roll som FN måste spela i denna strävan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att de nyligen inträffade terroristattackerna i EU-länder visar att det blir allt svårare att åtskilja intern och extern säkerhet och uppmanar medlemsstaterna och EU:s institutioner att bättre koppla samman sina åtgärder på dessa områden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka utbytet av säkerhetsrelaterade upplysningar, med användning av de befintliga samordningsfaciliteterna på EU-nivå. Parlamentet kräver att samarbetet för terrorismbekämpning stärks inom ramen för EU:s förbindelser med länder i Mellanöstern och Nordafrika, inbegripet genom utbildning och kapacitetsbyggande inom säkerhetssektorn, informationsutbyte och utbyte av bästa praxis. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att göra allt som står i deras kraft för att stärka det internationella samarbetet i syfte att förhindra och bekämpa terrorism, samt understryker den viktiga roll som FN måste spela i denna strävan.

| 23. | Europaparlamentet efterfrågar en utveckling av de industriella och tekniska resurser som krävs för en förbättring av it-säkerheten, bland annat genom att främja en inre marknad för it-säkerhetsprodukter. Parlamentet understryker behovet av att införliva it-försvaret i unionens yttre åtgärder och Gusp, och uppmanar till ett närmare samarbete om it-försvar med Nato i syfte att skapa avskräckningsmedel på it-området för att effektivt kunna hantera och förhindra attacker via it-rymden. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inrikta sig på sätt att stärka motståndskraften hos den relevanta infrastrukturen. Parlamentet välkomnar EU:s strategi för it-säkerhet. Det finns ett behov av att betydligt öka medlemsstaternas it-försvarskapacitet. Europeiska försvarsbyrån uppmanas med kraft att förbättra samordningen av it-försvaret mellan medlemsstaterna och uppmanar dessa att förse Europeiska försvarsbyrån med medlen för att nå detta mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera förordningen om produkter och teknik med dubbla användningsområden för att undvika export av system till dem som strävar efter att undergräva EU:s säkerhet och kritiska infrastruktur och för att förebygga export av teknik för massövervakning till autoritära regimer. Det är viktigt att bibehålla balansen mellan skyddet av de digitala friheterna å ena sidan och säkerheten å den andra. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterfrågar en utveckling av de industriella och tekniska resurser som krävs för en förbättring av it-säkerheten, bland annat genom att främja en inre marknad för it-säkerhetsprodukter. Parlamentet understryker behovet av att införliva it-försvaret i unionens yttre åtgärder och Gusp, och uppmanar till ett närmare samarbete om it-försvar med Nato i syfte att skapa avskräckningsmedel på it-området för att effektivt kunna hantera och förhindra attacker via it-rymden. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inrikta sig på sätt att stärka motståndskraften hos den relevanta infrastrukturen. Parlamentet välkomnar EU:s strategi för it-säkerhet. Det finns ett behov av att betydligt öka medlemsstaternas it-försvarskapacitet. Europeiska försvarsbyrån uppmanas med kraft att förbättra samordningen av it-försvaret mellan medlemsstaterna och uppmanar dessa att förse Europeiska försvarsbyrån med medlen för att nå detta mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera förordningen om produkter och teknik med dubbla användningsområden för att undvika export av system till dem som strävar efter att undergräva EU:s säkerhet och kritiska infrastruktur och för att förebygga export av teknik för massövervakning till autoritära regimer. Det är viktigt att bibehålla balansen mellan skyddet av de digitala friheterna å ena sidan och säkerheten å den andra.

| 24. | Europaparlamentet efterfrågar en förnyad och samordnad migrationspolitik för EU. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med de underliggande orsakerna till irreguljär migration, genom att stärka samarbetet med transiterings- och ursprungsländer i migrationsflödena och att använda samtliga politik- och biståndsinstrument, inbegripet utvecklings- och handelspolitiken, humanitärt bistånd, konfliktförebyggande och krishantering kombinerat med en nödvändig förstärkning av metoderna för laglig migration. Parlamentet upprepar sin uppmaning att öka det humanitära stödet till länder som agerar värdland för flyktingar och att stärka de regionala skyddsprogram som drivs tillsammans med FN:s flyktingorgan UNHCR nära ursprungsregioner. Migrationshanteringen bör ingå som en del i EU:s yttre åtgärder och vara en högt prioriterad fråga inom EU:s samarbete med sina östra och södra grannländer. Parlamentet betonar att man måste undvika att liv går till spillo vid EU:s gränser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterfrågar en förnyad och samordnad migrationspolitik för EU. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med de underliggande orsakerna till irreguljär migration, genom att stärka samarbetet med transiterings- och ursprungsländer i migrationsflödena och att använda samtliga politik- och biståndsinstrument, inbegripet utvecklings- och handelspolitiken, humanitärt bistånd, konfliktförebyggande och krishantering kombinerat med en nödvändig förstärkning av metoderna för laglig migration. Parlamentet upprepar sin uppmaning att öka det humanitära stödet till länder som agerar värdland för flyktingar och att stärka de regionala skyddsprogram som drivs tillsammans med FN:s flyktingorgan UNHCR nära ursprungsregioner. Migrationshanteringen bör ingå som en del i EU:s yttre åtgärder och vara en högt prioriterad fråga inom EU:s samarbete med sina östra och södra grannländer. Parlamentet betonar att man måste undvika att liv går till spillo vid EU:s gränser.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att energi alltmer används som ett utrikespolitiskt verktyg och erinrar om att energisamarbete ligger till grund för den europeiska integrationen. Parlamentet betonar vikten av att bygga upp en europeisk energiunion med syftet att öka sammanhållningen och samordningen mellan utrikespolitiken och energipolitiken. Energitrygghet bör vara en del av EU:s övergripande verksamhet på området yttre åtgärder, och energipolitiken måste ligga i linje med unionens övriga politiska prioriteringar, inbegripet dess säkerhets-, utrikes-, grannskaps-, handels- och utvecklingspolitik samt dess politik för skydd av de mänskliga rättigheterna. I detta avseende betonas behovet av att betydligt minska beroendet av Ryssland och hitta alternativa energikällor. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att övervaka och hantera kontroll över infrastrukturer som utövas av aktörer som inte tillhör EU, i synnerhet statsägda företag, nationella banker eller fonder från tredjeländer, som gör ingrepp i EU:s energimarknad eller hindrar diversifiering, inräknat kärnenergisektorn. Även energiföretag med ursprung utanför EU måste omfattas av de konkurrensregler som gäller på EU:s energimarknad. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att energi alltmer används som ett utrikespolitiskt verktyg och erinrar om att energisamarbete ligger till grund för den europeiska integrationen. Parlamentet betonar vikten av att bygga upp en europeisk energiunion med syftet att öka sammanhållningen och samordningen mellan utrikespolitiken och energipolitiken. Energitrygghet bör vara en del av EU:s övergripande verksamhet på området yttre åtgärder, och energipolitiken måste ligga i linje med unionens övriga politiska prioriteringar, inbegripet dess säkerhets-, utrikes-, grannskaps-, handels- och utvecklingspolitik samt dess politik för skydd av de mänskliga rättigheterna. I detta avseende betonas behovet av att betydligt minska beroendet av Ryssland och hitta alternativa energikällor. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att övervaka och hantera kontroll över infrastrukturer som utövas av aktörer som inte tillhör EU, i synnerhet statsägda företag, nationella banker eller fonder från tredjeländer, som gör ingrepp i EU:s energimarknad eller hindrar diversifiering, inräknat kärnenergisektorn. Även energiföretag med ursprung utanför EU måste omfattas av de konkurrensregler som gäller på EU:s energimarknad.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av posten som vice ordförande med ansvar för energiunionen och kommissionens meddelande om en europeisk strategi för energitrygghet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att intensifiera samarbetet för att genomföra strategins kort- och långsiktiga åtgärder. Parlamentet betonar behovet av att stärka sammanhållningen mellan EU:s utrikespolitik och andra politikområden med en yttre dimension, såsom energipolitiken, och förväntar sig att kommissionens nya klusterbaserade struktur ska ge resultat i detta hänseende. Parlamentet uppmanar till ytterligare åtgärder för att anpassa energitrygghetsmålen till EU:s övriga mål. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att ta fram strategiska prioriteringar för den externa energipolitiken som en del av de allmänna utrikespolitiska målen och att mer systematiskt använda sig av utrikespolitiska verktyg på energitrygghetsområdet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av posten som vice ordförande med ansvar för energiunionen och kommissionens meddelande om en europeisk strategi för energitrygghet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att intensifiera samarbetet för att genomföra strategins kort- och långsiktiga åtgärder. Parlamentet betonar behovet av att stärka sammanhållningen mellan EU:s utrikespolitik och andra politikområden med en yttre dimension, såsom energipolitiken, och förväntar sig att kommissionens nya klusterbaserade struktur ska ge resultat i detta hänseende. Parlamentet uppmanar till ytterligare åtgärder för att anpassa energitrygghetsmålen till EU:s övriga mål. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att ta fram strategiska prioriteringar för den externa energipolitiken som en del av de allmänna utrikespolitiska målen och att mer systematiskt använda sig av utrikespolitiska verktyg på energitrygghetsområdet.

| 27. | Europaparlamentet anser att en solidaritetsmekanism bör inrättas för hantering av eventuella störningar i energitillgången. Parlamentet anser att man bör arbeta för en mer sammankopplad energiinfrastruktur och att alla delar av EU:s territorium bör integreras i ett energinät som täcker hela EU. Ansträngningarna för att diversifiera EU:s energiförsörjning bör påskyndas för att stärka EU:s energioberoende. Utvecklingen av förnybara energikällor och energieffektivitet kommer att starkt gynna trovärdigheten för EU:s yttre åtgärder. En välfungerande intern energimarknad är av central betydelse, och det ligger i unionens allmänna intresse att se till att de internationella energimarknaderna är stabila och insynsvänliga och grundar sig på internationella regler. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en omfattande strategi för att stärka försörjningstryggheten när det gäller andra resurser än energiresurser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att en solidaritetsmekanism bör inrättas för hantering av eventuella störningar i energitillgången. Parlamentet anser att man bör arbeta för en mer sammankopplad energiinfrastruktur och att alla delar av EU:s territorium bör integreras i ett energinät som täcker hela EU. Ansträngningarna för att diversifiera EU:s energiförsörjning bör påskyndas för att stärka EU:s energioberoende. Utvecklingen av förnybara energikällor och energieffektivitet kommer att starkt gynna trovärdigheten för EU:s yttre åtgärder. En välfungerande intern energimarknad är av central betydelse, och det ligger i unionens allmänna intresse att se till att de internationella energimarknaderna är stabila och insynsvänliga och grundar sig på internationella regler. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en omfattande strategi för att stärka försörjningstryggheten när det gäller andra resurser än energiresurser.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherinis samarbetsvilliga hållning gentemot parlamentet, avsedd att stärka hennes ansvarstagande inför denna institution. Det finns ett behov av systematiska och proaktiva samråd med parlamentet, särskilt med parlamentets utskott för utrikesfrågor, före antagandet av utrikespolitiska strategier och mandat inom ramen för GSFP. Parlamentet uppmanar rådet att slutföra förhandlingarna med parlamentet om att ersätta 2002 års interinstitutionella avtal om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet är fast beslutet att intensifiera samarbetet med de nationella parlamenten, inbegripet inom den interparlamentariska konferensen om Gusp och GSFP och Cosac, för att bli bättre förberett för att kontrollera respektive resurser. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherinis samarbetsvilliga hållning gentemot parlamentet, avsedd att stärka hennes ansvarstagande inför denna institution. Det finns ett behov av systematiska och proaktiva samråd med parlamentet, särskilt med parlamentets utskott för utrikesfrågor, före antagandet av utrikespolitiska strategier och mandat inom ramen för GSFP. Parlamentet uppmanar rådet att slutföra förhandlingarna med parlamentet om att ersätta 2002 års interinstitutionella avtal om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet är fast beslutet att intensifiera samarbetet med de nationella parlamenten, inbegripet inom den interparlamentariska konferensen om Gusp och GSFP och Cosac, för att bli bättre förberett för att kontrollera respektive resurser.

Att bevara och stärka den europeiska politiska och rättsliga ordningen

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av att konsolidera EU och stärka dess integrationskapacitet, vilket är ett av Köpenhamnskriterierna. Parlamentet påminner om utvidgningsperspektivet för alla kandidatländer och andra potentiella kandidater, i enlighet med Thessalonikiförklaringen från 2003, på grundval av uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna, och stöder en fortsättning på utvidgningsförhandlingarna. I detta sammanhang stöder parlamentet kommissionens strategi, som består i långtgående reformer på områdena rättsstaten, offentlig förvaltning och ekonomisk styrning tidigt i utvidgningsprocessen. Parlamentet påminner om att varje land kommer att bedömas enligt dess egna förtjänster och att man i de fall där EU bedömer ett kandidatlands grad av anpassning till EU:s regelverk som tillfredsställande bör inleda eller fortsätta anslutningsförhandlingarna, eftersom detta är avgörande för trovärdigheten hos EU som helhet. Parlamentet understryker vikten av samarbete med kandidatländerna inom utrikespolitiken och betonar betydelsen av att de följer den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar behovet av att konsolidera EU och stärka dess integrationskapacitet, vilket är ett av Köpenhamnskriterierna. Parlamentet påminner om utvidgningsperspektivet för alla kandidatländer och andra potentiella kandidater, i enlighet med Thessalonikiförklaringen från 2003, på grundval av uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna, och stöder en fortsättning på utvidgningsförhandlingarna. I detta sammanhang stöder parlamentet kommissionens strategi, som består i långtgående reformer på områdena rättsstaten, offentlig förvaltning och ekonomisk styrning tidigt i utvidgningsprocessen. Parlamentet påminner om att varje land kommer att bedömas enligt dess egna förtjänster och att man i de fall där EU bedömer ett kandidatlands grad av anpassning till EU:s regelverk som tillfredsställande bör inleda eller fortsätta anslutningsförhandlingarna, eftersom detta är avgörande för trovärdigheten hos EU som helhet. Parlamentet understryker vikten av samarbete med kandidatländerna inom utrikespolitiken och betonar betydelsen av att de följer den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| 30. | Europaparlamentet anser att det behövs en övergripande politisk strategi med målet att återupprätta den europeiska politiska ordningen i enlighet med internationell rätt, såsom den fastställdes i Helsingforsslutakten från 1975, som alla europeiska stater – inklusive Ryssland – har förbundit sig att följa. Parlamentet betonar att denna ordning grundas på respekt för de mänskliga rättigheterna, minoriteternas rättigheter och de grundläggande friheterna, staters suveränitet, oberoende och territoriella integritet samt fredlig lösning av konflikter. Parlamentet ser utvecklingen av en konstruktiv dialog med Ryssland och andra stater i EU:s grannskap om ett samarbete för att stärka denna ordning som en viktig del av fred och stabilitet i Europa, förutsatt att Ryssland respekterar internationell rätt och uppfyller sina åtaganden gällande Georgien, Moldavien och Ukraina, inräknat ett tillbakadragande från Krim. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det behövs en övergripande politisk strategi med målet att återupprätta den europeiska politiska ordningen i enlighet med internationell rätt, såsom den fastställdes i Helsingforsslutakten från 1975, som alla europeiska stater – inklusive Ryssland – har förbundit sig att följa. Parlamentet betonar att denna ordning grundas på respekt för de mänskliga rättigheterna, minoriteternas rättigheter och de grundläggande friheterna, staters suveränitet, oberoende och territoriella integritet samt fredlig lösning av konflikter. Parlamentet ser utvecklingen av en konstruktiv dialog med Ryssland och andra stater i EU:s grannskap om ett samarbete för att stärka denna ordning som en viktig del av fred och stabilitet i Europa, förutsatt att Ryssland respekterar internationell rätt och uppfyller sina åtaganden gällande Georgien, Moldavien och Ukraina, inräknat ett tillbakadragande från Krim.

| 31. | Europaparlamentet anser att EU behöver ett nytt tillvägagångssätt i sina relationer med sina östliga grannländer, baserat på meriter, differentiering och ”mer för mer”-principen. Stöd till de länder som vill närma sig EU måste vara en topprioritering för EU:s utrikespolitik, och ett viktigt svar för att tygla Rysslands ambitioner i dess grannskap är att investera i dessa länders oberoende, suveränitet, ekonomiska utveckling och fortsatta demokratisering. Parlamentet engagerar sig för ett europeiskt perspektiv för EU:s östliga grannländer och påminner om att de i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget – precis som alla andra stater i Europa – får ansöka om medlemskap i Europeiska unionen, förutsatt att de följer Köpenhamnskriterierna och demokratins principer, respekterar grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter samt tillämpar rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att EU behöver ett nytt tillvägagångssätt i sina relationer med sina östliga grannländer, baserat på meriter, differentiering och ”mer för mer”-principen. Stöd till de länder som vill närma sig EU måste vara en topprioritering för EU:s utrikespolitik, och ett viktigt svar för att tygla Rysslands ambitioner i dess grannskap är att investera i dessa länders oberoende, suveränitet, ekonomiska utveckling och fortsatta demokratisering. Parlamentet engagerar sig för ett europeiskt perspektiv för EU:s östliga grannländer och påminner om att de i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget – precis som alla andra stater i Europa – får ansöka om medlemskap i Europeiska unionen, förutsatt att de följer Köpenhamnskriterierna och demokratins principer, respekterar grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter samt tillämpar rättsstatsprincipen.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att associeringsavtal, som också omfattar avtal om djupgående och omfattande frihandel med Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina, undertecknats, ratificerats av Europaparlamentet och de nationella parlamenten i de berörda länderna och tillämpas provisoriskt. Detta är ett viktigt steg för ländernas konvergens med EU. Associeringsprocessen bör de berörda länderna använda för att modernisera sitt demokratiska styre, stärka rättsstaten, reformera den offentliga förvaltningen och genomföra ekonomiska och strukturella reformer som ett viktigt steg i sin politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga konvergens med EU. Parlamentet efterfrågar en betydande ökning av EU:s politiska, finansiella och tekniska stöd till dessa reformer. Emellertid krävs strikt villkorlighet och ansvarsskyldighet i samband med användningen av resurser, samt avsevärda framsteg i korruptionsminskningen. Parlamentet välkomnar genomförandet och resultatet av parlamentsvalen i Ukraina och Republiken Moldavien i oktober respektive december 2014 i linje med internationella demokratiska standarder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att associeringsavtal, som också omfattar avtal om djupgående och omfattande frihandel med Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina, undertecknats, ratificerats av Europaparlamentet och de nationella parlamenten i de berörda länderna och tillämpas provisoriskt. Detta är ett viktigt steg för ländernas konvergens med EU. Associeringsprocessen bör de berörda länderna använda för att modernisera sitt demokratiska styre, stärka rättsstaten, reformera den offentliga förvaltningen och genomföra ekonomiska och strukturella reformer som ett viktigt steg i sin politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga konvergens med EU. Parlamentet efterfrågar en betydande ökning av EU:s politiska, finansiella och tekniska stöd till dessa reformer. Emellertid krävs strikt villkorlighet och ansvarsskyldighet i samband med användningen av resurser, samt avsevärda framsteg i korruptionsminskningen. Parlamentet välkomnar genomförandet och resultatet av parlamentsvalen i Ukraina och Republiken Moldavien i oktober respektive december 2014 i linje med internationella demokratiska standarder.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser ett nära engagemang för grannländer i östra Europa som ännu inte har slutit associeringsavtal med EU eller vill fördjupa och stärka förbindelserna inom olika ramverk, bland annat genom att man främjar bilateralt samarbete på områden av gemensamt intresse. Stöd från EU kan emellertid vara effektivt bara om det finns ett tillräckligt egenansvar och respekt för europeiska värderingar hos partnerländerna, som måste fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser ett nära engagemang för grannländer i östra Europa som ännu inte har slutit associeringsavtal med EU eller vill fördjupa och stärka förbindelserna inom olika ramverk, bland annat genom att man främjar bilateralt samarbete på områden av gemensamt intresse. Stöd från EU kan emellertid vara effektivt bara om det finns ett tillräckligt egenansvar och respekt för europeiska värderingar hos partnerländerna, som måste fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland att uppfylla sina åtaganden och juridiska skyldigheter, inbegripet dem som finns i FN-stadgan, Parisstadgan, OSSE:s Helsingforsdeklaration, samförståndsavtalet från Budapest och vänskapsavtalet om samarbete och partnerskap mellan Ryssland och Ukraina. Parlamentet fördömer bestämt att Ryssland brutit mot internationell rätt genom sin direkta militära aggression och sitt hybridkrig mot Ukraina, som har medfört tusentals militära och civila dödsoffer, liksom den olagliga annekteringen och ockupationen av Krim och liknande handlingar gentemot Abchazien och Sydossetien, som är territorier som tillhör Georgien. Parlamentet framhåller den alarmerande försämringen av respekten för mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och mediefrihet på Krim. Ryssland uppmanas med kraft att trappa ner och dra tillbaka sina styrkor från Ukrainas territorium, och att återupprätta det status quo som rådde före annekteringen. Parlamentet välkomnar insatserna för att nå en övergripande överenskommelse i Minsk den 12 februari 2015 och efterlyser att överenskommelsen ska genomföras genast och fullt ut. Parlamentet förkastar som olagliga de president- och parlamentsval som hölls i Donetsk och Luhansk den 2 november 2014. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland att uppfylla sina åtaganden och juridiska skyldigheter, inbegripet dem som finns i FN-stadgan, Parisstadgan, OSSE:s Helsingforsdeklaration, samförståndsavtalet från Budapest och vänskapsavtalet om samarbete och partnerskap mellan Ryssland och Ukraina. Parlamentet fördömer bestämt att Ryssland brutit mot internationell rätt genom sin direkta militära aggression och sitt hybridkrig mot Ukraina, som har medfört tusentals militära och civila dödsoffer, liksom den olagliga annekteringen och ockupationen av Krim och liknande handlingar gentemot Abchazien och Sydossetien, som är territorier som tillhör Georgien. Parlamentet framhåller den alarmerande försämringen av respekten för mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och mediefrihet på Krim. Ryssland uppmanas med kraft att trappa ner och dra tillbaka sina styrkor från Ukrainas territorium, och att återupprätta det status quo som rådde före annekteringen. Parlamentet välkomnar insatserna för att nå en övergripande överenskommelse i Minsk den 12 februari 2015 och efterlyser att överenskommelsen ska genomföras genast och fullt ut. Parlamentet förkastar som olagliga de president- och parlamentsval som hölls i Donetsk och Luhansk den 2 november 2014.

| 35. | Europaparlamentet stöder de sanktioner som antagits av EU som svar på Rysslands aggression mot Ukraina och betonar att dessa är justerbara och reversibla, och att de särskilt är avhängiga av uppfyllandet av Minskavtalen, men också kan utökas om Ryssland även i fortsättningen underlåter att uppfylla sina internationella förpliktelser. Kommissionen uppmanas att vaka över att de genomförs på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet stöder de sanktioner som antagits av EU som svar på Rysslands aggression mot Ukraina och betonar att dessa är justerbara och reversibla, och att de särskilt är avhängiga av uppfyllandet av Minskavtalen, men också kan utökas om Ryssland även i fortsättningen underlåter att uppfylla sina internationella förpliktelser. Kommissionen uppmanas att vaka över att de genomförs på ett enhetligt sätt.

| 36. | Europaparlamentet understryker EU:s och dess medlemsstaters behov av att visa solidaritet och föra fram ett samstämt budskap till Ryssland. Kandidatländerna uppmanas att harmonisera sin utrikespolitik gentemot Ryssland med EU:s motsvarande politik. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att snarast möjligt utveckla en gemensam EU-strategi för Ryssland med målet att få Ryssland att åta sig att verka för fred och stabilitet i Europa, inklusive ovillkorlig respekt för sina grannars suveränitet och territoriella integritet. Goda förbindelser mellan Ryssland och EU, baserade på respekt för internationell rätt och andra internationella förpliktelser, är av intresse för båda parter, och parlamentet hoppas att Ryssland kommer att visa öppenhet för en sådan utveckling genom att respektera internationell rätt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker EU:s och dess medlemsstaters behov av att visa solidaritet och föra fram ett samstämt budskap till Ryssland. Kandidatländerna uppmanas att harmonisera sin utrikespolitik gentemot Ryssland med EU:s motsvarande politik. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att snarast möjligt utveckla en gemensam EU-strategi för Ryssland med målet att få Ryssland att åta sig att verka för fred och stabilitet i Europa, inklusive ovillkorlig respekt för sina grannars suveränitet och territoriella integritet. Goda förbindelser mellan Ryssland och EU, baserade på respekt för internationell rätt och andra internationella förpliktelser, är av intresse för båda parter, och parlamentet hoppas att Ryssland kommer att visa öppenhet för en sådan utveckling genom att respektera internationell rätt.

| 37. | Europaparlamentet understryker behovet av ett samstämt europeiskt tillvägagångssätt i förhållande till de desinformationskampanjer och den propagandaverksamhet som Ryssland bedriver både inom och utanför EU. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att lägga fram en handlingsplan med konkreta åtgärder för att motverka den ryska propagandan. Parlamentet efterlyser ett samarbete med Natos spetsforskningsenhet för strategisk kommunikation i denna fråga. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker behovet av ett samstämt europeiskt tillvägagångssätt i förhållande till de desinformationskampanjer och den propagandaverksamhet som Ryssland bedriver både inom och utanför EU. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att lägga fram en handlingsplan med konkreta åtgärder för att motverka den ryska propagandan. Parlamentet efterlyser ett samarbete med Natos spetsforskningsenhet för strategisk kommunikation i denna fråga.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s ledning och medlemsstaterna att garantera säkerhet och frihet för kristna och andra religiösa och etniska minoritetsgrupper som möter ökad diskriminering och förföljelse och befinner sig mellan fronterna. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att se till att framtida bilaterala avtal innehåller effektiva övervakningsmekanismer för skyddet av religiösa minoriteters mänskliga rättigheter och effektivt genomförande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfriheten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s ledning och medlemsstaterna att garantera säkerhet och frihet för kristna och andra religiösa och etniska minoritetsgrupper som möter ökad diskriminering och förföljelse och befinner sig mellan fronterna. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att se till att framtida bilaterala avtal innehåller effektiva övervakningsmekanismer för skyddet av religiösa minoriteters mänskliga rättigheter och effektivt genomförande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfriheten.

Att verka för säkerhet och stabilisering i det södra grannskapet

| 39. | Europaparlamentet framhåller behovet av en omfattande översyn av EU:s politik för det södra grannskapet, som bör kännetecknas av tillräckliga budgetresurser och utvecklingen och genomförandet av en övergripande strategi som inriktar EU:s instrument och resurser på stöd till att bygga fungerande och inkluderande stater som kan garantera sina invånares säkerhet, främja demokratin, konfrontera religiös extremism, respektera de mänskliga rättigheterna, skydda religiösa och etniska minoriteter och stärka rättsstaten, vilket är en grundläggande förutsättning för investeringar och ekonomisk utveckling. Parlamentet framhåller den outnyttjade potential till gränsöverskridande handel som finns i regionen. Parlamentet yrkar på ett nära samarbete med myndigheterna i de aktuella länderna i hanteringen av migrationsströmmar, samtidigt som de mänskliga rättigheterna och internationell rätt respekteras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller behovet av en omfattande översyn av EU:s politik för det södra grannskapet, som bör kännetecknas av tillräckliga budgetresurser och utvecklingen och genomförandet av en övergripande strategi som inriktar EU:s instrument och resurser på stöd till att bygga fungerande och inkluderande stater som kan garantera sina invånares säkerhet, främja demokratin, konfrontera religiös extremism, respektera de mänskliga rättigheterna, skydda religiösa och etniska minoriteter och stärka rättsstaten, vilket är en grundläggande förutsättning för investeringar och ekonomisk utveckling. Parlamentet framhåller den outnyttjade potential till gränsöverskridande handel som finns i regionen. Parlamentet yrkar på ett nära samarbete med myndigheterna i de aktuella länderna i hanteringen av migrationsströmmar, samtidigt som de mänskliga rättigheterna och internationell rätt respekteras.

| 40. | Europaparlamentet betonar att EU när man ger bistånd och stöd måste ställa villkor, då biståndsprogram och stöd till civilsamhället bara blir hållbara om tydliga villkor ställs på högsta politiska nivå. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att EU när man ger bistånd och stöd måste ställa villkor, då biståndsprogram och stöd till civilsamhället bara blir hållbara om tydliga villkor ställs på högsta politiska nivå.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att EU:s ändrade hållning gentemot sina grannar i syd bör vara baserad på differentiering och på ”mer för mer-principen”, enligt vilken ytterligare EU-stöd bör ges till partnerregeringar som är beslutna att göra sina samhällen mer demokratiska och att respektera grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, och som gjort tydliga framsteg i denna riktning, såsom Tunisien, Jordanien och Marocko. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller att EU:s ändrade hållning gentemot sina grannar i syd bör vara baserad på differentiering och på ”mer för mer-principen”, enligt vilken ytterligare EU-stöd bör ges till partnerregeringar som är beslutna att göra sina samhällen mer demokratiska och att respektera grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, och som gjort tydliga framsteg i denna riktning, såsom Tunisien, Jordanien och Marocko.

| 42. | Europaparlamentet beklagar att förbindelserna mellan EU och Turkiet nyligen har försämrats och efterlyser nya insatser för att främja ett starkare partnerskap i syfte att ta itu med gemensamma utmaningar för säkerheten och det humanitära läget i södra Medelhavsområdet. Vidare uppmanas Turkiet med kraft att arbeta för reformer som kommer att vara fullständigt förenliga med människorättsnormerna, däribland pressfriheten, demokratin, jämlikheten och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet beklagar att förbindelserna mellan EU och Turkiet nyligen har försämrats och efterlyser nya insatser för att främja ett starkare partnerskap i syfte att ta itu med gemensamma utmaningar för säkerheten och det humanitära läget i södra Medelhavsområdet. Vidare uppmanas Turkiet med kraft att arbeta för reformer som kommer att vara fullständigt förenliga med människorättsnormerna, däribland pressfriheten, demokratin, jämlikheten och rättsstatsprincipen.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU:s ledare att i nära samarbete med Förenta staterna och med inflytande från stormakter (t.ex. Ryssland och Kina) utveckla en strategi för att uppmuntra regionala aktörer (inbegripet Turkiet, Irak, Israel, Jordanien, Egypten, regeringarna inom Gulfstaternas samarbetsråd, Iran, Arabförbundet och kurdiska styrkor) att sluta sig samman för att stoppa krigföring på uppdrag av olika aktörer och finansiering till fundamentalister, och att utveckla en lösning för fred och stabilitet i regionen, särskilt för att få slut på kriget i Syrien och Irak. Det finns ett behov av att bevara Libyens territoriella integritet och nationella sammanhållning, och vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att verka för ett starkare engagemang hos de regionala aktörerna för medling och konfliktlösning, i nära samordning med FN. Parlamentet välkomnar de pågående E3+3-förhandlingarna med Iran och hoppas att de kommer att leda till en ömsesidigt acceptabel överenskommelse som tryggar den uteslutande fredliga karaktären hos Irans kärntekniska program och erbjuder ett långsiktigt perspektiv för Irans fullständiga integration i det internationella samfundet. Parlamentet stöder engagemanget från vice ordföranden/höga representanten och samtliga parter i fredsprocessen i Mellanöstern när det gäller att finna en övergripande, konstruktiv och hållbar lösning på Mellanösternkonflikten som är genomförbar för båda sidor. Bristen på framsteg mot en framförhandlad tvåstatslösning på grundval av 1967 års gränser leder enbart till mera våld och blodspillan. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar EU:s ledare att i nära samarbete med Förenta staterna och med inflytande från stormakter (t.ex. Ryssland och Kina) utveckla en strategi för att uppmuntra regionala aktörer (inbegripet Turkiet, Irak, Israel, Jordanien, Egypten, regeringarna inom Gulfstaternas samarbetsråd, Iran, Arabförbundet och kurdiska styrkor) att sluta sig samman för att stoppa krigföring på uppdrag av olika aktörer och finansiering till fundamentalister, och att utveckla en lösning för fred och stabilitet i regionen, särskilt för att få slut på kriget i Syrien och Irak. Det finns ett behov av att bevara Libyens territoriella integritet och nationella sammanhållning, och vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att verka för ett starkare engagemang hos de regionala aktörerna för medling och konfliktlösning, i nära samordning med FN. Parlamentet välkomnar de pågående E3+3-förhandlingarna med Iran och hoppas att de kommer att leda till en ömsesidigt acceptabel överenskommelse som tryggar den uteslutande fredliga karaktären hos Irans kärntekniska program och erbjuder ett långsiktigt perspektiv för Irans fullständiga integration i det internationella samfundet. Parlamentet stöder engagemanget från vice ordföranden/höga representanten och samtliga parter i fredsprocessen i Mellanöstern när det gäller att finna en övergripande, konstruktiv och hållbar lösning på Mellanösternkonflikten som är genomförbar för båda sidor. Bristen på framsteg mot en framförhandlad tvåstatslösning på grundval av 1967 års gränser leder enbart till mera våld och blodspillan.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten om öppnandet av ett kontor i Erbil, i irakiska Kurdistan, och uppmanar bestämt vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten att öppna ett sådant kontor så snart som möjligt. Parlamentet understryker att detta skulle göra det möjligt för EU att samla in information på fältet, förbättra EU:s engagemang tillsammans med lokala aktörer, bättre bedöma och samordna humanitära och militära åtgärder samt förbättra EU:s synlighet i regionen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten om öppnandet av ett kontor i Erbil, i irakiska Kurdistan, och uppmanar bestämt vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten att öppna ett sådant kontor så snart som möjligt. Parlamentet understryker att detta skulle göra det möjligt för EU att samla in information på fältet, förbättra EU:s engagemang tillsammans med lokala aktörer, bättre bedöma och samordna humanitära och militära åtgärder samt förbättra EU:s synlighet i regionen.

| 45. | Europaparlamentet kräver att det utses en särskild rådgivare för att bedöma fördelarna med att öppna en permanent diplomatisk representation för EU i Iran. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver att det utses en särskild rådgivare för att bedöma fördelarna med att öppna en permanent diplomatisk representation för EU i Iran.

| 46. | Europaparlamentet anser att de kriminella handlingar och det barbariska våld som utförs av jihadterroristgrupper som ingår i eller är kopplade till den s.k. islamiska staten (IS) utgör ett stort hot mot hela Mellanöstern, Europa och Nordafrika, och kanske även för den globala freden och stabiliteten. Parlamentet stöder den internationella koalitionen mot IS och dess försök att bekämpa IS på militär väg. Parlamentet välkomnar EU:s medlemsstaters bidrag i detta sammanhang och uppmuntrar till närmare och effektivt globalt samarbete och dialog i syfte att komma fram till en gemensam riskbedömning. Parlamentet manar till ytterligare starka, globala påtryckningar i form av lagstiftning för att frånta jihadisterna deras oljeintäkter och upprätta strikta internationella sanktioner mot finansiella transaktioner till förmån för dem. I detta sammanhang konstaterar parlamentet att jihadistgruppernas finansiella resurser även kommer från vissa arabländer, och att EU måste uppmana dessa att visa mer konsekvens. Det finns ett brådskande behov av att motarbeta jihadistgruppernas användning av internet för rekrytering och propaganda. Parlamentet understryker att man måste förstärka det internationella samarbetet och det interna EU-samarbetet för att förhindra extremister att resa till Syrien och Irak för att ansluta sig till jihadisternas sak, däribland investeringar i nationellt förebyggande av radikalisering och program för att bekämpa radikalisering i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ställa återvändande europeiska stridande inför rätta, inom ramen för sina nationella straffrättsliga system. Det behövs närmare samarbete och samordning mellan Turkiet och EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att de kriminella handlingar och det barbariska våld som utförs av jihadterroristgrupper som ingår i eller är kopplade till den s.k. islamiska staten (IS) utgör ett stort hot mot hela Mellanöstern, Europa och Nordafrika, och kanske även för den globala freden och stabiliteten. Parlamentet stöder den internationella koalitionen mot IS och dess försök att bekämpa IS på militär väg. Parlamentet välkomnar EU:s medlemsstaters bidrag i detta sammanhang och uppmuntrar till närmare och effektivt globalt samarbete och dialog i syfte att komma fram till en gemensam riskbedömning. Parlamentet manar till ytterligare starka, globala påtryckningar i form av lagstiftning för att frånta jihadisterna deras oljeintäkter och upprätta strikta internationella sanktioner mot finansiella transaktioner till förmån för dem. I detta sammanhang konstaterar parlamentet att jihadistgruppernas finansiella resurser även kommer från vissa arabländer, och att EU måste uppmana dessa att visa mer konsekvens. Det finns ett brådskande behov av att motarbeta jihadistgruppernas användning av internet för rekrytering och propaganda. Parlamentet understryker att man måste förstärka det internationella samarbetet och det interna EU-samarbetet för att förhindra extremister att resa till Syrien och Irak för att ansluta sig till jihadisternas sak, däribland investeringar i nationellt förebyggande av radikalisering och program för att bekämpa radikalisering i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ställa återvändande europeiska stridande inför rätta, inom ramen för sina nationella straffrättsliga system. Det behövs närmare samarbete och samordning mellan Turkiet och EU.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar med kraft länderna i området att fortsätta kriget mot terrorismen och avstå från handlingar som kan orsaka spänning, motsättningar och kriser mellan dem och eller skapa ytterligare problem för världssamfundets kamp mot IS. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar med kraft länderna i området att fortsätta kriget mot terrorismen och avstå från handlingar som kan orsaka spänning, motsättningar och kriser mellan dem och eller skapa ytterligare problem för världssamfundets kamp mot IS.

| 48. | Europaparlamentet fördömer det brutala våld som tillämpas av al-Asad-regimen mot syriska medborgare och efterlyser ökade påtryckningar för att få till stånd en verklig politisk övergång i Syrien, bland annat genom att man ökar stödet till den moderata syriska oppositionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet fördömer det brutala våld som tillämpas av al-Asad-regimen mot syriska medborgare och efterlyser ökade påtryckningar för att få till stånd en verklig politisk övergång i Syrien, bland annat genom att man ökar stödet till den moderata syriska oppositionen.

| 49. | Europaparlamentet understryker att unionens utrikespolitik gentemot det södra grannskapet på många områden också måste kopplas till Afrika. Afrika, och särskilt områdena Sahel och Sahara, befinner sig under ett strategiskt hot. Parlamentet efterlyser en lämplig reaktion från EU inför detta hot, bland annat åtgärder på områdena ekonomisk utveckling, demokrati, rättsstaten, utbildning och säkerhet. Parlamentet konstaterar att terrorister från al-Qaida i islamiska Maghreb (Aqim), Al-Mourabitoun som uppstod genom sammanslagningen av rörelsen för enhet och jihad i Västafrika (Mujao) och Mokhtar Belmokhtars Masked Men Brigade, och Boko Haram fortsätter att förstärka sin kriminella verksamhet. Parlamentet understryker att rekommendationerna i EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelområdet måste genomföras och uppmanar kommissionen att utvärdera denna strategi. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker att unionens utrikespolitik gentemot det södra grannskapet på många områden också måste kopplas till Afrika. Afrika, och särskilt områdena Sahel och Sahara, befinner sig under ett strategiskt hot. Parlamentet efterlyser en lämplig reaktion från EU inför detta hot, bland annat åtgärder på områdena ekonomisk utveckling, demokrati, rättsstaten, utbildning och säkerhet. Parlamentet konstaterar att terrorister från al-Qaida i islamiska Maghreb (Aqim), Al-Mourabitoun som uppstod genom sammanslagningen av rörelsen för enhet och jihad i Västafrika (Mujao) och Mokhtar Belmokhtars Masked Men Brigade, och Boko Haram fortsätter att förstärka sin kriminella verksamhet. Parlamentet understryker att rekommendationerna i EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelområdet måste genomföras och uppmanar kommissionen att utvärdera denna strategi.

| 50. | Europaparlamentet betonar Jordaniens och Libanons betydelse som stabila partner i Mellanöstern. Parlamentet påminner om att dessa två länder står inför en ökande flyktingström som för med sig mycket stora sociala och ekonomiska utmaningar. Parlamentet berömmer grannländernas fortsatta stöd till flyktingar från Irak och Syrien. EU:s ledare uppmanas med kraft att ta initiativ till en global insats, som även omfattar regionala aktörer, för en massiv ökning av det humanitära biståndet till civila som påverkas av konflikten i Syrien och Irak samt av IS våldshandlingar, särskilt i syfte att stödja flyktingar och ge direkt ekonomiskt stöd till länder i regionen som är värdlander för flyktingar, så att man främjar integration och undviker marginalisering. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar Jordaniens och Libanons betydelse som stabila partner i Mellanöstern. Parlamentet påminner om att dessa två länder står inför en ökande flyktingström som för med sig mycket stora sociala och ekonomiska utmaningar. Parlamentet berömmer grannländernas fortsatta stöd till flyktingar från Irak och Syrien. EU:s ledare uppmanas med kraft att ta initiativ till en global insats, som även omfattar regionala aktörer, för en massiv ökning av det humanitära biståndet till civila som påverkas av konflikten i Syrien och Irak samt av IS våldshandlingar, särskilt i syfte att stödja flyktingar och ge direkt ekonomiskt stöd till länder i regionen som är värdlander för flyktingar, så att man främjar integration och undviker marginalisering.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar bestämt EU att se till att samarbetet för att bekämpa terrorism tillsammans med tredjeländer går hand i hand med respekten för rättsstatsprincipen och de universella mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar bestämt EU att se till att samarbetet för att bekämpa terrorism tillsammans med tredjeländer går hand i hand med respekten för rättsstatsprincipen och de universella mänskliga rättigheterna.

Att stärka en samarbetsinriktad, regelbaserad internationell ordning

| 52. | Europaparlamentet anser att Förenta staterna är EU:s viktigaste strategiska partner, och uppmanar till ökad samordning med Förenta staterna på jämbördig nivå när det gäller EU:s utrikespolitik, med stöd av folkrätten och genom att eftersträva gemensamma svar på utmaningar i EU:s grannskap och på internationell nivå. Parlamentet framhåller den strategiska karaktären hos det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, som skulle kunna göra det möjligt för de transatlantiska partnerna att fastställa globala standarder för arbete, hälsa, miljön och intellektuell äganderätt och att förstärka den globala styrningen. I detta sammanhang efterlyser parlamentet att öppenheten och insynen i förhandlingarna ska ökas och att alla berörda parter ska involveras i processens alla skeden. Latinamerika är en viktig partner för EU, och olika modaliteter för ett triangelformat transatlantiskt samarbete bör utvecklas. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att Förenta staterna är EU:s viktigaste strategiska partner, och uppmanar till ökad samordning med Förenta staterna på jämbördig nivå när det gäller EU:s utrikespolitik, med stöd av folkrätten och genom att eftersträva gemensamma svar på utmaningar i EU:s grannskap och på internationell nivå. Parlamentet framhåller den strategiska karaktären hos det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, som skulle kunna göra det möjligt för de transatlantiska partnerna att fastställa globala standarder för arbete, hälsa, miljön och intellektuell äganderätt och att förstärka den globala styrningen. I detta sammanhang efterlyser parlamentet att öppenheten och insynen i förhandlingarna ska ökas och att alla berörda parter ska involveras i processens alla skeden. Latinamerika är en viktig partner för EU, och olika modaliteter för ett triangelformat transatlantiskt samarbete bör utvecklas.

| 53. | Europaparlamentet understryker behovet av att ha ett strategiskt samarbete och partnerskap med olika länder, med en tydlig agenda, och att se över de nuvarande strategiska partnerskapen mot bakgrund av deras politiska effekter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker behovet av att ha ett strategiskt samarbete och partnerskap med olika länder, med en tydlig agenda, och att se över de nuvarande strategiska partnerskapen mot bakgrund av deras politiska effekter.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Natotoppmötet i Wales i september 2014 och menar att dessa bör genomföras. Parlamentet anser att samarbetet mellan EU och Nato bör stärkas och att det bör ske en närmare planering och samordning mellan Natos smarta försvar och EU:s sammanslagning och gemensamma utnyttjande, för att undvika överlappning och använda de knappa resurserna så effektivt som möjligt. Parlamentet konstaterar på nytt att säkerhetspolitiken i de medlemsstater som inte är medlemmar i Nato måste respekteras. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Natotoppmötet i Wales i september 2014 och menar att dessa bör genomföras. Parlamentet anser att samarbetet mellan EU och Nato bör stärkas och att det bör ske en närmare planering och samordning mellan Natos smarta försvar och EU:s sammanslagning och gemensamma utnyttjande, för att undvika överlappning och använda de knappa resurserna så effektivt som möjligt. Parlamentet konstaterar på nytt att säkerhetspolitiken i de medlemsstater som inte är medlemmar i Nato måste respekteras.

| 55. | Europaparlamentet understryker behovet av en EU-strategi, som ska samordnas med Förenta staterna, för hur man kan dela ansvaret med Ryssland, Kina, Indien och andra viktiga aktörer för fred och stabilitet i den internationella politiska och ekonomiska ordningen. Parlamentet betonar vikten av att främja förbindelserna med betydelsefulla stater i Asien och regionala organisationer såsom Asean inom ramen för denna strategi. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker behovet av en EU-strategi, som ska samordnas med Förenta staterna, för hur man kan dela ansvaret med Ryssland, Kina, Indien och andra viktiga aktörer för fred och stabilitet i den internationella politiska och ekonomiska ordningen. Parlamentet betonar vikten av att främja förbindelserna med betydelsefulla stater i Asien och regionala organisationer såsom Asean inom ramen för denna strategi.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att stärka EU:s utrikespolitik gentemot Asien, särskilt Kina och Indien. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas med kraft att se till att det varje år hålls bilaterala toppmöten med Kina och Indien och att dessa leder till påtagliga resultat. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att stärka EU:s utrikespolitik gentemot Asien, särskilt Kina och Indien. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas med kraft att se till att det varje år hålls bilaterala toppmöten med Kina och Indien och att dessa leder till påtagliga resultat.

| 57. | Europaparlamentet understryker att freden och stabiliteten i Asien och Stillahavsområdet, och i områdena kring Östkinesiska havet och Sydkinesiska havet, är av stor betydelse för EU. Parlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter i regionen att lösa meningsskiljaktigheter på fredlig väg, i enlighet med folkrätten, och att samarbeta med varandra för att utnyttja naturresurser och marina resurser. Parlamentet förespråkar att man utvecklar och främjar EU-politiken genom att stödja aktivt konfliktförebyggande och fredliga konfliktlösningsstrategier. EU har ett avsevärt intresse i östra Asiens kontinuerliga tillväxt och välstånd. Parlamentet understryker att EU:s ekonomiska partnerskap med länderna i Asien och Stillahavsområdet måste stärkas på ett inkluderande sätt för att hållbart bevara fred, stabilitet och välstånd. Parlamentet välkomnar de uppmuntrande framstegen i förbindelserna över Taiwansundet under de senaste sex åren och uppmanar alla parter till ytterligare åtgärder för att underlätta en fredlig utveckling av dessa. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker att freden och stabiliteten i Asien och Stillahavsområdet, och i områdena kring Östkinesiska havet och Sydkinesiska havet, är av stor betydelse för EU. Parlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter i regionen att lösa meningsskiljaktigheter på fredlig väg, i enlighet med folkrätten, och att samarbeta med varandra för att utnyttja naturresurser och marina resurser. Parlamentet förespråkar att man utvecklar och främjar EU-politiken genom att stödja aktivt konfliktförebyggande och fredliga konfliktlösningsstrategier. EU har ett avsevärt intresse i östra Asiens kontinuerliga tillväxt och välstånd. Parlamentet understryker att EU:s ekonomiska partnerskap med länderna i Asien och Stillahavsområdet måste stärkas på ett inkluderande sätt för att hållbart bevara fred, stabilitet och välstånd. Parlamentet välkomnar de uppmuntrande framstegen i förbindelserna över Taiwansundet under de senaste sex åren och uppmanar alla parter till ytterligare åtgärder för att underlätta en fredlig utveckling av dessa.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att ge framförhandlad kärnvapennedrustning och vapenkontroll en ny och kraftfull impuls. Parlamentet välkomnar FN:s kommande översyn av icke-spridningsavtalet som ett viktigt steg mot internationell fred och stabilitet, och uppmanar medlemsstaterna att inta en samordnad och proaktiv position i förhandlingarna. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet av vapenhandelsfördraget, som bör genomföras på ett effektivt och fullständigt sätt. Parlamentet kräver att det inrättas en EU-myndighet på området vapenhandel som ska bistå medlemsstaterna i tolkningen, och säkra konsekvent och strikt efterlevnad, av de normer som fastställs i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. Det behövs bättre efterhandskontroller av hur exporterade vapen använts. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att ge framförhandlad kärnvapennedrustning och vapenkontroll en ny och kraftfull impuls. Parlamentet välkomnar FN:s kommande översyn av icke-spridningsavtalet som ett viktigt steg mot internationell fred och stabilitet, och uppmanar medlemsstaterna att inta en samordnad och proaktiv position i förhandlingarna. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet av vapenhandelsfördraget, som bör genomföras på ett effektivt och fullständigt sätt. Parlamentet kräver att det inrättas en EU-myndighet på området vapenhandel som ska bistå medlemsstaterna i tolkningen, och säkra konsekvent och strikt efterlevnad, av de normer som fastställs i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. Det behövs bättre efterhandskontroller av hur exporterade vapen använts.

| 59. | Europaparlamentet menar att EU, som tidigare i vissa fall uppnått konkreta resultat i kampen mot dödsstraffet, måste vara mer beslutsamt i sitt engagemang. Parlamentet uppmanar institutionerna och medlemsstaterna att bibehålla och stärka sitt engagemang för denna sak och sin politiska vilja, så att dödsstraffet till slut kan avskaffas i hela världen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet menar att EU, som tidigare i vissa fall uppnått konkreta resultat i kampen mot dödsstraffet, måste vara mer beslutsamt i sitt engagemang. Parlamentet uppmanar institutionerna och medlemsstaterna att bibehålla och stärka sitt engagemang för denna sak och sin politiska vilja, så att dödsstraffet till slut kan avskaffas i hela världen.

| 60. | Europaparlamentet hävdar åter behovet av en reform av FN:s säkerhetsråd, så att det bättre återspeglar dagens globala verklighet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att prioritera denna fråga och inleda en europeisk debatt om reform av FN:s säkerhetsråd. I detta sammanhang betonas att EU bör bli fullvärdig medlem i FN. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet hävdar åter behovet av en reform av FN:s säkerhetsråd, så att det bättre återspeglar dagens globala verklighet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att prioritera denna fråga och inleda en europeisk debatt om reform av FN:s säkerhetsråd. I detta sammanhang betonas att EU bör bli fullvärdig medlem i FN.

| 61. | Europaparlamentet upprepar att EU måste agera ledare för att främja allmänt undertecknande och allmän ratificering av Romstadgan och att ytterligare stärka och stödja Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet upprepar att EU måste agera ledare för att främja allmänt undertecknande och allmän ratificering av Romstadgan och att ytterligare stärka och stödja Internationella brottmålsdomstolen.

| 62. | Europaparlamentet påminner om EU:s kraftfulla åtagande att bekämpa straffrihet och främja den universella giltigheten för Romstadgan om inrättande av Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet välkomnar att Palestina nyligen ratificerat Romstadgan. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påminner om EU:s kraftfulla åtagande att bekämpa straffrihet och främja den universella giltigheten för Romstadgan om inrättande av Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet välkomnar att Palestina nyligen ratificerat Romstadgan.

| 63. | Europaparlamentet efterlyser utvecklandet av en sammanhängande klimatstrategi på EU-nivå som tar itu med klimatförändringarnas strategiska och politiska konsekvenser och låter EU möta och förbereda sig för klimatförorsakad geopolitisk instabilitet, med särskild hänsyn till samarbetet med utvecklingsländer och de länder som påverkas mest av klimatförändringarna. Parlamentet erkänner vikten av det kommande toppmötet i Paris om klimatförändringen. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att prioritera diplomati avseende klimatförändringsmålen för att få stöd för ett starkt och omfattande avtal. Parlamentet efterfrågar en diskussion om en framåtblickande strategi för att ta itu med migration orsakad av klimatförändringar. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet efterlyser utvecklandet av en sammanhängande klimatstrategi på EU-nivå som tar itu med klimatförändringarnas strategiska och politiska konsekvenser och låter EU möta och förbereda sig för klimatförorsakad geopolitisk instabilitet, med särskild hänsyn till samarbetet med utvecklingsländer och de länder som påverkas mest av klimatförändringarna. Parlamentet erkänner vikten av det kommande toppmötet i Paris om klimatförändringen. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att prioritera diplomati avseende klimatförändringsmålen för att få stöd för ett starkt och omfattande avtal. Parlamentet efterfrågar en diskussion om en framåtblickande strategi för att ta itu med migration orsakad av klimatförändringar.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att på ett positivt och samordnat sätt bidra till utformningen av utvecklingsagendan för perioden efter 2015 och framhåller vice ordförandens/den särskilda representantens viktiga roll för att se till att EU intar en ledande roll i förhandlingarna. Den nya ramen bör ta upp de strukturella orsakerna till fattigdom, ojämlikhet och våld genom att stärka effektiva och demokratiska institutioner för alla, god samhällsstyrning samt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att på ett positivt och samordnat sätt bidra till utformningen av utvecklingsagendan för perioden efter 2015 och framhåller vice ordförandens/den särskilda representantens viktiga roll för att se till att EU intar en ledande roll i förhandlingarna. Den nya ramen bör ta upp de strukturella orsakerna till fattigdom, ojämlikhet och våld genom att stärka effektiva och demokratiska institutioner för alla, god samhällsstyrning samt rättsstatsprincipen.

o

o o

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare, talmannen i Natos parlamentariska församling, OSSE:s tjänstgörande ordförande, talmannen i OSSE:s parlamentariska församling, ordföranden för Europarådets ministerkommitté och talmannen i Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare, talmannen i Natos parlamentariska församling, OSSE:s tjänstgörande ordförande, talmannen i OSSE:s parlamentariska församling, ordföranden för Europarådets ministerkommitté och talmannen i Europarådets parlamentariska församling.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/141 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/141

---

P8_TA(2015)0076

Årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och EU:s politik på området

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (2014/2216(INI))

(2016/C 316/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av den konventionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av den konventionen (1),

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 (2), FN:s utvecklingsprogram för tiden efter 2015 och FN:s generalförsamlings resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 (2), FN:s utvecklingsprogram för tiden efter 2015 och FN:s generalförsamlings resolutioner,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (3), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (3), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013, som antogs av rådet den 23 juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013, som antogs av rådet den 23 juni 2014,

| — | med beaktande av årsrapporten om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 2013, som rådet ställde sig bakom den 22 juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 2013, som rådet ställde sig bakom den 22 juli 2014,

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport 2014 om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik under 2013 (COM(2014)0501), som antogs den 13 augusti 2014, samt de åtföljande dokumenten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport 2014 om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik under 2013 (COM(2014)0501), som antogs den 13 augusti 2014, samt de åtföljande dokumenten,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och Europeiska unionens politik på området (4),

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 23 juni 2014 om tioårsdagen för Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 23 juni 2014 om tioårsdagen för Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (5),

| — | med beaktande av sina brådskande resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina brådskande resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (6),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 april 2014 om FN:s generalförsamlings 69:e session (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 april 2014 om FN:s generalförsamlings 69:e session (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juli 2014 om aggressionsbrott (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juli 2014 om aggressionsbrott (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (11),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (COM(2011)0200),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 20 december 2012 om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraff (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 20 december 2012 om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraff (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (14),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325, nr 1820, nr 1888, nr 1889 och nr 1960 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325, nr 1820, nr 1888, nr 1889 och nr 1960 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av rapporten om EU-indikatorer för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325 och nr 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs av rådet den 13 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om EU-indikatorer för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 1325 och nr 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs av rådet den 13 maj 2011,

| — | med beaktande av FN:s Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework, som FN:s råd för mänskliga rättigheter ställde sig bakom i sin resolution nr 17/4 av den 16 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework, som FN:s råd för mänskliga rättigheter ställde sig bakom i sin resolution nr 17/4 av den 16 juni 2011,

| — | med beaktande av den informations- och kommunikationstekniska sektorsvägledning (Sector Guide) om FN:s Implementing the UN Guiding Principles on Business and Human Rights som kommissionen offentliggjorde den 17 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den informations- och kommunikationstekniska sektorsvägledning (Sector Guide) om FN:s Implementing the UN Guiding Principles on Business and Human Rights som kommissionen offentliggjorde den 17 juni 2013,

| — | med beaktande av resolutionen av den 26 juni 2014 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av en öppen mellanstatlig arbetsgrupp som ska utveckla ett internationellt, rättsligt bindande instrument för reglering av transnationella och andra företags verksamhet inom ramen för människorätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 26 juni 2014 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av en öppen mellanstatlig arbetsgrupp som ska utveckla ett internationellt, rättsligt bindande instrument för reglering av transnationella och andra företags verksamhet inom ramen för människorätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (18),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 maj 2012Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 maj 2012Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (20),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 5 mars 2014 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Ansvarsfull anskaffning av mineraler från konfliktdrabbade områden och högriskområden: mot en integrerad EU-strategi (JOIN(2014)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 5 mars 2014 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Ansvarsfull anskaffning av mineraler från konfliktdrabbade områden och högriskområden: mot en integrerad EU-strategi (JOIN(2014)0008),

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (21),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2014 om EU:s övergripande strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2014 om EU:s övergripande strategi,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 18 april 2013 till rådet om FN:s princip om ”skyldigheten att skydda” (R2P) (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 18 april 2013 till rådet om FN:s princip om ”skyldigheten att skydda” (R2P) (22),

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0023/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0023/2015), och av följande skäl:

| A. | Genom artikel 21 i EU-fördraget stärktes ytterligare EU:s åtaganden att utarbeta en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik utgående från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt främjande av internationell rätt och rättvisa med respekt för principerna i Förenta nationernas stadga, i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i folkrätten. Enligt artikel 6 i EU-fördraget ska unionen ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

A.

Genom artikel 21 i EU-fördraget stärktes ytterligare EU:s åtaganden att utarbeta en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik utgående från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt främjande av internationell rätt och rättvisa med respekt för principerna i Förenta nationernas stadga, i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i folkrätten. Enligt artikel 6 i EU-fördraget ska unionen ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| B. | Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska den gemensamma handelspolitiken ”föras inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska den gemensamma handelspolitiken ”föras inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”.

| C. | Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet utgör hörnstenarna i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. De mänskliga rättigheternas allmängiltighet ifrågasätts allvarligt av ett antal auktoritära regimer, i synnerhet i multilaterala forum. |
| --- | --- |

C.

Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet utgör hörnstenarna i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. De mänskliga rättigheternas allmängiltighet ifrågasätts allvarligt av ett antal auktoritära regimer, i synnerhet i multilaterala forum.

| D. | Mer än hälften av jordens befolkning lever fortfarande under odemokratiska regimer, och under de senaste åren har den globala friheten minskat konstant. |
| --- | --- |

D.

Mer än hälften av jordens befolkning lever fortfarande under odemokratiska regimer, och under de senaste åren har den globala friheten minskat konstant.

| E. | Demokratiska regimer kännetecknas inte bara av hur de organiserar val, utan även av respekt för rättsstatsprincipen, yttrandefriheten och de mänskliga rättigheterna, ett oberoende rättsväsen och en opartisk förvaltning. |
| --- | --- |

E.

Demokratiska regimer kännetecknas inte bara av hur de organiserar val, utan även av respekt för rättsstatsprincipen, yttrandefriheten och de mänskliga rättigheterna, ett oberoende rättsväsen och en opartisk förvaltning.

| F. | EU:s trovärdighet i de yttre förbindelserna och på den internationella arenan kommer att stärkas genom att konsekvensen ökar mellan EU:s interna och externa politik på området för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

F.

EU:s trovärdighet i de yttre förbindelserna och på den internationella arenan kommer att stärkas genom att konsekvensen ökar mellan EU:s interna och externa politik på området för demokrati och mänskliga rättigheter.

| G. | Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, som nyligen tillträdde, har uppgett att de mänskliga rättigheterna kommer att vara en av hennes övergripande prioriteringar och att hon har för avsikt att använda dem som ett riktmärke i alla förbindelser med tredjeländer. Hon har även upprepat EU:s åtagande att ”utan undantag” främja de mänskliga rättigheterna på alla utrikespolitiska områden. Ett antagande av EU:s nya handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati samt ett nytt mandat för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter kommer att ingå i EU:s agenda i början av 2015. |
| --- | --- |

G.

Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, som nyligen tillträdde, har uppgett att de mänskliga rättigheterna kommer att vara en av hennes övergripande prioriteringar och att hon har för avsikt att använda dem som ett riktmärke i alla förbindelser med tredjeländer. Hon har även upprepat EU:s åtagande att ”utan undantag” främja de mänskliga rättigheterna på alla utrikespolitiska områden. Ett antagande av EU:s nya handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati samt ett nytt mandat för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter kommer att ingå i EU:s agenda i början av 2015.

| H. | Den 23 juni 2014 antog rådet EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013, som omfattar det första hela året av genomförande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. 2013 var också det första hela året för det nya mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Innehavaren av detta ämbete bör ha i uppgift att hjälpa EU att samordna sin verksamhet i syfte att tydlig- och synliggöra unionens insatser för respekten för mänskliga rättigheter runtom i världen, i synnerhet kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Den 23 juni 2014 antog rådet EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013, som omfattar det första hela året av genomförande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. 2013 var också det första hela året för det nya mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Innehavaren av detta ämbete bör ha i uppgift att hjälpa EU att samordna sin verksamhet i syfte att tydlig- och synliggöra unionens insatser för respekten för mänskliga rättigheter runtom i världen, i synnerhet kvinnors rättigheter.

| I. | EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och de händelser som inträffat efter den period som rapporten omfattar påminner oss mycket tydligt om de allvarliga konsekvenser som bristande respekt för de mänskliga rättigheterna får för människor. Det får negativa konsekvenser för EU när den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna och avsaknaden av legitimt demokratiskt deltagande i tredjeländer leder till instabilitet, sönderfallande stater, humanitära kriser och väpnade konflikter, dvs. företeelser som unionen är skyldig att reagera på. |
| --- | --- |

I.

EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och de händelser som inträffat efter den period som rapporten omfattar påminner oss mycket tydligt om de allvarliga konsekvenser som bristande respekt för de mänskliga rättigheterna får för människor. Det får negativa konsekvenser för EU när den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna och avsaknaden av legitimt demokratiskt deltagande i tredjeländer leder till instabilitet, sönderfallande stater, humanitära kriser och väpnade konflikter, dvs. företeelser som unionen är skyldig att reagera på.

| J. | EU:s engagemang för effektiv multilateralism, med FN i centrum, är en väsentlig del av EU:s utrikespolitik och grundar sig på övertygelsen att ett multilateralt system som baseras på universella regler och värderingar är bäst lämpat för att hantera globala kriser, utmaningar och hot. |
| --- | --- |

J.

EU:s engagemang för effektiv multilateralism, med FN i centrum, är en väsentlig del av EU:s utrikespolitik och grundar sig på övertygelsen att ett multilateralt system som baseras på universella regler och värderingar är bäst lämpat för att hantera globala kriser, utmaningar och hot.

| K. | Europeiska unionen och dess medlemsstater har varit trofasta bundsförvanter till Internationella brottmålsdomstolen sedan den inrättades, samt gett den ekonomiskt, politiskt, diplomatiskt och logistiskt stöd och samtidigt arbetat för att både göra Romstadgan allmängiltig och försvara dess integritet i syfte att stärka brottmålsdomstolens oberoende. |
| --- | --- |

K.

Europeiska unionen och dess medlemsstater har varit trofasta bundsförvanter till Internationella brottmålsdomstolen sedan den inrättades, samt gett den ekonomiskt, politiskt, diplomatiskt och logistiskt stöd och samtidigt arbetat för att både göra Romstadgan allmängiltig och försvara dess integritet i syfte att stärka brottmålsdomstolens oberoende.

| L. | I sin resolution av den 17 juli 2014 upprepade parlamentet sitt starka stöd för antagandet av Kampalaändringarna till Romstadgan, inbegripet ändringarna avseende aggressionsbrott, och uppmanade samtliga EU-medlemsstater att ratificera dem och införliva dem i sin nationella lagstiftning. Ändringarna avseende aggressionsbrott kommer att stärka rättsstatsprincipen på internationell nivå och den internationella freden och säkerheten genom att förhindra olaglig våldsanvändning. Därmed kommer de proaktivt att bidra till att förhindra sådana brott och befästa en varaktig fred. |
| --- | --- |

L.

I sin resolution av den 17 juli 2014 upprepade parlamentet sitt starka stöd för antagandet av Kampalaändringarna till Romstadgan, inbegripet ändringarna avseende aggressionsbrott, och uppmanade samtliga EU-medlemsstater att ratificera dem och införliva dem i sin nationella lagstiftning. Ändringarna avseende aggressionsbrott kommer att stärka rättsstatsprincipen på internationell nivå och den internationella freden och säkerheten genom att förhindra olaglig våldsanvändning. Därmed kommer de proaktivt att bidra till att förhindra sådana brott och befästa en varaktig fred.

| M. | Det 59:e sammanträdet för FN:s kvinnokommission i New York den 9–20 mars 2015 kommer att inriktas på att följa upp deklarationen och handlingsplanen från Peking, inklusive de utmaningar som i nuläget hindrar själva genomförandet och därmed även uppnåendet av jämställdhet och kvinnors egenmakt, samt på möjligheterna att uppnå jämställdhet och kvinnors egenmakt i agendan för millennieutvecklingsmålen för perioden efter 2015. |
| --- | --- |

M.

Det 59:e sammanträdet för FN:s kvinnokommission i New York den 9–20 mars 2015 kommer att inriktas på att följa upp deklarationen och handlingsplanen från Peking, inklusive de utmaningar som i nuläget hindrar själva genomförandet och därmed även uppnåendet av jämställdhet och kvinnors egenmakt, samt på möjligheterna att uppnå jämställdhet och kvinnors egenmakt i agendan för millennieutvecklingsmålen för perioden efter 2015.

| N. | Gratis grundläggande skolutbildning för alla barn är en grundläggande rättighet som föreskrivs i FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989. Utbildning för barn och vuxna bidrar till minskad såväl fattigdom som barnadödlighet samt främjar bästa praxis på miljöområdet. Allas tillgång till utbildning är nära knutet till millennieutvecklingsmålet om jämställdhet mellan kvinnor och män, särskilt när det gäller fullbordandet av den grundläggande skolutbildningen. Detta mål är långt ifrån nått. |
| --- | --- |

N.

Gratis grundläggande skolutbildning för alla barn är en grundläggande rättighet som föreskrivs i FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989. Utbildning för barn och vuxna bidrar till minskad såväl fattigdom som barnadödlighet samt främjar bästa praxis på miljöområdet. Allas tillgång till utbildning är nära knutet till millennieutvecklingsmålet om jämställdhet mellan kvinnor och män, särskilt när det gäller fullbordandet av den grundläggande skolutbildningen. Detta mål är långt ifrån nått.

| O. | Under väpnade konflikter tillhör kvinnor och barn – bland annat kvinnor och barn som är flyktingar, asylsökande eller statslösa – de mest utsatta grupperna i samhället, och tonårsflickor som tvingats på flykt i samband med humanitära kriser löper betydligt större risker än normalt. |
| --- | --- |

O.

Under väpnade konflikter tillhör kvinnor och barn – bland annat kvinnor och barn som är flyktingar, asylsökande eller statslösa – de mest utsatta grupperna i samhället, och tonårsflickor som tvingats på flykt i samband med humanitära kriser löper betydligt större risker än normalt.

| P. | Diskriminering av eller våld mot kvinnor, däribland sexuella övergrepp, kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap, så kallade hedersbrott, kommersiell exploatering av kvinnor och våld i nära relationer, kan aldrig rättfärdigas av något politiskt, socialt, religiöst eller kulturellt skäl eller av skäl som hänför sig till seder och bruk. |
| --- | --- |

P.

Diskriminering av eller våld mot kvinnor, däribland sexuella övergrepp, kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap, så kallade hedersbrott, kommersiell exploatering av kvinnor och våld i nära relationer, kan aldrig rättfärdigas av något politiskt, socialt, religiöst eller kulturellt skäl eller av skäl som hänför sig till seder och bruk.

| Q. | Det finns ett klart samband mellan korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Korruption i den offentliga och den privata sektorn bidrar till och förvärrar ojämlikheter och diskriminering, och utgör således ett hinder för lika utövande av medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det har bevisats att korruption i många fall har en koppling till människorättskränkningar, maktmissbruk och avsaknad av ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

Q.

Det finns ett klart samband mellan korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Korruption i den offentliga och den privata sektorn bidrar till och förvärrar ojämlikheter och diskriminering, och utgör således ett hinder för lika utövande av medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det har bevisats att korruption i många fall har en koppling till människorättskränkningar, maktmissbruk och avsaknad av ansvarsskyldighet.

| R. | Arbetstagarrättigheter och fackföreningsrättigheter hotas allvarligt runtom i världen, och det sätt på vilket företag bedriver sin verksamhet får långtgående konsekvenser för arbetstagares, konsumenters och olika gruppers rättigheter inom och utanför EU. Internationell människorättslagstiftning ålägger stater att skydda de mänskliga rättigheterna, att se till att verksamheten i företag inom respektive stats jurisdiktion inte innebär att de mänskliga rättigheterna kränks och att säkerställa att verklig rättslig prövning finns att tillgå för offren. |
| --- | --- |

R.

Arbetstagarrättigheter och fackföreningsrättigheter hotas allvarligt runtom i världen, och det sätt på vilket företag bedriver sin verksamhet får långtgående konsekvenser för arbetstagares, konsumenters och olika gruppers rättigheter inom och utanför EU. Internationell människorättslagstiftning ålägger stater att skydda de mänskliga rättigheterna, att se till att verksamheten i företag inom respektive stats jurisdiktion inte innebär att de mänskliga rättigheterna kränks och att säkerställa att verklig rättslig prövning finns att tillgå för offren.

| S. | Näringslivet kan spela en viktig roll när det gäller att främja de mänskliga rättigheterna. Detta arbete är mycket angeläget och bör stödjas av offentliga organ över hela världen. Främjandet av de mänskliga rättigheterna bör betraktas som en plattform för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

S.

Näringslivet kan spela en viktig roll när det gäller att främja de mänskliga rättigheterna. Detta arbete är mycket angeläget och bör stödjas av offentliga organ över hela världen. Främjandet av de mänskliga rättigheterna bör betraktas som en plattform för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn.

| T. | Det utökade allmänna preferenssystemet (GSP plus) för tredjeländer föreskriver en klausul om respekt för internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter. |
| --- | --- |

T.

Det utökade allmänna preferenssystemet (GSP plus) för tredjeländer föreskriver en klausul om respekt för internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter.

| U. | Enligt artikel 16 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har myndiga män och kvinnor rätt att utan någon inskränkning med avseende på ras, nationalitet eller religion ingå äktenskap och bilda familj. Män och kvinnor ska också enligt nämnda artikel ha samma rättigheter i fråga om äktenskap, både under äktenskapet och vid dess upplösning, och äktenskap får endast ingås med de blivande makarnas fria och fulla samtycke. |
| --- | --- |

U.

Enligt artikel 16 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har myndiga män och kvinnor rätt att utan någon inskränkning med avseende på ras, nationalitet eller religion ingå äktenskap och bilda familj. Män och kvinnor ska också enligt nämnda artikel ha samma rättigheter i fråga om äktenskap, både under äktenskapet och vid dess upplösning, och äktenskap får endast ingås med de blivande makarnas fria och fulla samtycke.

| V. | Enligt artikel 14 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har var och en rätt att i andra länder söka och åtnjuta asyl från förföljelse. Det framgår tydligt av FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning att alla flyktingar har rätt till särskilt skydd och att inga stater får utvisa eller avvisa flyktingar till områden där deras liv eller frihet skulle hotas. |
| --- | --- |

V.

Enligt artikel 14 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har var och en rätt att i andra länder söka och åtnjuta asyl från förföljelse. Det framgår tydligt av FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning att alla flyktingar har rätt till särskilt skydd och att inga stater får utvisa eller avvisa flyktingar till områden där deras liv eller frihet skulle hotas.

| W. | I artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna erkänns rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Antalet incidenter rörande religionsfrihet eller trosfrihet har ökat kraftigt, bland annat som en följd av ett ökat antal konflikter med religiösa dimensioner. |
| --- | --- |

W.

I artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna erkänns rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Antalet incidenter rörande religionsfrihet eller trosfrihet har ökat kraftigt, bland annat som en följd av ett ökat antal konflikter med religiösa dimensioner.

| X. | Enligt artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna erkänns alla människors rätt till en tillräcklig levnadsstandard för den egna och familjens hälsa och välbefinnande, inklusive hälsovård, varvid mödrar och barn är berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Det är 25-årsjubileum för FN:s konvention om barnets rättigheter, som är det mest ratificerade människorättsfördraget. Resolution 26/28 från FN:s råd för mänskliga rättigheter (MR-rådet) innehåller ett krav att MR-rådets kommande sociala forum ska inriktas på tillgång till läkemedel inom ramen för alla människors rätt att åtnjuta den bästa fysiska och psykiska hälsa som går att uppnå. Enligt WHO:s stadga är rätten att åtnjuta den bästa fysiska och psykiska hälsa som går att uppnå en av de grundläggande rättigheterna för varje enskild människa utan åtskillnad på grund av ras, religion, politisk uppfattning eller ekonomisk eller social ställning. |
| --- | --- |

X.

Enligt artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna erkänns alla människors rätt till en tillräcklig levnadsstandard för den egna och familjens hälsa och välbefinnande, inklusive hälsovård, varvid mödrar och barn är berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Det är 25-årsjubileum för FN:s konvention om barnets rättigheter, som är det mest ratificerade människorättsfördraget. Resolution 26/28 från FN:s råd för mänskliga rättigheter (MR-rådet) innehåller ett krav att MR-rådets kommande sociala forum ska inriktas på tillgång till läkemedel inom ramen för alla människors rätt att åtnjuta den bästa fysiska och psykiska hälsa som går att uppnå. Enligt WHO:s stadga är rätten att åtnjuta den bästa fysiska och psykiska hälsa som går att uppnå en av de grundläggande rättigheterna för varje enskild människa utan åtskillnad på grund av ras, religion, politisk uppfattning eller ekonomisk eller social ställning.

| Y. | Följderna av klimatförändringar, i form av t.ex. ökande temperaturer, stigande havsnivåer och mer extrema väderförhållanden, kommer att intensifiera de utmaningar som global instabilitet och följaktligen risken för allvarliga människorättskränkningar utgör. |
| --- | --- |

Y.

Följderna av klimatförändringar, i form av t.ex. ökande temperaturer, stigande havsnivåer och mer extrema väderförhållanden, kommer att intensifiera de utmaningar som global instabilitet och följaktligen risken för allvarliga människorättskränkningar utgör.

| Z. | Tillgången till säkert dricksvatten och sanitet är en mänsklig rättighet som hänger samman med rätten till en tillfredsställande levnadsstandard, och den är oupplösligt sammankopplad med rätten att åtnjuta den bästa fysiska och psykiska hälsa som går att uppnå samt rätten till liv och mänsklig värdighet. Ungefär 2,6 miljarder människor – hälften av utvecklingsländernas befolkning – har inte ens tillgång till en enkel ”förbättrad” latrin, och 1,1 miljarder människor saknar helt tillgång till dricksvatten. |
| --- | --- |

Z.

Tillgången till säkert dricksvatten och sanitet är en mänsklig rättighet som hänger samman med rätten till en tillfredsställande levnadsstandard, och den är oupplösligt sammankopplad med rätten att åtnjuta den bästa fysiska och psykiska hälsa som går att uppnå samt rätten till liv och mänsklig värdighet. Ungefär 2,6 miljarder människor – hälften av utvecklingsländernas befolkning – har inte ens tillgång till en enkel ”förbättrad” latrin, och 1,1 miljarder människor saknar helt tillgång till dricksvatten.

| Aa. | Detta betänkande utgör – som svar på EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013, antagen av rådet – en framåtblickande analys av EU:s verksamhet på detta politikområde. I sina resolutioner om de tidigare årsrapporterna och om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter betonade parlamentet att det fanns behov av fortsatta reflektioner kring de egna insatserna för att integrera mänskliga rättigheter i verksamheten, av en uppföljning av parlamentets brådskande resolutioner om brott mot demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen och av övervakning av efterlevnaden av klausuler om demokrati och mänskliga rättigheter i alla de avtal som EU ingår med tredjeländer. |
| --- | --- |

Aa.

Detta betänkande utgör – som svar på EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013, antagen av rådet – en framåtblickande analys av EU:s verksamhet på detta politikområde. I sina resolutioner om de tidigare årsrapporterna och om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter betonade parlamentet att det fanns behov av fortsatta reflektioner kring de egna insatserna för att integrera mänskliga rättigheter i verksamheten, av en uppföljning av parlamentets brådskande resolutioner om brott mot demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen och av övervakning av efterlevnaden av klausuler om demokrati och mänskliga rättigheter i alla de avtal som EU ingår med tredjeländer.

De mänskliga rättigheternas centrala roll i EU:s externa politik

| 1. | Europaparlamentet påminner om att ingressen till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bekräftar att unionen sätter människan och människans värdighet i centrum för sin verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att ingressen till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bekräftar att unionen sätter människan och människans värdighet i centrum för sin verksamhet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner och medlemsstater att sätta de mänskliga rättigheterna i centrum för EU:s förbindelser med alla tredjeländer, däribland strategiska partner och även inom ramen för alla högnivåuttalanden och högnivåmöten. Parlamentet betonar vikten av ett verkningsfullt, konsekvent och sammanhängande genomförande av EU:s människorättspolitik, i linje med de entydiga skyldigheter som fastställs i artikel 21 i EU-fördraget och i EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet lovordar vice ordföranden/den höga representanten, som nyligen tillträdde, för hennes uttryckliga åtagande att genomföra dessa principer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner och medlemsstater att sätta de mänskliga rättigheterna i centrum för EU:s förbindelser med alla tredjeländer, däribland strategiska partner och även inom ramen för alla högnivåuttalanden och högnivåmöten. Parlamentet betonar vikten av ett verkningsfullt, konsekvent och sammanhängande genomförande av EU:s människorättspolitik, i linje med de entydiga skyldigheter som fastställs i artikel 21 i EU-fördraget och i EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet lovordar vice ordföranden/den höga representanten, som nyligen tillträdde, för hennes uttryckliga åtagande att genomföra dessa principer.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU-medlemsstaterna uttalar sig samstämmigt till stöd för de mänskliga rättigheternas odelbarhet, okränkbarhet och allmängiltighet samt i synnerhet ratificerar alla de internationella människorättsinstrument som FN inrättat. EU uppmanas att i överensstämmelse med artikel 21 i EU-fördraget upprätthålla de mänskliga rättigheternas odelbarhet och okränkbarhet, däribland de rättigheter som finns förankrade i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. EU uppmanas även att i ytterligare utsträckning främja de universella människorättsnormerna som grunden för sina kontakter med tredjeländer och regionala organisationer, inom ramen för både politiska och människorättsrelaterade dialoger samt för handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU-medlemsstaterna uttalar sig samstämmigt till stöd för de mänskliga rättigheternas odelbarhet, okränkbarhet och allmängiltighet samt i synnerhet ratificerar alla de internationella människorättsinstrument som FN inrättat. EU uppmanas att i överensstämmelse med artikel 21 i EU-fördraget upprätthålla de mänskliga rättigheternas odelbarhet och okränkbarhet, däribland de rättigheter som finns förankrade i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. EU uppmanas även att i ytterligare utsträckning främja de universella människorättsnormerna som grunden för sina kontakter med tredjeländer och regionala organisationer, inom ramen för både politiska och människorättsrelaterade dialoger samt för handelsförhandlingar.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att göra rättsstatsprincipen till en central del av utvidgningsprocessen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att noggrant övervaka genomförandet av bestämmelser som skyddar de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter genom hela utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att göra rättsstatsprincipen till en central del av utvidgningsprocessen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att noggrant övervaka genomförandet av bestämmelser som skyddar de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter genom hela utvidgningsprocessen.

| 5. | Europaparlamentet varnar dock för de oavsiktliga följderna av att listan över mänskliga rättigheter ständigt utökas och kommer att omfatta ideologiskt eller politiskt kontroversiella frågor, eftersom detta i längden skulle kunna minska det allmänna stödet för föreställningen om de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet varnar dock för de oavsiktliga följderna av att listan över mänskliga rättigheter ständigt utökas och kommer att omfatta ideologiskt eller politiskt kontroversiella frågor, eftersom detta i längden skulle kunna minska det allmänna stödet för föreställningen om de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att EU – utöver det mänskliga lidandet – även bör beakta de konsekvenser som bristande respekt för de mänskliga rättigheterna får i fall där den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna och avsaknaden av legitimt demokratiskt deltagande leder till instabilitet, korruption, sönderfallande stater, humanitära kriser eller väpnade konflikter, dvs. företeelser som undergräver EU:s utvecklingspolitiska insatser och som unionen eller dess medlemsstater är skyldiga att reagera på inom det utrikes- och säkerhetspolitiska området. I detta sammanhang välkomnar parlamentet EU:s senaste insatser för att inkludera människorättskränkningar i matrisen för tidig varning i samband med krisförebyggande åtgärder. Parlamentet efterlyser emellertid kraftfullare förebyggande insatser och uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en människorättsbaserad krisförebyggande komponent som bör integreras i EU:s övergripande strategi för externa konflikter och kriser och i den kommande reviderade europeiska säkerhetsstrategin. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att EU – utöver det mänskliga lidandet – även bör beakta de konsekvenser som bristande respekt för de mänskliga rättigheterna får i fall där den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna och avsaknaden av legitimt demokratiskt deltagande leder till instabilitet, korruption, sönderfallande stater, humanitära kriser eller väpnade konflikter, dvs. företeelser som undergräver EU:s utvecklingspolitiska insatser och som unionen eller dess medlemsstater är skyldiga att reagera på inom det utrikes- och säkerhetspolitiska området. I detta sammanhang välkomnar parlamentet EU:s senaste insatser för att inkludera människorättskränkningar i matrisen för tidig varning i samband med krisförebyggande åtgärder. Parlamentet efterlyser emellertid kraftfullare förebyggande insatser och uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en människorättsbaserad krisförebyggande komponent som bör integreras i EU:s övergripande strategi för externa konflikter och kriser och i den kommande reviderade europeiska säkerhetsstrategin.

| 7. | Europaparlamentet anser att EU och dess delegationer bör kartlägga tidiga varningssignaler, såsom förtryck av minoriteter och kränkningar av mänskliga rättigheter, som utgör en indikation på potentiella konflikter och humanitära katastrofer. Parlamentet uppmanar EU att ta fram bästa praxis för att främja och skydda mänskliga rättigheter i postkatastrof- och postkonfliktsituationer, med särskild hänsyn tagen till personer med funktionsnedsättning och till kvinnor och barn samt andra utsatta grupper, genom att ge information om och vidta relevanta åtgärder när det gäller konkreta hänvisningar till funktionsnedsatta personer, tillgång till program för katastrofriskreducering där personer med funktionsnedsättning inkluderas och utbildning för all relevant servicepersonal och se till att det finns tillräckligt många och lättillgängliga nödhärbärgen och katastrofhjälpsplatser, med fokus på integrering av människorättsfrågor i alla hjälp-, återhämtnings- och återuppbyggnadsinsatser, samtidigt som de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende samt det behovsbaserade förhållningssättet till humanitärt bistånd respekteras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att EU och dess delegationer bör kartlägga tidiga varningssignaler, såsom förtryck av minoriteter och kränkningar av mänskliga rättigheter, som utgör en indikation på potentiella konflikter och humanitära katastrofer. Parlamentet uppmanar EU att ta fram bästa praxis för att främja och skydda mänskliga rättigheter i postkatastrof- och postkonfliktsituationer, med särskild hänsyn tagen till personer med funktionsnedsättning och till kvinnor och barn samt andra utsatta grupper, genom att ge information om och vidta relevanta åtgärder när det gäller konkreta hänvisningar till funktionsnedsatta personer, tillgång till program för katastrofriskreducering där personer med funktionsnedsättning inkluderas och utbildning för all relevant servicepersonal och se till att det finns tillräckligt många och lättillgängliga nödhärbärgen och katastrofhjälpsplatser, med fokus på integrering av människorättsfrågor i alla hjälp-, återhämtnings- och återuppbyggnadsinsatser, samtidigt som de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende samt det behovsbaserade förhållningssättet till humanitärt bistånd respekteras.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar unionen att säkerställa synergier mellan de stödmöjligheter som ges genom stabilitetsinstrumentet, finansieringsinstrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och det europeiska initiativet för demokrati. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar unionen att säkerställa synergier mellan de stödmöjligheter som ges genom stabilitetsinstrumentet, finansieringsinstrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och det europeiska initiativet för demokrati.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över ökningen av allvarliga människorättskränkningar till följd av terrorism runtom i världen. Parlamentet hänvisar till en rapport från 2014 som visar på en ökning av terroristverksamhet med 62 procent från 2012 till 2013 och en ökning av antalet länder som utsatts för terrorism – och där dåden orsakat mer än 50 dödsfall – från 15 till 24 länder. Parlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten att, med avseende på ökningen av terroristverksamhet, samarbeta bättre och effektivare med olika regeringar för att bekämpa alla former av terrorism. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över ökningen av allvarliga människorättskränkningar till följd av terrorism runtom i världen. Parlamentet hänvisar till en rapport från 2014 som visar på en ökning av terroristverksamhet med 62 procent från 2012 till 2013 och en ökning av antalet länder som utsatts för terrorism – och där dåden orsakat mer än 50 dödsfall – från 15 till 24 länder. Parlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten att, med avseende på ökningen av terroristverksamhet, samarbeta bättre och effektivare med olika regeringar för att bekämpa alla former av terrorism.

| 10. | Europaparlamentet hävdar att förnekelse av folkmord och andra brott mot mänskligheten, såväl som rasistiska och främlingsfientliga handlingar samt handlingar som uttrycker religiöst motiverat hat, utgör ett tydligt brott mot de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och att de som sådana bör fördömas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet hävdar att förnekelse av folkmord och andra brott mot mänskligheten, såväl som rasistiska och främlingsfientliga handlingar samt handlingar som uttrycker religiöst motiverat hat, utgör ett tydligt brott mot de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och att de som sådana bör fördömas.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, och EU-ländernas utrikesministrar att på rådets (utrikes frågor) agenda regelbundet föra upp diskussionen om EU:s insatser för att verka för frigivandet av människorättsförsvarare, journalister, politiska aktivister och andra personer som fredligt utövar sina rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, och EU-ländernas utrikesministrar att på rådets (utrikes frågor) agenda regelbundet föra upp diskussionen om EU:s insatser för att verka för frigivandet av människorättsförsvarare, journalister, politiska aktivister och andra personer som fredligt utövar sina rättigheter.

EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen som rapporteringsverktyg för EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati

| 12. | Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att åta sig att framöver delta i två årliga specifika debatter om EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati under parlamentets plenarsammanträden, att presentera EU:s rapport och att reagera på parlamentets betänkande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att åta sig att framöver delta i två årliga specifika debatter om EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati under parlamentets plenarsammanträden, att presentera EU:s rapport och att reagera på parlamentets betänkande.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lämnade något skriftligt svar på parlamentets ovannämnda resolution om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och anser att sådana skriftliga svar är ytterst viktiga för samarbetet mellan institutionerna på detta område och att de inte kan ersättas av en debatt i kammaren, som ger mindre tid till reflektion och systematiska svar på alla de frågor som parlamentet tagit upp. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lämnade något skriftligt svar på parlamentets ovannämnda resolution om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2012 och anser att sådana skriftliga svar är ytterst viktiga för samarbetet mellan institutionerna på detta område och att de inte kan ersättas av en debatt i kammaren, som ger mindre tid till reflektion och systematiska svar på alla de frågor som parlamentet tagit upp.

| 14. | Europaparlamentet lovordar utrikestjänsten och kommissionen för deras omfattande och tydliga rapportering om EU-åtgärder som vidtagits under den period som rapporten omfattar. Parlamentet ger dock på nytt uttryck för sin uppfattning att framför allt landsrapporterna bör möjliggöra en översikt av viktiga positiva och negativa tendenser och omfatta en utvärdering av EU-åtgärdernas effektivitet. En mer grundlig offentlig rapportering, främst på grundval av de prioriteringar och indikatorer som fastställts i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter, som hittills varit konfidentiella, skulle gynna en högre grad av konsekvens både i genomförandet av systemet med de mänskliga rättigheterna som villkor och i bedömningen av EU-politikens konsekvenser för situationen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet lovordar utrikestjänsten och kommissionen för deras omfattande och tydliga rapportering om EU-åtgärder som vidtagits under den period som rapporten omfattar. Parlamentet ger dock på nytt uttryck för sin uppfattning att framför allt landsrapporterna bör möjliggöra en översikt av viktiga positiva och negativa tendenser och omfatta en utvärdering av EU-åtgärdernas effektivitet. En mer grundlig offentlig rapportering, främst på grundval av de prioriteringar och indikatorer som fastställts i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter, som hittills varit konfidentiella, skulle gynna en högre grad av konsekvens både i genomförandet av systemet med de mänskliga rättigheterna som villkor och i bedömningen av EU-politikens konsekvenser för situationen för de mänskliga rättigheterna.

| 15. | Europaparlamentet står fast vid sin uppfattning att EU-institutionerna bör eftersträva att gemensamt förbättra utformningen av årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen i syfte att nå stora delar av allmänheten och samtidigt bevara rapportens omfattande karaktär som genomföranderapport om EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet förklarar sig på nytt villigt att ingå i ett aktivt och konstruktivt samarbete med övriga EU-institutioner i samband med utarbetandet av framtida rapporter, och påminner om sin begäran att ett avsnitt om medlemsstaternas genomförande av handlingsplanen bör ingå i årsrapporten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet står fast vid sin uppfattning att EU-institutionerna bör eftersträva att gemensamt förbättra utformningen av årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen i syfte att nå stora delar av allmänheten och samtidigt bevara rapportens omfattande karaktär som genomföranderapport om EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet förklarar sig på nytt villigt att ingå i ett aktivt och konstruktivt samarbete med övriga EU-institutioner i samband med utarbetandet av framtida rapporter, och påminner om sin begäran att ett avsnitt om medlemsstaternas genomförande av handlingsplanen bör ingå i årsrapporten.

Genomförandet av EU:s strategiska ram och handlingsplan

| 16. | Europaparlamentet ställer sig åter positivt till EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som rådet antog 2012. Den strategiska ramen och handlingsplanen utgör en viktig milstolpe i arbetet med att bryta ny mark när det gäller att utveckla politiken och på nytt bekräfta EU:s åtagande – i linje med fördragsstadgade skyldigheter – att ”utan undantag” integrera de mänskliga rättigheterna i all EU-extern politik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ställer sig åter positivt till EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som rådet antog 2012. Den strategiska ramen och handlingsplanen utgör en viktig milstolpe i arbetet med att bryta ny mark när det gäller att utveckla politiken och på nytt bekräfta EU:s åtagande – i linje med fördragsstadgade skyldigheter – att ”utan undantag” integrera de mänskliga rättigheterna i all EU-extern politik.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att mänskliga rättigheter har blivit ett väsentligt inslag i unionens yttre åtgärder och en riktig del av unionens identitet i dess bilaterala, multilaterala och institutionella förbindelser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att mänskliga rättigheter har blivit ett väsentligt inslag i unionens yttre åtgärder och en riktig del av unionens identitet i dess bilaterala, multilaterala och institutionella förbindelser.

| 18. | Europaparlamentet uppskattar utrikestjänstens och kommissionens arbete med att rapportera till parlamentet om genomförandet av EU:s första handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att involvera medlemsstaterna, kommissionen, parlamentet, det civila samhället och regionala och internationella organisationer i den översyn och de samråd som leder fram till antagandet av den nya handlingsplan som ska börja gälla i början av 2015. Parlamentet välkomnar diskussionerna om en bättre prioriteringsordning för målen i den nya handlingsplanen och om sätt att förbättra tydligheten, verkningsfullheten och konsekvensen när det gäller detta utrikespolitiska verktyg för Europeiska unionen, men varnar för en minskning av omfattningen av handlingsplanen och för en sänkning av ambitionsnivån i arbetet med att integrera de mänskliga rättigheterna i EU:s olika politikområden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppskattar utrikestjänstens och kommissionens arbete med att rapportera till parlamentet om genomförandet av EU:s första handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att involvera medlemsstaterna, kommissionen, parlamentet, det civila samhället och regionala och internationella organisationer i den översyn och de samråd som leder fram till antagandet av den nya handlingsplan som ska börja gälla i början av 2015. Parlamentet välkomnar diskussionerna om en bättre prioriteringsordning för målen i den nya handlingsplanen och om sätt att förbättra tydligheten, verkningsfullheten och konsekvensen när det gäller detta utrikespolitiska verktyg för Europeiska unionen, men varnar för en minskning av omfattningen av handlingsplanen och för en sänkning av ambitionsnivån i arbetet med att integrera de mänskliga rättigheterna i EU:s olika politikområden.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar alla parter som är involverade i EU:s utrikespolitiska åtgärder att ta ansvar för EU:s utrikespolitik för mänskliga rättigheter och de olika tillhörande verktygen, och att se till att de mänskliga rättigheterna genomgående beaktas, bland annat genom anordnande av regelbunden utbildning i mänskliga rättigheter för berörda tjänstemän. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar alla parter som är involverade i EU:s utrikespolitiska åtgärder att ta ansvar för EU:s utrikespolitik för mänskliga rättigheter och de olika tillhörande verktygen, och att se till att de mänskliga rättigheterna genomgående beaktas, bland annat genom anordnande av regelbunden utbildning i mänskliga rättigheter för berörda tjänstemän.

| 20. | Europaparlamentet är särskilt oroat över frågan om fullgörande av åtagandet i den strategiska ramen ”att sätta de mänskliga rättigheterna i centrum för EU:s förbindelser med alla tredjeländer, däribland strategiska partner”. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ägna stor uppmärksamhet åt fullgörandet av ovannämnda åtagande och se till att mänskliga rättigheter och demokrati integreras i EU:s förbindelser med strategiska partner i sådana centrala sammanhang som toppmöten och rådets slutsatser. Parlamentet rekommenderar också att EU, närhelst ett partnerland med vilket ett avtal har ingåtts gjort sig skyldigt till en grov kränkning av de mänskliga rättigheterna, ska vidta effektivare åtgärder när man inför de tillbörliga sanktioner som fastställts i människorättsklausulerna i avtalet, inbegripet ett eventuellt (tillfälligt) upphävande av avtalet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är särskilt oroat över frågan om fullgörande av åtagandet i den strategiska ramen ”att sätta de mänskliga rättigheterna i centrum för EU:s förbindelser med alla tredjeländer, däribland strategiska partner”. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ägna stor uppmärksamhet åt fullgörandet av ovannämnda åtagande och se till att mänskliga rättigheter och demokrati integreras i EU:s förbindelser med strategiska partner i sådana centrala sammanhang som toppmöten och rådets slutsatser. Parlamentet rekommenderar också att EU, närhelst ett partnerland med vilket ett avtal har ingåtts gjort sig skyldigt till en grov kränkning av de mänskliga rättigheterna, ska vidta effektivare åtgärder när man inför de tillbörliga sanktioner som fastställts i människorättsklausulerna i avtalet, inbegripet ett eventuellt (tillfälligt) upphävande av avtalet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att, i samverkan med samtliga kommissionsledamöter, utarbeta ett program som integrerar mänskliga rättigheter i olika delar av EU:s verksamhet, i synnerhet på områdena utveckling, migration, miljö, sysselsättning, uppgiftsskydd på internet, handel, investeringar, teknik och näringsliv. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att, i samverkan med samtliga kommissionsledamöter, utarbeta ett program som integrerar mänskliga rättigheter i olika delar av EU:s verksamhet, i synnerhet på områdena utveckling, migration, miljö, sysselsättning, uppgiftsskydd på internet, handel, investeringar, teknik och näringsliv.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden/den höga representanten offentligt har förklarat att det finns ett behov av en översyn av EU:s strategi gentemot alla dess strategiska partner, inklusive Kina och Ryssland, och uppmanar henne att prioritera mänskliga rättigheter i dessa länder under sin mandatperiod genom att klargöra att grova brott mot de mänskliga rättigheterna utgör ett hot mot bilaterala förbindelser mellan EU och dess strategiska partner. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden/den höga representanten offentligt har förklarat att det finns ett behov av en översyn av EU:s strategi gentemot alla dess strategiska partner, inklusive Kina och Ryssland, och uppmanar henne att prioritera mänskliga rättigheter i dessa länder under sin mandatperiod genom att klargöra att grova brott mot de mänskliga rättigheterna utgör ett hot mot bilaterala förbindelser mellan EU och dess strategiska partner.

Mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter

| 23. | Europaparlamentet erkänner vikten av det mandat som tilldelats EU:s första särskilda representant för mänskliga rättigheter någonsin och lovordar den nuvarande mandatsinnehavaren för det arbete som uträttats hittills. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att fortsatt stärka EU:s synlighet och delaktighet i relevanta multilaterala organisationer och regionala människorättsmekanismer (FN, Europarådet, OECD, OSSE, Asean, Afrikanska unionen och OIC), främja viktiga tematiska EU-prioriteringar som ingår i EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, verka för att stärka det civila samhället i hela världen, bidra till såväl en sammanhängande, konsekvent och verkningsfull människorättspolitik från EU:s sida som integreringen av denna politik samt finna en balans mellan tyst och offentlig diplomati. Parlamentet erkänner nödvändigheten av att bättre synliggöra rollen för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, som bör ha initiativrätt och rätt att göra offentliga uttalanden samtidigt som vederbörande bistås av EU-institutionernas olika avdelningar i syfte att säkerställa god samordning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner vikten av det mandat som tilldelats EU:s första särskilda representant för mänskliga rättigheter någonsin och lovordar den nuvarande mandatsinnehavaren för det arbete som uträttats hittills. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att fortsatt stärka EU:s synlighet och delaktighet i relevanta multilaterala organisationer och regionala människorättsmekanismer (FN, Europarådet, OECD, OSSE, Asean, Afrikanska unionen och OIC), främja viktiga tematiska EU-prioriteringar som ingår i EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, verka för att stärka det civila samhället i hela världen, bidra till såväl en sammanhängande, konsekvent och verkningsfull människorättspolitik från EU:s sida som integreringen av denna politik samt finna en balans mellan tyst och offentlig diplomati. Parlamentet erkänner nödvändigheten av att bättre synliggöra rollen för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, som bör ha initiativrätt och rätt att göra offentliga uttalanden samtidigt som vederbörande bistås av EU-institutionernas olika avdelningar i syfte att säkerställa god samordning.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ha som allmän princip att i mandaten för EU:s framtida särskilda representanter för geografiska områden systematiskt inkludera samarbete med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ha som allmän princip att i mandaten för EU:s framtida särskilda representanter för geografiska områden systematiskt inkludera samarbete med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter.

| 25. | Europaparlamentet begär att ämbetet som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bibehålls i syfte att göra det till ett permanent ämbete, med lämpliga verktyg som fullt ut stöder den särskilda representantens roll, till exempel genom användning av offentlig diplomati. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär att ämbetet som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bibehålls i syfte att göra det till ett permanent ämbete, med lämpliga verktyg som fullt ut stöder den särskilda representantens roll, till exempel genom användning av offentlig diplomati.

Intern/extern konsekvens i EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati

| 26. | Europaparlamentet betonar att EU:s politik för mänskliga rättigheter konsekvent måste vara förenlig med de fördragsstadgade skyldigheterna, säkerställa följdriktigheten i den interna och externa politiken och undvika dubbelmoral. Parlamentet anser därför att rådet (utrikes frågor) bör anta slutsatser om mänskliga rättigheter avseende strategiska partner. I detta sammanhang efterlyser parlamentet gemensamma minimigränsvärden för medlemsstaterna och för EU-tjänstemän när det gäller de människorättsfrågor som de måste ta upp med sina motparter hos strategiska partner, samtidigt som man beaktar de särskilda omständigheterna i varje enskilt land. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att EU:s politik för mänskliga rättigheter konsekvent måste vara förenlig med de fördragsstadgade skyldigheterna, säkerställa följdriktigheten i den interna och externa politiken och undvika dubbelmoral. Parlamentet anser därför att rådet (utrikes frågor) bör anta slutsatser om mänskliga rättigheter avseende strategiska partner. I detta sammanhang efterlyser parlamentet gemensamma minimigränsvärden för medlemsstaterna och för EU-tjänstemän när det gäller de människorättsfrågor som de måste ta upp med sina motparter hos strategiska partner, samtidigt som man beaktar de särskilda omständigheterna i varje enskilt land.

| 27. | Europaparlamentet betonar att konsekvensen i unionens åtgärder gentemot tredjeländer är en förutsättning för att unionen ska vara trovärdig och därmed effektiv och att diskrepanser och motsägelser hämmar EU-åtgärdernas effektivitet och ibland gör unionens ståndpunkt i fråga om mänskliga rättigheter svår att uppfatta. Trots alla de svårigheter som uppstått påminner parlamentet om att konsekvens kvarstår som ett prioriterat mål inom utrikespolitiken och att alla utrikespolitiska aktörer bör betona detta i sin ämbetsutövning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att konsekvensen i unionens åtgärder gentemot tredjeländer är en förutsättning för att unionen ska vara trovärdig och därmed effektiv och att diskrepanser och motsägelser hämmar EU-åtgärdernas effektivitet och ibland gör unionens ståndpunkt i fråga om mänskliga rättigheter svår att uppfatta. Trots alla de svårigheter som uppstått påminner parlamentet om att konsekvens kvarstår som ett prioriterat mål inom utrikespolitiken och att alla utrikespolitiska aktörer bör betona detta i sin ämbetsutövning.

| 28. | Europaparlamentet anser vidare att det är väsentligt att de människorättskrav som unionen ställer i sina förbindelser med tredjeländer gäller även för medlemsstaterna. Parlamentet påminner därför om att parlamentet årligen antar en rapport om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen. Rapporten utarbetas av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser vidare att det är väsentligt att de människorättskrav som unionen ställer i sina förbindelser med tredjeländer gäller även för medlemsstaterna. Parlamentet påminner därför om att parlamentet årligen antar en rapport om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen. Rapporten utarbetas av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att förstärka förvaltningen av, kontrollen över och ansvarsskyldigheten rörande EU:s medel för försvar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att förstärka förvaltningen av, kontrollen över och ansvarsskyldigheten rörande EU:s medel för försvar av de mänskliga rättigheterna.

| 30. | Europaparlamentet uppmärksammar de avsevärda utmaningar som Rysslands annektering av Krimhalvön och dess fortsatta militära insatser i de östra delarna av Ukraina utgör. Parlamentet understryker att denna aggressionspolitik är en fortsättning på Rysslands utveckling i riktning mot auktoritärt styre med en försämring av människorättssituationen inom landet, och understryker att Ryssland nu utgör en ”strategisk utmaning” för EU och inte längre uppfyller kraven för ett strategiskt partnerskap. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmärksammar de avsevärda utmaningar som Rysslands annektering av Krimhalvön och dess fortsatta militära insatser i de östra delarna av Ukraina utgör. Parlamentet understryker att denna aggressionspolitik är en fortsättning på Rysslands utveckling i riktning mot auktoritärt styre med en försämring av människorättssituationen inom landet, och understryker att Ryssland nu utgör en ”strategisk utmaning” för EU och inte längre uppfyller kraven för ett strategiskt partnerskap.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EU att på ett verkningsfullt sätt ta itu med interna utmaningar rörande de mänskliga rättigheterna, såsom romernas situation, behandlingen av flyktingar och migranter, diskriminering av hbti-personer, förhållandena för förvar och mediernas frihet i medlemsstaterna, för att kunna upprätthålla trovärdigheten och konsekvensen i den externa människorättspolitiken. Parlamentet beklagar att romerna som minoritet fortfarande utsätts för diskriminering, rasism och socialt utanförskap, såväl inom EU som i Turkiet och i kandidatländerna på västra Balkan. I detta sammanhang är respekten för minoriteters rättigheter en av de största utmaningar som identifierats i kommissionens utvidgningsstrategi för perioden 2014–2015. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar EU att på ett verkningsfullt sätt ta itu med interna utmaningar rörande de mänskliga rättigheterna, såsom romernas situation, behandlingen av flyktingar och migranter, diskriminering av hbti-personer, förhållandena för förvar och mediernas frihet i medlemsstaterna, för att kunna upprätthålla trovärdigheten och konsekvensen i den externa människorättspolitiken. Parlamentet beklagar att romerna som minoritet fortfarande utsätts för diskriminering, rasism och socialt utanförskap, såväl inom EU som i Turkiet och i kandidatländerna på västra Balkan. I detta sammanhang är respekten för minoriteters rättigheter en av de största utmaningar som identifierats i kommissionens utvidgningsstrategi för perioden 2014–2015.

Verktyg i EU:s politik för mänskliga rättigheter

Landstrategier för mänskliga rättigheter och EU-delegationernas roll

| 32. | Europaparlamentet lovordar utrikestjänsten för det framgångsrika slutförandet av den första omgången av landstrategier för mänskliga rättigheter, med tydligt fokus på egenansvar för EU-delegationernas del. Parlamentet beklagar emellertid den fortsatta avsaknaden av öppenhet i fråga om landstrategiernas innehåll, i synnerhet bristen på ordentlig information till parlamentet, och kräver återigen att åtminstone de viktigaste prioriteringarna i varje landstrategi offentliggörs och att parlamentet, under lämpliga former, ges tillgång till strategierna så att en ändamålsenlig granskningsnivå kan upprätthållas. Utrikestjänsten uppmuntras att anta indikatorer för att utvärdera strategiernas effektivitet, och att tydligare behandla avsnitten om länder i årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen som rapporter om genomförandet av landstrategierna. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att se till att landstrategierna för mänskliga rättigheter beaktas på alla politiska nivåer gentemot tredjeländer, inklusive människorättsdialoger och politiska dialoger. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet lovordar utrikestjänsten för det framgångsrika slutförandet av den första omgången av landstrategier för mänskliga rättigheter, med tydligt fokus på egenansvar för EU-delegationernas del. Parlamentet beklagar emellertid den fortsatta avsaknaden av öppenhet i fråga om landstrategiernas innehåll, i synnerhet bristen på ordentlig information till parlamentet, och kräver återigen att åtminstone de viktigaste prioriteringarna i varje landstrategi offentliggörs och att parlamentet, under lämpliga former, ges tillgång till strategierna så att en ändamålsenlig granskningsnivå kan upprätthållas. Utrikestjänsten uppmuntras att anta indikatorer för att utvärdera strategiernas effektivitet, och att tydligare behandla avsnitten om länder i årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen som rapporter om genomförandet av landstrategierna. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att se till att landstrategierna för mänskliga rättigheter beaktas på alla politiska nivåer gentemot tredjeländer, inklusive människorättsdialoger och politiska dialoger.

| 33. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU:s delegationer utarbetar en årlig rapport om sin verksamhet på människorättsområdet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker vikten av att EU:s delegationer utarbetar en årlig rapport om sin verksamhet på människorättsområdet.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar det närapå kompletta nätverket av kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och sambandsmän för människorättsförsvarare i EU:s delegationer. Vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten uppmanas att utveckla klara operativa riktlinjer när det gäller deras roller i delegationerna så att deras fulla potential kan utnyttjas, i syfte att få till stånd trovärdiga standarder och undvika inkonsekvenser mellan de olika EU-delegationerna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar det närapå kompletta nätverket av kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och sambandsmän för människorättsförsvarare i EU:s delegationer. Vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten uppmanas att utveckla klara operativa riktlinjer när det gäller deras roller i delegationerna så att deras fulla potential kan utnyttjas, i syfte att få till stånd trovärdiga standarder och undvika inkonsekvenser mellan de olika EU-delegationerna.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar ett stärkt samarbete mellan medlemsstaternas diplomatiska nätverk och EU:s delegationer runtom i världen för att bidra till de diskussioner som människorättsarbetsgrupper för i tredjeländer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar ett stärkt samarbete mellan medlemsstaternas diplomatiska nätverk och EU:s delegationer runtom i världen för att bidra till de diskussioner som människorättsarbetsgrupper för i tredjeländer.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att se till att ärenden om fängslade människorättsförsvarare tas upp på alla högnivåmöten mellan EU och tredjeländer, inklusive samarbets- och associeringsrådsmöten. Parlamentet vidhåller att alla landstrategier för mänskliga rättigheter mellan EU och tredjeländer bör innehålla ett avsnitt om fängslade människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att se till att ärenden om fängslade människorättsförsvarare tas upp på alla högnivåmöten mellan EU och tredjeländer, inklusive samarbets- och associeringsrådsmöten. Parlamentet vidhåller att alla landstrategier för mänskliga rättigheter mellan EU och tredjeländer bör innehålla ett avsnitt om fängslade människorättsförsvarare.

| 37. | Europaparlamentet påminner om åtagandet att integrera mänskliga rättigheter i EU:s samtliga konsekvensbedömningar. Parlamentet hävdar bestämt vikten av detta åtagande för att se till att EU respekterar, skyddar och förverkligar de mänskliga rättigheterna och för att se till att EU:s externa politik och verksamhet utformas och tillämpas så att man befäster mänskliga rättigheter utomlands. Parlamentet uppmanar EU att, i bättre samråd och samverkan med det civila samhället och EU:s institutioner, förbättra kvaliteten på och systemet för konsekvensbedömningar när det gäller de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om åtagandet att integrera mänskliga rättigheter i EU:s samtliga konsekvensbedömningar. Parlamentet hävdar bestämt vikten av detta åtagande för att se till att EU respekterar, skyddar och förverkligar de mänskliga rättigheterna och för att se till att EU:s externa politik och verksamhet utformas och tillämpas så att man befäster mänskliga rättigheter utomlands. Parlamentet uppmanar EU att, i bättre samråd och samverkan med det civila samhället och EU:s institutioner, förbättra kvaliteten på och systemet för konsekvensbedömningar när det gäller de mänskliga rättigheterna.

Dialoger och samråd om mänskliga rättigheter

| 38. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för specifika människorättsdialoger som ett verktyg för EU:s politik för mänskliga rättigheter, under förutsättning att de inte utgör ett självändamål utan ett sätt att försäkra sig om särskilda åtaganden och insatser från motpartens sida. Parlamentet erkänner värdet av att inleda specifika människorättsdialoger i synnerhet med länder där situationen för de mänskliga rättigheterna är mycket problematisk. Det är emellertid viktigt att EU drar tydliga politiska slutsatser i fall människorättsdialogen i fråga inte ger positiva resultat på grund av motpartens ovilja att i god tro diskutera dessa frågor eller på grund av bristen på ett genuint åtagande att genomföra reformer, och att man inriktar sig på offentlig diplomati i syfte att se till att den offentliga trovärdighet som EU:s människorättspolitik har inte hotas. Parlamentet avråder också från att leda bort diskussionerna om mänskliga rättigheter från politiska högnivådialoger och vidhåller att individuella fall med människorättsförsvarare som är i fara eller sitter fängslade, och fall med politiska fångar, måste tas upp av EU på ett verkningsfullt, ansvarsfullt och överskådligt sätt. Vid grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna bör denna fråga stå i centrum för den politiska dialogen på alla nivåer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för specifika människorättsdialoger som ett verktyg för EU:s politik för mänskliga rättigheter, under förutsättning att de inte utgör ett självändamål utan ett sätt att försäkra sig om särskilda åtaganden och insatser från motpartens sida. Parlamentet erkänner värdet av att inleda specifika människorättsdialoger i synnerhet med länder där situationen för de mänskliga rättigheterna är mycket problematisk. Det är emellertid viktigt att EU drar tydliga politiska slutsatser i fall människorättsdialogen i fråga inte ger positiva resultat på grund av motpartens ovilja att i god tro diskutera dessa frågor eller på grund av bristen på ett genuint åtagande att genomföra reformer, och att man inriktar sig på offentlig diplomati i syfte att se till att den offentliga trovärdighet som EU:s människorättspolitik har inte hotas. Parlamentet avråder också från att leda bort diskussionerna om mänskliga rättigheter från politiska högnivådialoger och vidhåller att individuella fall med människorättsförsvarare som är i fara eller sitter fängslade, och fall med politiska fångar, måste tas upp av EU på ett verkningsfullt, ansvarsfullt och överskådligt sätt. Vid grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna bör denna fråga stå i centrum för den politiska dialogen på alla nivåer.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att utarbeta en övergripande granskningsmekanism för att underlätta utvärderingen av dialogerna mot bakgrund av misslyckandet med att uppnå betydande och konkreta resultat, och uppmanar med kraft EU att stärka sina riktmärken för att underlätta bedömningen av framsteg och effektivisera dialogerna, vilket skulle bidra till att få länder med allvarliga människorättsproblem att närma sig de internationella människorättsnormerna. Mot bakgrund av att man t.ex. i dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Kina misslyckades med att uppnå betydande och konkreta resultat och mot bakgrund av den senaste utvecklingen i Hongkong, uppmanar parlamentet eftertryckligen EU att ompröva sin människorättsstrategi och i stället börja tillämpa ett i högre grad följdriktigt, enhetligt och strategiskt tillvägagångssätt när det gäller de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att utarbeta en övergripande granskningsmekanism för att underlätta utvärderingen av dialogerna mot bakgrund av misslyckandet med att uppnå betydande och konkreta resultat, och uppmanar med kraft EU att stärka sina riktmärken för att underlätta bedömningen av framsteg och effektivisera dialogerna, vilket skulle bidra till att få länder med allvarliga människorättsproblem att närma sig de internationella människorättsnormerna. Mot bakgrund av att man t.ex. i dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Kina misslyckades med att uppnå betydande och konkreta resultat och mot bakgrund av den senaste utvecklingen i Hongkong, uppmanar parlamentet eftertryckligen EU att ompröva sin människorättsstrategi och i stället börja tillämpa ett i högre grad följdriktigt, enhetligt och strategiskt tillvägagångssätt när det gäller de mänskliga rättigheterna.

| 40. | Europaparlamentet beklagar att det, på grund av de många olika strukturerna, formaten, periodiciteten, metoderna och diskussionernas sekretessbelagda karaktär, inte finns någon riktig mekanism för att följa och utvärdera dessa dialoger och inte heller några indikatorer för att mäta framgång. Parlamentet rekommenderar att målen för varje dialog tydliggörs och att resultaten utvärderas i samråd med parlamentet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet beklagar att det, på grund av de många olika strukturerna, formaten, periodiciteten, metoderna och diskussionernas sekretessbelagda karaktär, inte finns någon riktig mekanism för att följa och utvärdera dessa dialoger och inte heller några indikatorer för att mäta framgång. Parlamentet rekommenderar att målen för varje dialog tydliggörs och att resultaten utvärderas i samråd med parlamentet.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att intensifiera diskussionerna med alla länder med vilka man för närvarande har människorättsdialoger genom att kräva konkreta åtaganden av respektive myndigheter och genom att regelbundet göra uppföljningar av de krav som ställts under överläggningarna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att intensifiera diskussionerna med alla länder med vilka man för närvarande har människorättsdialoger genom att kräva konkreta åtaganden av respektive myndigheter och genom att regelbundet göra uppföljningar av de krav som ställts under överläggningarna.

EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter

| 42. | Europaparlamentet välkomnar att rådet under det år som rapporten omfattar, dvs. 2013, antog såväl EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) som EU:s riktlinjer om religions- och trosfrihet, och att det under 2014 antog riktlinjerna om yttrandefrihet online och offline. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar att rådet under det år som rapporten omfattar, dvs. 2013, antog såväl EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) som EU:s riktlinjer om religions- och trosfrihet, och att det under 2014 antog riktlinjerna om yttrandefrihet online och offline.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att antagandet av riktlinjer inte får leda till selektivitet i människorättssystemet, eftersom allmängiltighet och odelbarhet måste förbli centrala principer. Parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga urvalsprocessen för de frågor som omfattas av riktlinjerna genom att fastställa urvalskriterier tillsammans med Europaparlamentet och företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om att antagandet av riktlinjer inte får leda till selektivitet i människorättssystemet, eftersom allmängiltighet och odelbarhet måste förbli centrala principer. Parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga urvalsprocessen för de frågor som omfattas av riktlinjerna genom att fastställa urvalskriterier tillsammans med Europaparlamentet och företrädare för det civila samhället.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera riktlinjerna och säkerställa en bättre tydlighet genom att samordna riktlinjernas innehåll och format. Riktlinjerna bör inbegripa mål, kriterier, medel, tidsplaner och indikatorer samt innefatta regelbunden utvärdering. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att det nyligen förordade att riktlinjerna om tortyr genomförs ”på ett effektivt och resultatinriktat sätt”. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera riktlinjerna och säkerställa en bättre tydlighet genom att samordna riktlinjernas innehåll och format. Riktlinjerna bör inbegripa mål, kriterier, medel, tidsplaner och indikatorer samt innefatta regelbunden utvärdering. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att det nyligen förordade att riktlinjerna om tortyr genomförs ”på ett effektivt och resultatinriktat sätt”.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser ett mer omfattande deltagande av aktörer i det civila samhället vid utarbetandet, utvärderingen och översynen av riktlinjerna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet efterlyser ett mer omfattande deltagande av aktörer i det civila samhället vid utarbetandet, utvärderingen och översynen av riktlinjerna.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten och rådet att vidta lämpliga åtgärder för att genomföra och utvärdera EU:s riktlinjer på nationell nivå. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmuntras även att fortsatt verka för utbildning och medvetenhetshöjande insatser riktade till såväl utrikestjänstens och EU-delegationernas personal som medlemsstaternas diplomater, så att man ser till att EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter får avsedd verkan när det gäller att utforma den konkreta politiken på plats. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten och rådet att vidta lämpliga åtgärder för att genomföra och utvärdera EU:s riktlinjer på nationell nivå. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmuntras även att fortsatt verka för utbildning och medvetenhetshöjande insatser riktade till såväl utrikestjänstens och EU-delegationernas personal som medlemsstaternas diplomater, så att man ser till att EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter får avsedd verkan när det gäller att utforma den konkreta politiken på plats.

EU:s politik till stöd för demokratisering och fria val

| 47. | Europaparlamentet betonar att demokratiska regimer inte kännetecknas bara av hur de organiserar val, utan även av respekt för rättsstatsprincipen, yttrandefriheten och de mänskliga rättigheterna, ett oberoende rättsväsen och en opartisk förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att stödja de demokratiska processer som inletts i tredjeländer. I detta avseende understryker parlamentet vikten av att följa upp rapporter och rekommendationer från valobservatörsuppdrag genom att använda dessa som en del av EU:s engagemang till stöd för demokrati i det berörda landet och genom att ge chefsobservatören mandat att ha en särskild roll i den uppföljande övervakningen av rekommendationernas genomförande, som ett konsekvent inslag i parlamentets övergripande demokratistöd och med stöd av parlamentets ständiga organ. Parlamentet noterar den positiva roll som Europeiska unionens valövervakningsuppdrag kan spela för att garantera EU:s trovärdighet som partner. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att demokratiska regimer inte kännetecknas bara av hur de organiserar val, utan även av respekt för rättsstatsprincipen, yttrandefriheten och de mänskliga rättigheterna, ett oberoende rättsväsen och en opartisk förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att stödja de demokratiska processer som inletts i tredjeländer. I detta avseende understryker parlamentet vikten av att följa upp rapporter och rekommendationer från valobservatörsuppdrag genom att använda dessa som en del av EU:s engagemang till stöd för demokrati i det berörda landet och genom att ge chefsobservatören mandat att ha en särskild roll i den uppföljande övervakningen av rekommendationernas genomförande, som ett konsekvent inslag i parlamentets övergripande demokratistöd och med stöd av parlamentets ständiga organ. Parlamentet noterar den positiva roll som Europeiska unionens valövervakningsuppdrag kan spela för att garantera EU:s trovärdighet som partner.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsatt eftersträva ett fastställande av bästa metoder på området i syfte att stödja och befästa demokratiseringsprocesser. Parlamentet vill se en utveckling av både politiska och operativa verktyg som kan användas i de prioriterade länderna för att integrera åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratistöd – däribland konfliktförebyggande åtgärder och medling – i EU:s strategi på ett sammanhängande, flexibelt och trovärdigt sätt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsatt eftersträva ett fastställande av bästa metoder på området i syfte att stödja och befästa demokratiseringsprocesser. Parlamentet vill se en utveckling av både politiska och operativa verktyg som kan användas i de prioriterade länderna för att integrera åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratistöd – däribland konfliktförebyggande åtgärder och medling – i EU:s strategi på ett sammanhängande, flexibelt och trovärdigt sätt.

| 49. | Europaparlamentet understryker att politiska övergångs- och demokratiseringsprocesser måste kombineras med respekt för de mänskliga rättigheterna, främjande av rättvisa, öppenhet, ansvarighet, försoning, rättsstatsprincipen och inrättande av demokratiska institutioner. Parlamentet efterlyser ett systematiskt stöd från EU:s sida till fritt och rättvist valda parlament och betonar behovet att satsa på politiska dialoger mellan regerings- och oppositionspartier. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker att politiska övergångs- och demokratiseringsprocesser måste kombineras med respekt för de mänskliga rättigheterna, främjande av rättvisa, öppenhet, ansvarighet, försoning, rättsstatsprincipen och inrättande av demokratiska institutioner. Parlamentet efterlyser ett systematiskt stöd från EU:s sida till fritt och rättvist valda parlament och betonar behovet att satsa på politiska dialoger mellan regerings- och oppositionspartier.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen, efter den arabiska våren, omformulerade sin grannskapspolitik gentemot det södra Medelhavsområdet och betonade det civila samhällets roll och principen om ”mer för mer” för att utveckla mer solida partnerskap med sina grannländer och vara vägledande för deras reformer och demokratiska omvandling. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen, efter den arabiska våren, omformulerade sin grannskapspolitik gentemot det södra Medelhavsområdet och betonade det civila samhällets roll och principen om ”mer för mer” för att utveckla mer solida partnerskap med sina grannländer och vara vägledande för deras reformer och demokratiska omvandling.

| 51. | Europaparlamentet anser att den resultatdrivna ”mer för mer”-strategin bör styra EU:s förbindelser med alla tredjeländer, att EU bör bevilja partnerländer avancerad status endast om tydliga krav i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati uppfylls och att unionen inte får tveka att frysa denna status om kraven inte längre uppfylls. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att den resultatdrivna ”mer för mer”-strategin bör styra EU:s förbindelser med alla tredjeländer, att EU bör bevilja partnerländer avancerad status endast om tydliga krav i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati uppfylls och att unionen inte får tveka att frysa denna status om kraven inte längre uppfylls.

| 52. | Europaparlamentet efterlyser en effektiv användning av ny teknik och internet för att göra information om mänskliga rättigheter och demokrati samt om EU:s program så lättillgänglig som möjligt för människor i hela världen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet efterlyser en effektiv användning av ny teknik och internet för att göra information om mänskliga rättigheter och demokrati samt om EU:s program så lättillgänglig som möjligt för människor i hela världen.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar det arbete med pilotländer som nio EU-delegationer hittills uträttat för att uppnå en ökad konsekvens i demokratistödet inom ramen för EU:s yttre förbindelser. Arbetet inleddes som en följd av rådets slutsatser från 2009 och 2010 och har även förankrats i EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2012. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar det arbete med pilotländer som nio EU-delegationer hittills uträttat för att uppnå en ökad konsekvens i demokratistödet inom ramen för EU:s yttre förbindelser. Arbetet inleddes som en följd av rådets slutsatser från 2009 och 2010 och har även förankrats i EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2012.

| 54. | Europaparlamentet begär att kommissionen och utrikestjänsten stärker samordningen med parlamentet avseende den andra generationen av pilotländer så att man ser till att alla EU-institutioner deltar och delar med sig av sin expertis på ett effektivt sätt i arbetet med att få till stånd demokratistöd i tredjeländer. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet begär att kommissionen och utrikestjänsten stärker samordningen med parlamentet avseende den andra generationen av pilotländer så att man ser till att alla EU-institutioner deltar och delar med sig av sin expertis på ett effektivt sätt i arbetet med att få till stånd demokratistöd i tredjeländer.

| 55. | Europaparlamentet lovordar det europeiska initiativet för demokrati för dess effektiva arbete med att främja demokratin i vårt närområde, och stöder en försiktig utvidgning av dess mandat till andra samhällen som kämpar för demokratisering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i en anda av solidaritet och engagemang tillhandahålla initiativet tillräckliga medel för att säkerställa ett så flexibelt och effektivt stöd som möjligt för lokala aktörer som arbetar för demokratisk förändring. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet lovordar det europeiska initiativet för demokrati för dess effektiva arbete med att främja demokratin i vårt närområde, och stöder en försiktig utvidgning av dess mandat till andra samhällen som kämpar för demokratisering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i en anda av solidaritet och engagemang tillhandahålla initiativet tillräckliga medel för att säkerställa ett så flexibelt och effektivt stöd som möjligt för lokala aktörer som arbetar för demokratisk förändring.

| 56. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka kvinnornas roll i främjandet av de mänskliga rättigheterna och demokratiska reformer samt i det konfliktförebyggande arbetet och befästandet av det politiska deltagandet och den politiska representationen. I detta sammanhang konstaterar parlamentet även att de rekommendationer som läggs fram i rapporterna från EU:s valobservatörsuppdrag om kvinnors fullständiga och jämlika deltagande i valprocessen bör beaktas och ligga till grund för åtgärder. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka kvinnornas roll i främjandet av de mänskliga rättigheterna och demokratiska reformer samt i det konfliktförebyggande arbetet och befästandet av det politiska deltagandet och den politiska representationen. I detta sammanhang konstaterar parlamentet även att de rekommendationer som läggs fram i rapporterna från EU:s valobservatörsuppdrag om kvinnors fullständiga och jämlika deltagande i valprocessen bör beaktas och ligga till grund för åtgärder.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att utvidgningen är EU:s mest framgångsrika demokratiseringsinsats, och understryker att förhandlingar med västra Balkan fortfarande är det huvudsakliga instrumentet för att hjälpa dessa länder att inrätta fullt utvecklade demokratiska samhällen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påminner om att utvidgningen är EU:s mest framgångsrika demokratiseringsinsats, och understryker att förhandlingar med västra Balkan fortfarande är det huvudsakliga instrumentet för att hjälpa dessa länder att inrätta fullt utvecklade demokratiska samhällen.

EU:s stöd till människorättsförsvarare

| 58. | Europaparlamentet välkomnar rådets specifika slutsatser om människorättsförsvarare på tioårsdagen för EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Vidare lovordar parlamentet kommissionen för dess utökade användning av finansiering genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter när det gäller att ge bidrag till människorättsförsvarare som är föremål för omedelbara hot, och uppmuntrar kommissionen att ytterligare undersöka nya sätt att stödja människorättsförsvarare. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av det europeiska initiativet för demokrati som ett verktyg för att främja och skydda demokratiaktivister, bloggare och journalister runtom i världen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar rådets specifika slutsatser om människorättsförsvarare på tioårsdagen för EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Vidare lovordar parlamentet kommissionen för dess utökade användning av finansiering genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter när det gäller att ge bidrag till människorättsförsvarare som är föremål för omedelbara hot, och uppmuntrar kommissionen att ytterligare undersöka nya sätt att stödja människorättsförsvarare. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av det europeiska initiativet för demokrati som ett verktyg för att främja och skydda demokratiaktivister, bloggare och journalister runtom i världen.

| 59. | Europaparlamentet beklagar djupt att det runtom i världen fortfarande finns en utbredd benägenhet till förföljelse och marginalisering av människorättsförsvarare, i synnerhet i länder som inte erkänner de mänskliga rättigheternas allmängiltighet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet beklagar djupt att det runtom i världen fortfarande finns en utbredd benägenhet till förföljelse och marginalisering av människorättsförsvarare, i synnerhet i länder som inte erkänner de mänskliga rättigheternas allmängiltighet.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar EU att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om fängslade människorättsförsvarare runtom i världen och vikten av att EU kollektivt trappar upp insatserna för att få dessa personer frigivna, bland annat genom att upprätta en intern arbetsgrupp inom Europaparlamentet som genom ett nära samarbete med det civila samhället fortlöpande skulle hållas informerad om fall av fängslade aktivister över hela världen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar EU att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om fängslade människorättsförsvarare runtom i världen och vikten av att EU kollektivt trappar upp insatserna för att få dessa personer frigivna, bland annat genom att upprätta en intern arbetsgrupp inom Europaparlamentet som genom ett nära samarbete med det civila samhället fortlöpande skulle hållas informerad om fall av fängslade aktivister över hela världen.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar på nytt utrikestjänsten att även framöver skydda icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, aktivister från det civila samhället, journalister och advokater genom att göra EU:s människorättsdialoger mer verkningsfulla och främja unionens tematiska prioriteringar och människorättsriktlinjer. I detta sammanhang uppmuntrar parlamentet anordnande av kampanjer som syftar till att nå ut till människorättsförsvarare även i mer avlägsna områden i tredjeländer, så att man bidrar till att målen i EU:s politik uppnås. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar på nytt utrikestjänsten att även framöver skydda icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, aktivister från det civila samhället, journalister och advokater genom att göra EU:s människorättsdialoger mer verkningsfulla och främja unionens tematiska prioriteringar och människorättsriktlinjer. I detta sammanhang uppmuntrar parlamentet anordnande av kampanjer som syftar till att nå ut till människorättsförsvarare även i mer avlägsna områden i tredjeländer, så att man bidrar till att målen i EU:s politik uppnås.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att se till att EU:s unionsbidrag och andra program inte enbart finns att tillgå för stora icke-statliga organisationer utan även används för att bygga upp den lokala kapaciteten. Parlamentet efterlyser därför eftertryckligen en minskning av den byråkratiska bördan samtidigt som ansvarsskyldigheten bibehålls i tillämpnings- och redovisningsförfaranden, och påpekar att det är viktigt att ta hänsyn till den ökande pressen på det civila samhället från förtryckarregimer. Parlamentet efterlyser ett mer pragmatiskt synsätt på samhällen som befinner sig i en övergång till demokrati för att se till att lämpliga organisationer och personer får stöd. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att se till att EU:s unionsbidrag och andra program inte enbart finns att tillgå för stora icke-statliga organisationer utan även används för att bygga upp den lokala kapaciteten. Parlamentet efterlyser därför eftertryckligen en minskning av den byråkratiska bördan samtidigt som ansvarsskyldigheten bibehålls i tillämpnings- och redovisningsförfaranden, och påpekar att det är viktigt att ta hänsyn till den ökande pressen på det civila samhället från förtryckarregimer. Parlamentet efterlyser ett mer pragmatiskt synsätt på samhällen som befinner sig i en övergång till demokrati för att se till att lämpliga organisationer och personer får stöd.

| 63. | Europaparlamentet begär att utrikestjänsten och EU:s delegationer inleder en genuin och pragmatisk politisk dialog med människorättsförsvarare och icke-statliga organisationer i syfte att finna de bästa sätten att stödja en miljö som gör det möjligt för dem att arbeta. Parlamentet begär också att EU stärker både sin aktiva diplomati i tredjeländer och rollen för kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter för att integrera de mänskliga rättigheterna i EU-delegationernas dagliga politiska arbete genom att systematiskt ta upp namnen på politiska fångar, aktivt delta i såväl övervakning av rättegångar som besök av fängelser och följa upp fallen i fråga. Parlamentet betonar vikten av att EU såväl använder sig av offentlig diplomati för att stödja människorättsförsvarare som begär att frihetsberövade människorättsaktivister frisläpps. Parlamentet insisterar på att höga EU-representanter, däribland vice ordföranden/den höga representanten, rådets ordförande, kommissionsledamöterna, EU:s särskilda representanter och medlemsländernas regeringstjänstemän, systematiskt träffar människorättsförsvarare, särskilt när de reser till länder där det civila samhället utsätts för påtryckningar. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet begär att utrikestjänsten och EU:s delegationer inleder en genuin och pragmatisk politisk dialog med människorättsförsvarare och icke-statliga organisationer i syfte att finna de bästa sätten att stödja en miljö som gör det möjligt för dem att arbeta. Parlamentet begär också att EU stärker både sin aktiva diplomati i tredjeländer och rollen för kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter för att integrera de mänskliga rättigheterna i EU-delegationernas dagliga politiska arbete genom att systematiskt ta upp namnen på politiska fångar, aktivt delta i såväl övervakning av rättegångar som besök av fängelser och följa upp fallen i fråga. Parlamentet betonar vikten av att EU såväl använder sig av offentlig diplomati för att stödja människorättsförsvarare som begär att frihetsberövade människorättsaktivister frisläpps. Parlamentet insisterar på att höga EU-representanter, däribland vice ordföranden/den höga representanten, rådets ordförande, kommissionsledamöterna, EU:s särskilda representanter och medlemsländernas regeringstjänstemän, systematiskt träffar människorättsförsvarare, särskilt när de reser till länder där det civila samhället utsätts för påtryckningar.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU-ländernas utrikesministrar att hålla ett årligt utrikesrådsmöte avsett för diskussioner om EU:s insatser för att utverka ett frisläppande av människorättsförsvarare, journalister, politiska aktivister och andra personer som fredligt utövar sina rättigheter, och att då ägna särskild uppmärksamhet åt de ärenden som tagits upp i Europaparlamentets resolutioner rörande debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU-ländernas utrikesministrar att hålla ett årligt utrikesrådsmöte avsett för diskussioner om EU:s insatser för att utverka ett frisläppande av människorättsförsvarare, journalister, politiska aktivister och andra personer som fredligt utövar sina rättigheter, och att då ägna särskild uppmärksamhet åt de ärenden som tagits upp i Europaparlamentets resolutioner rörande debatter om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen.

EU:s stöd för allmängiltiga mänskliga rättigheter och till multilaterala människorättsorganisationer

| 65. | Europaparlamentet påminner om sitt och DROI-utskottets (underutskottet för mänskliga rättigheter) åtagande att stödja ett starkt multilateralt människorättssystem under FN:s överinseende, inbegripet generalförsamlingens tredje utskott, FN:s råd för mänskliga rättigheter, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och det arbete som bedrivs av närbesläktade specialiserade FN-organ som ILO och via FN:s särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påminner om sitt och DROI-utskottets (underutskottet för mänskliga rättigheter) åtagande att stödja ett starkt multilateralt människorättssystem under FN:s överinseende, inbegripet generalförsamlingens tredje utskott, FN:s råd för mänskliga rättigheter, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och det arbete som bedrivs av närbesläktade specialiserade FN-organ som ILO och via FN:s särskilda förfaranden.

| 66. | Europaparlamentet erinrar om vikten av de beslut som fattas av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och de berörda ländernas tillämpning av dessa när det gäller respekten för och befästandet av mänskliga rättigheter som grundläggande värderingar och principer. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet erinrar om vikten av de beslut som fattas av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och de berörda ländernas tillämpning av dessa när det gäller respekten för och befästandet av mänskliga rättigheter som grundläggande värderingar och principer.

| 67. | Europaparlamentet påminner om sin otvetydiga ståndpunkt om att institutionalisera sin närvaro vid möten i FN:s generalförsamling, i enlighet med parlamentets resolution av den 7 februari 2013 om EU:s prioriteringar i FN:s råd för mänskliga rättigheter, och anser det vara absolut nödvändigt att fortsätta med sin praxis att sända en delegation till relevanta möten i FN:s människorättsråd och FN:s generalförsamling. Parlamentet beklagar att denna praxis avbröts 2014. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påminner om sin otvetydiga ståndpunkt om att institutionalisera sin närvaro vid möten i FN:s generalförsamling, i enlighet med parlamentets resolution av den 7 februari 2013 om EU:s prioriteringar i FN:s råd för mänskliga rättigheter, och anser det vara absolut nödvändigt att fortsätta med sin praxis att sända en delegation till relevanta möten i FN:s människorättsråd och FN:s generalförsamling. Parlamentet beklagar att denna praxis avbröts 2014.

| 68. | Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är att EU deltar aktivt i FN:s alla människorättsmekanismer, framför allt i arbetet inom generalförsamlingens tredje utskott och FN:s råd för mänskliga rättigheter. EU-medlemsstaterna uppmuntras att göra detta genom att ansluta sig till och ta initiativ till resolutioner, aktivt delta i diskussioner och interaktiva dialoger samt göra uttalanden. Parlamentet ger sitt starka stöd till EU:s allt oftare förekommande tvärregionala initiativ. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är att EU deltar aktivt i FN:s alla människorättsmekanismer, framför allt i arbetet inom generalförsamlingens tredje utskott och FN:s råd för mänskliga rättigheter. EU-medlemsstaterna uppmuntras att göra detta genom att ansluta sig till och ta initiativ till resolutioner, aktivt delta i diskussioner och interaktiva dialoger samt göra uttalanden. Parlamentet ger sitt starka stöd till EU:s allt oftare förekommande tvärregionala initiativ.

| 69. | Europaparlamentet betonar återigen vikten av fungerande samordning och samarbete på människorättsområdet mellan utrikestjänsten, kommissionen, parlamentet och EU-medlemsstaterna. Utrikestjänsten uppmuntras att, framför allt genom EU:s delegationer i New York och Genève, med hjälp av konkreta samråd i god tid öka EU:s samstämmighet och ge ett enhetligt budskap. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar återigen vikten av fungerande samordning och samarbete på människorättsområdet mellan utrikestjänsten, kommissionen, parlamentet och EU-medlemsstaterna. Utrikestjänsten uppmuntras att, framför allt genom EU:s delegationer i New York och Genève, med hjälp av konkreta samråd i god tid öka EU:s samstämmighet och ge ett enhetligt budskap.

| 70. | Europaparlamentet påminner om vikten av Europeiska unionens insatser inom OSSE, som snart fyller 40 år. Parlamentet välkomnar att banden stärks mellan EU, OSSE och Europarådet. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet påminner om vikten av Europeiska unionens insatser inom OSSE, som snart fyller 40 år. Parlamentet välkomnar att banden stärks mellan EU, OSSE och Europarådet.

| 71. | Europaparlamentet påminner även om vikten av Europarådets arbete på området och nödvändigheten av att Europeiska unionen skyndsamt ansluter sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i enlighet med fördragen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påminner även om vikten av Europarådets arbete på området och nödvändigheten av att Europeiska unionen skyndsamt ansluter sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i enlighet med fördragen.

| 72. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att det är mycket viktigt att det arbete som bedrivs i New York och Genève inom ramen för FN:s generalförsamling, generalförsamlingens tredje utskott och FN:s råd för mänskliga rättigheter integreras i de berörda delarna av EU:s interna och externa verksamhet så att man uppnår följdriktighet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att det är mycket viktigt att det arbete som bedrivs i New York och Genève inom ramen för FN:s generalförsamling, generalförsamlingens tredje utskott och FN:s råd för mänskliga rättigheter integreras i de berörda delarna av EU:s interna och externa verksamhet så att man uppnår följdriktighet.

EU:s politik om internationell straffrätt och Internationella brottmålsdomstolen

| 73. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt helhjärtade stöd för Internationella brottmålsdomstolens arbete för att sätta stopp för den straffrihet som åtnjuts av personer som begår de allvarligaste av de brott som oroar det internationella samfundet, och för att ge rättvisa till offer för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Parlamentet förblir vaksamt när det gäller alla försök att undergräva denna domstols legitimitet eller oberoende. Parlamentet påminner om dess viktiga roll i den dubbla rättvise- och försoningsprocessen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att samarbeta med domstolen och ge den ett starkt diplomatiskt och politiskt stöd i bilaterala förbindelser och i alla forum, inklusive FN. Parlamentet uttrycker sin oro över att flera arresteringsorder fortfarande inte har verkställts. Parlamentet uppmanar också EU, EU-medlemsstaterna och EU:s särskilda representanter att aktivt stödja brottmålsdomstolen, verkställandet av dess beslut samt kampen mot straffrihet för brott som omfattas av Romstadgan. Parlamentet anser att det ökande antalet stater som är parter i brottmålsdomstolen är en viktig utveckling som stärker domstolens allmängiltighet, och välkomnar Elfenbenskustens ratificering av Romstadgan i februari 2013 men beklagar samtidigt att ingen stat ratificerade stadgan under 2014. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att intensifiera sina ansträngningar att främja ratificeringen och tillämpningen av Romstadgan för att öka tillgången till rättvisa för offer för allvarliga brott enligt internationell lag, och uppmanar EU:s medlemsstater att som parter i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen ge domstolen de resurser som behövs för att den ska kunna utöva sitt mandat på ett rättvist och effektivt sätt. Parlamentet uppmuntrar EU att fortsätta att bistå internationell straffrätt och brottmålsdomstolen, inklusive genom att stödja det civila samhällets aktörer via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt helhjärtade stöd för Internationella brottmålsdomstolens arbete för att sätta stopp för den straffrihet som åtnjuts av personer som begår de allvarligaste av de brott som oroar det internationella samfundet, och för att ge rättvisa till offer för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Parlamentet förblir vaksamt när det gäller alla försök att undergräva denna domstols legitimitet eller oberoende. Parlamentet påminner om dess viktiga roll i den dubbla rättvise- och försoningsprocessen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att samarbeta med domstolen och ge den ett starkt diplomatiskt och politiskt stöd i bilaterala förbindelser och i alla forum, inklusive FN. Parlamentet uttrycker sin oro över att flera arresteringsorder fortfarande inte har verkställts. Parlamentet uppmanar också EU, EU-medlemsstaterna och EU:s särskilda representanter att aktivt stödja brottmålsdomstolen, verkställandet av dess beslut samt kampen mot straffrihet för brott som omfattas av Romstadgan. Parlamentet anser att det ökande antalet stater som är parter i brottmålsdomstolen är en viktig utveckling som stärker domstolens allmängiltighet, och välkomnar Elfenbenskustens ratificering av Romstadgan i februari 2013 men beklagar samtidigt att ingen stat ratificerade stadgan under 2014. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att intensifiera sina ansträngningar att främja ratificeringen och tillämpningen av Romstadgan för att öka tillgången till rättvisa för offer för allvarliga brott enligt internationell lag, och uppmanar EU:s medlemsstater att som parter i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen ge domstolen de resurser som behövs för att den ska kunna utöva sitt mandat på ett rättvist och effektivt sätt. Parlamentet uppmuntrar EU att fortsätta att bistå internationell straffrätt och brottmålsdomstolen, inklusive genom att stödja det civila samhällets aktörer via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 74. | Europaparlamentet upprepar sin begäran att en EU:s särskilda representant för internationell rättvisa och internationell humanitär rätt bör utses för att ge dessa områden den framträdande plats och synlighet de förtjänar, främja EU:s agenda på ett effektivt sätt och integrera kampen mot straffrihet i EU:s hela yttre verksamhet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet upprepar sin begäran att en EU:s särskilda representant för internationell rättvisa och internationell humanitär rätt bör utses för att ge dessa områden den framträdande plats och synlighet de förtjänar, främja EU:s agenda på ett effektivt sätt och integrera kampen mot straffrihet i EU:s hela yttre verksamhet.

| 75. | Europaparlamentet beklagar att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen fortfarande inte har inkluderats i den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet i förteckningen över de konventioner som krävs för GSP plus-status. Ett antal GSP plus-sökande (t.ex. Armenien och Pakistan) är stater som inte är parter i stadgan eller inte har ratificerat den. Parlamentet upprepar sin rekommendation att Romstadgan bör inkluderas i den framtida förteckningen över konventioner. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet beklagar att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen fortfarande inte har inkluderats i den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet i förteckningen över de konventioner som krävs för GSP plus-status. Ett antal GSP plus-sökande (t.ex. Armenien och Pakistan) är stater som inte är parter i stadgan eller inte har ratificerat den. Parlamentet upprepar sin rekommendation att Romstadgan bör inkluderas i den framtida förteckningen över konventioner.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar på nytt EU att anta en gemensam ståndpunkt i fråga om aggressionsbrott och Kampalaändringarna, och uppmanar EU-medlemsstaterna att skyndsamt anpassa sin nationella lagstiftning till definitionerna enligt Kampalaändringarna och andra skyldigheter enligt Romstadgan, för att medlemsstaterna ska ges möjlighet att inleda inhemska utredningar och lagföringsförfaranden samt stärka samarbetet med domstolen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar på nytt EU att anta en gemensam ståndpunkt i fråga om aggressionsbrott och Kampalaändringarna, och uppmanar EU-medlemsstaterna att skyndsamt anpassa sin nationella lagstiftning till definitionerna enligt Kampalaändringarna och andra skyldigheter enligt Romstadgan, för att medlemsstaterna ska ges möjlighet att inleda inhemska utredningar och lagföringsförfaranden samt stärka samarbetet med domstolen.

| 77. | Inför 100-årsminnet av det armeniska folkmordet uppmanar Europaparlamentet alla EU:s medlemsstater att erkänna denna händelse och uppmuntrar dem och EU:s institutioner att bidra ytterligare till erkännandet av det armeniska folkmordet. |
| --- | --- |

77.

Inför 100-årsminnet av det armeniska folkmordet uppmanar Europaparlamentet alla EU:s medlemsstater att erkänna denna händelse och uppmuntrar dem och EU:s institutioner att bidra ytterligare till erkännandet av det armeniska folkmordet.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att verka för spridning av god praxis rörande rättigheter, skydd och stöd för brotts- och våldsoffer i tredjeländer, och att delta i utbyten av antikorruptionsåtgärder med tredjeländer eftersom korruption i många fall är en inkörsport till straffrihet och grundorsaken till bristen på rättvisa för offren. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten att verka för spridning av god praxis rörande rättigheter, skydd och stöd för brotts- och våldsoffer i tredjeländer, och att delta i utbyten av antikorruptionsåtgärder med tredjeländer eftersom korruption i många fall är en inkörsport till straffrihet och grundorsaken till bristen på rättvisa för offren.

EU:s insatser mot dödsstraffet

| 79. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt enhälliga motstånd mot dödsstraffet, och uppmanar unionen och dess medlemsstater att fortsatt synliggöra sin politik för att få dödsstraffet avskaffat överallt i världen. Utrikestjänsten uppmanas eftertryckligen att förbli vaksam när det gäller händelseutvecklingen i alla världens länder, och att använda alla tillgängliga medel för att utöva inflytande. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt enhälliga motstånd mot dödsstraffet, och uppmanar unionen och dess medlemsstater att fortsatt synliggöra sin politik för att få dödsstraffet avskaffat överallt i världen. Utrikestjänsten uppmanas eftertryckligen att förbli vaksam när det gäller händelseutvecklingen i alla världens länder, och att använda alla tillgängliga medel för att utöva inflytande.

| 80. | Europaparlamentet stöder förbehållslöst FN:s generalförsamlings resolution från december 2014 om ett moratorium för användningen av dödsstraff (23). |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet stöder förbehållslöst FN:s generalförsamlings resolution från december 2014 om ett moratorium för användningen av dödsstraff (23).

| 81. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att använda sig av samarbete och diplomati i alla möjliga forum världen över i syfte att avskaffa dödsstraffet, i enlighet med EU:s riktlinjer om dödsstraff, och även för att säkerställa att rätten till en rättvis rättegång respekteras fullt ut för varje enskild person som riskerar att dömas till döden, utan bruk av tortyr och annan misshandel för att tvinga fram erkännanden. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att använda sig av samarbete och diplomati i alla möjliga forum världen över i syfte att avskaffa dödsstraffet, i enlighet med EU:s riktlinjer om dödsstraff, och även för att säkerställa att rätten till en rättvis rättegång respekteras fullt ut för varje enskild person som riskerar att dömas till döden, utan bruk av tortyr och annan misshandel för att tvinga fram erkännanden.

| 82. | Europaparlamentet är oroat över den rapporterade ökningen av antalet avrättningar globalt sett från 2012 till 2013, trots att avrättningar förekommer i en allt mindre skara länder. EU uppmanas att vidta vederbörliga åtgärder mot det fortsatt stora antalet avrättningar i Kina och Iran, 2013 års återupptagande av avrättningar i Indonesien, Kuwait, Nigeria och Vietnam, 2013 års avrättningar av minderåriga i Iran, Saudiarabien och Jemen samt den markanta ökningen av antalet rapporterade avrättningar i Irak och Saudiarabien. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet är oroat över den rapporterade ökningen av antalet avrättningar globalt sett från 2012 till 2013, trots att avrättningar förekommer i en allt mindre skara länder. EU uppmanas att vidta vederbörliga åtgärder mot det fortsatt stora antalet avrättningar i Kina och Iran, 2013 års återupptagande av avrättningar i Indonesien, Kuwait, Nigeria och Vietnam, 2013 års avrättningar av minderåriga i Iran, Saudiarabien och Jemen samt den markanta ökningen av antalet rapporterade avrättningar i Irak och Saudiarabien.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar den diskussion som på nytt blossat upp i USA om godtyckligheten och förekomsten av felaktiga beslut i samband med dödsstraffet, kampanjen för att sätta stopp för inflödet från Europa till USA av ämnen som används vid avrättningar samt 2013 års avskaffande av dödsstraffet i delstaten Maryland. Vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant och utrikestjänsten uppmuntras att inleda en dialog med USA:s regering och delstatsregeringar för att påskynda ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet i USA, i syfte att stärka det transatlantiska samarbetet internationellt när det gäller att på ett trovärdigt sätt främja mänskliga rättigheter, internationell rättvisa och demokrati. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet välkomnar den diskussion som på nytt blossat upp i USA om godtyckligheten och förekomsten av felaktiga beslut i samband med dödsstraffet, kampanjen för att sätta stopp för inflödet från Europa till USA av ämnen som används vid avrättningar samt 2013 års avskaffande av dödsstraffet i delstaten Maryland. Vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant och utrikestjänsten uppmuntras att inleda en dialog med USA:s regering och delstatsregeringar för att påskynda ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet i USA, i syfte att stärka det transatlantiska samarbetet internationellt när det gäller att på ett trovärdigt sätt främja mänskliga rättigheter, internationell rättvisa och demokrati.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av den flexibilitet som det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter numera erbjuder, i syfte att finna nya sätt att bedriva kampanjer för att avskaffa dödsstraffet och stödja insatser för att förhindra dödsdomar och avrättningar. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av den flexibilitet som det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter numera erbjuder, i syfte att finna nya sätt att bedriva kampanjer för att avskaffa dödsstraffet och stödja insatser för att förhindra dödsdomar och avrättningar.

| 85. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU fortsätter att övervaka de omständigheter under vilka avrättningar genomförs i de länder som ännu tillämpar dödsstraffet, och att EU stöder rättsliga och konstitutionella reformer i riktning mot ett fullständigt och totalt avskaffande. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU fortsätter att övervaka de omständigheter under vilka avrättningar genomförs i de länder som ännu tillämpar dödsstraffet, och att EU stöder rättsliga och konstitutionella reformer i riktning mot ett fullständigt och totalt avskaffande.

| 86. | Europaparlamentet påminner om sin fasta övertygelse att dödsstraffet, som är en kränkning av rätten till personlig integritet och mänsklig värdighet, är oförenligt med den internationella rättens förbud mot grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning, och uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att formellt erkänna denna oförenlighet och anpassa EU:s politik i fråga om dödsstraff efter detta faktum. Parlamentet understryker behovet att tolka EU:s riktlinjer om dödsstraff respektive tortyr på ett övergripande sätt. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påminner om sin fasta övertygelse att dödsstraffet, som är en kränkning av rätten till personlig integritet och mänsklig värdighet, är oförenligt med den internationella rättens förbud mot grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning, och uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att formellt erkänna denna oförenlighet och anpassa EU:s politik i fråga om dödsstraff efter detta faktum. Parlamentet understryker behovet att tolka EU:s riktlinjer om dödsstraff respektive tortyr på ett övergripande sätt.

EU:s åtgärder mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning

| 87. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att – mot bakgrund av det fortsatta inflödet av rapporter om utbredd användning av tortyr och övergrepp av olika slag runtom i världen – intensifiera EU:s ansträngningar i kampen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet ger på nytt uttryck för sin oro över att EU:s åtgärder på detta område i stort förblir otillräckliga och att de inte motsvarar åtagandena enligt EU:s riktlinjer om tortyr. Parlamentet efterlyser i synnerhet ett starkare stöd från EU för inrättande och stärkande av nationella och regionala tortyrförebyggande mekanismer. Parlamentet noterar kommissionens förslag till förordning av den 14 januari 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (COM(2014)0001), som en reaktion på parlamentets resolution av den 17 juni 2010. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att – mot bakgrund av det fortsatta inflödet av rapporter om utbredd användning av tortyr och övergrepp av olika slag runtom i världen – intensifiera EU:s ansträngningar i kampen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet ger på nytt uttryck för sin oro över att EU:s åtgärder på detta område i stort förblir otillräckliga och att de inte motsvarar åtagandena enligt EU:s riktlinjer om tortyr. Parlamentet efterlyser i synnerhet ett starkare stöd från EU för inrättande och stärkande av nationella och regionala tortyrförebyggande mekanismer. Parlamentet noterar kommissionens förslag till förordning av den 14 januari 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (COM(2014)0001), som en reaktion på parlamentets resolution av den 17 juni 2010.

| 88. | Europaparlamentet påminner om att – enligt artiklarna 7 och 8 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen – tortyr som begåtts systematiskt eller i stor skala kan utgöra en krigsförbrytelse eller ett brott mot mänskligheten. Parlamentet betonar att principen om skyldigheten att skydda ger det internationella samfundet ett särskilt ansvar som det måste axla. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet påminner om att – enligt artiklarna 7 och 8 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen – tortyr som begåtts systematiskt eller i stor skala kan utgöra en krigsförbrytelse eller ett brott mot mänskligheten. Parlamentet betonar att principen om skyldigheten att skydda ger det internationella samfundet ett särskilt ansvar som det måste axla.

| 89. | Europaparlamentet uppmuntrar utrikestjänsten att ägna stor uppmärksamhet åt uppgifterna i slutsatserna om länder från FN:s kommitté mot tortyr, den underkommitté som inrättats i enlighet med det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr, och Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr, och att systematiskt ta upp dessa problem såväl i de politiska dialogerna med de berörda länderna som i offentliga uttalanden. Utrikestjänsten, i synnerhet EU:s delegationer, och medlemsstaterna, särskilt deras ambassader på plats, uppmanas också att verka för att öka genomförandegraden för EU:s riktlinjer rörande tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att stärka kontrollen av handeln med varor som kan användas till tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling liksom kontrollen av handel med varor och teknik med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmuntrar utrikestjänsten att ägna stor uppmärksamhet åt uppgifterna i slutsatserna om länder från FN:s kommitté mot tortyr, den underkommitté som inrättats i enlighet med det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr, och Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr, och att systematiskt ta upp dessa problem såväl i de politiska dialogerna med de berörda länderna som i offentliga uttalanden. Utrikestjänsten, i synnerhet EU:s delegationer, och medlemsstaterna, särskilt deras ambassader på plats, uppmanas också att verka för att öka genomförandegraden för EU:s riktlinjer rörande tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att stärka kontrollen av handeln med varor som kan användas till tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling liksom kontrollen av handel med varor och teknik med dubbla användningsområden.

| 90. | Europaparlamentet understryker att personer som ingår i sårbara grupper, såsom etniska, språkliga och religiösa minoriteter, oftare utsätts för tortyr och övergrepp då de fängslas och att de därför måste få särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet understryker att personer som ingår i sårbara grupper, såsom etniska, språkliga och religiösa minoriteter, oftare utsätts för tortyr och övergrepp då de fängslas och att de därför måste få särskild uppmärksamhet.

| 91. | Europaparlamentet beklagar europeiska företags export av varor och vapen som kan användas till tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, även i samband med insatser mot demonstrationer. Parlamentet stöder i detta avseende översynen av förordning (EG) nr 1236/2005. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet beklagar europeiska företags export av varor och vapen som kan användas till tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, även i samband med insatser mot demonstrationer. Parlamentet stöder i detta avseende översynen av förordning (EG) nr 1236/2005.

| 92. | Europaparlamentet upprepar vikten av effektiva exportkontrollmekanismer för vissa droger som kan användas för avrättningar och utrustning som kan användas för tortyr. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de återstående kryphålen i förordningen genom att införa en generalklausul om slutanvändning som förbjuder export av alla droger som kan användas för tortyr eller avrättningar. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet upprepar vikten av effektiva exportkontrollmekanismer för vissa droger som kan användas för avrättningar och utrustning som kan användas för tortyr. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de återstående kryphålen i förordningen genom att införa en generalklausul om slutanvändning som förbjuder export av alla droger som kan användas för tortyr eller avrättningar.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen unionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att alla tredjeländer ratificerar den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden av den 20 december 2006. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen unionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att alla tredjeländer ratificerar den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden av den 20 december 2006.

Mänskliga rättigheter i EU:s handelsavtal och andra internationella avtal

| 94. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att se till att de handelsavtal som EU ingår med tredjeländer främjar deras ekonomiska och sociala utveckling samt garanterar en god förvaltning av deras naturresurser, särskilt deras land- och vattenresurser. Parlamentet begär på nytt att bindande och icke förhandlingsbara människorättsklausuler vars efterlevnad kan genomdrivas systematiskt inkluderas i internationella avtal, däribland handels- och investeringsavtal, som EU har ingått eller kommer att ingå med tredjeländer, och efterlyser förbättrade samråd med parlamentet på ett tidigt stadium av förhandlingsprocessen för handels- och investeringsavtal för en verklig övervakning av människorättsklausulernas tillämpning samt uppföljande rapportering till parlamentet om avtalens människorättsaspekter. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att se till att de handelsavtal som EU ingår med tredjeländer främjar deras ekonomiska och sociala utveckling samt garanterar en god förvaltning av deras naturresurser, särskilt deras land- och vattenresurser. Parlamentet begär på nytt att bindande och icke förhandlingsbara människorättsklausuler vars efterlevnad kan genomdrivas systematiskt inkluderas i internationella avtal, däribland handels- och investeringsavtal, som EU har ingått eller kommer att ingå med tredjeländer, och efterlyser förbättrade samråd med parlamentet på ett tidigt stadium av förhandlingsprocessen för handels- och investeringsavtal för en verklig övervakning av människorättsklausulernas tillämpning samt uppföljande rapportering till parlamentet om avtalens människorättsaspekter.

| 95. | Europaparlamentet påminner om att handelspolitiken bidrar till förverkligandet av Europeiska unionens globala mål och att unionens handelspolitik enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska föras ”inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. Parlamentet framhåller vidare och att unionen enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska ”bidra till fred, säkerhet, hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet påminner om att handelspolitiken bidrar till förverkligandet av Europeiska unionens globala mål och att unionens handelspolitik enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska föras ”inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. Parlamentet framhåller vidare och att unionen enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska ”bidra till fred, säkerhet, hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av sin nya handelsstrategi beakta handelns och internationella avtals viktiga roll för att främja mänskliga rättigheter på den internationella arenan. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av sin nya handelsstrategi beakta handelns och internationella avtals viktiga roll för att främja mänskliga rättigheter på den internationella arenan.

| 97. | Europaparlamentet betonar vikten av att samarbetet och dialogen fortsätter på multilateral nivå mellan Europeiska unionen och i synnerhet WTO och FN på människorättsområdet för att säkerställa en multilateral handelsram som främjar respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet betonar vikten av att samarbetet och dialogen fortsätter på multilateral nivå mellan Europeiska unionen och i synnerhet WTO och FN på människorättsområdet för att säkerställa en multilateral handelsram som främjar respekten för de mänskliga rättigheterna.

| 98. | Europaparlamentet påminner om att det allmänna preferenssystemet utformades för att se till att mottagarländerna respekterar principerna i internationella människorättskonventioner och grundläggande arbetsrättsnormer, och det innehåller ett särskilt system för ytterligare tullförmåner för att främja ratificering och faktisk tillämpning av grundläggande internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetsrätt, miljöskydd och goda styrelseformer. Parlamentet framhåller på nytt att om villkoren inte respekteras kan det innebära att handelsordningen upphör. Vidare påminner parlamentet om vikten av regelbunden uppföljning och utvärdering av genomförandet av internationella konventioner när det gäller GSP plus-länder. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet påminner om att det allmänna preferenssystemet utformades för att se till att mottagarländerna respekterar principerna i internationella människorättskonventioner och grundläggande arbetsrättsnormer, och det innehåller ett särskilt system för ytterligare tullförmåner för att främja ratificering och faktisk tillämpning av grundläggande internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetsrätt, miljöskydd och goda styrelseformer. Parlamentet framhåller på nytt att om villkoren inte respekteras kan det innebära att handelsordningen upphör. Vidare påminner parlamentet om vikten av regelbunden uppföljning och utvärdering av genomförandet av internationella konventioner när det gäller GSP plus-länder.

| 99. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet den 1 januari 2014 av det reviderade GSP-systemet. Parlamentet påminner om att GSP plus har bibehållits i det allmänna preferenssystemet och innebär att länder som vill omfattas av GSP plus måste åta sig att samarbeta fullt ut med internationella organisationer när det gäller respekten för internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet den 1 januari 2014 av det reviderade GSP-systemet. Parlamentet påminner om att GSP plus har bibehållits i det allmänna preferenssystemet och innebär att länder som vill omfattas av GSP plus måste åta sig att samarbeta fullt ut med internationella organisationer när det gäller respekten för internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter.

Företag och mänskliga rättigheter

| 100. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande saknas en holistisk syn på hur företag följer människorättsnormer i världen, och detta gör att vissa stater och företag kan kringgå reglerna. Därför måste man anta bestämmelser om företagens sociala ansvar. Parlamentet ger sitt starka stöd till genomförandet av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. I synnerhet uppmanar parlamentet kommissionen att vidta effektiva åtgärder för att genomföra FN:s ram ”Skydda, respektera och åtgärda”, som föreslagits av John Ruggie, FN:s generalsekreterares särskilda representant för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner om betydelsen av att främja företagens sociala ansvar, även i företagens verksamhet utanför EU, och garantera respekten för detta ansvar i hela försörjningskedjan, särskilt vid olaglig virkeshandel, handel med vilda arter och handel med malmer från konfliktdrabbade områden. Parlamentet är övertygat om att de europeiska företagen och deras dotterbolag och underleverantörer bör spela en nyckelroll för att främja och sprida internationella normer för företag och mänskliga rättigheter över hela världen. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet beklagar att det fortfarande saknas en holistisk syn på hur företag följer människorättsnormer i världen, och detta gör att vissa stater och företag kan kringgå reglerna. Därför måste man anta bestämmelser om företagens sociala ansvar. Parlamentet ger sitt starka stöd till genomförandet av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. I synnerhet uppmanar parlamentet kommissionen att vidta effektiva åtgärder för att genomföra FN:s ram ”Skydda, respektera och åtgärda”, som föreslagits av John Ruggie, FN:s generalsekreterares särskilda representant för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner om betydelsen av att främja företagens sociala ansvar, även i företagens verksamhet utanför EU, och garantera respekten för detta ansvar i hela försörjningskedjan, särskilt vid olaglig virkeshandel, handel med vilda arter och handel med malmer från konfliktdrabbade områden. Parlamentet är övertygat om att de europeiska företagen och deras dotterbolag och underleverantörer bör spela en nyckelroll för att främja och sprida internationella normer för företag och mänskliga rättigheter över hela världen.

| 101. | Europaparlamentet begär att kommissionen och utrikestjänsten uppmuntrar EU:s delegationer runtom i världen att inleda dialoger med EU-företag för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna samt att se till att ”företag och mänskliga rättigheter” inkluderas bland de ämnen som står i fokus i meddelandena om ansökningsomgångar för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de företag som omfattas av deras nationella rätt inte åsidosätter de mänskliga rättigheterna eller sociala eller hälso- eller miljörelaterade normer som gäller då de startar eller bedriver verksamhet i ett tredjeland. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet begär att kommissionen och utrikestjänsten uppmuntrar EU:s delegationer runtom i världen att inleda dialoger med EU-företag för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna samt att se till att ”företag och mänskliga rättigheter” inkluderas bland de ämnen som står i fokus i meddelandena om ansökningsomgångar för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de företag som omfattas av deras nationella rätt inte åsidosätter de mänskliga rättigheterna eller sociala eller hälso- eller miljörelaterade normer som gäller då de startar eller bedriver verksamhet i ett tredjeland.

| 102. | Europaparlamentet lyfter fram EU:s strategi för företagens sociala ansvar för 2011–2014, där medlemsstaterna uppmanades att utarbeta nationella handlingsplaner för genomförande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att regelbundet rapportera om EU-medlemsstaternas genomförande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, inklusive deras nationella handlingsplaner. Parlamentet beklagar kommissionens bristande framsteg när det gäller att tillgodose parlamentets begäran om att föreslå lagstiftning som ålägger EU-företag att se till att deras transaktioner inte stöder vare sig parter som deltar i konflikter eller parter som gör sig skyldiga till allvarliga människorättskränkningar. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet lyfter fram EU:s strategi för företagens sociala ansvar för 2011–2014, där medlemsstaterna uppmanades att utarbeta nationella handlingsplaner för genomförande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att regelbundet rapportera om EU-medlemsstaternas genomförande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, inklusive deras nationella handlingsplaner. Parlamentet beklagar kommissionens bristande framsteg när det gäller att tillgodose parlamentets begäran om att föreslå lagstiftning som ålägger EU-företag att se till att deras transaktioner inte stöder vare sig parter som deltar i konflikter eller parter som gör sig skyldiga till allvarliga människorättskränkningar.

| 103. | Europaparlamentet upprepar att europeiska företag bör iaktta försiktighet så att verksamheten, oavsett var den bedrivs, respekterar de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar vikten av meningsfull rapportering om de människorättsrelaterade, sociala och miljömässiga konsekvenserna av projekt som stöds av europeiska finansiella institutioner. Parlamentet understryker vikten av att dessa institutioner ser till att deras verksamhet är förenlig med artikel 21 i EU-fördraget, som bland annat omfattar en skyldighet att respektera de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet upprepar att europeiska företag bör iaktta försiktighet så att verksamheten, oavsett var den bedrivs, respekterar de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar vikten av meningsfull rapportering om de människorättsrelaterade, sociala och miljömässiga konsekvenserna av projekt som stöds av europeiska finansiella institutioner. Parlamentet understryker vikten av att dessa institutioner ser till att deras verksamhet är förenlig med artikel 21 i EU-fördraget, som bland annat omfattar en skyldighet att respektera de mänskliga rättigheterna.

| 104. | Europaparlamentet noterar att företagen inte bör se detta som en svårighet, utan som en möjlighet att skapa nya affärsmöjligheter i de regioner som är i störst behov av hållbara och ansvarsfulla investeringar, och som ett sätt att bidra till respekten för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet noterar att företagen inte bör se detta som en svårighet, utan som en möjlighet att skapa nya affärsmöjligheter i de regioner som är i störst behov av hållbara och ansvarsfulla investeringar, och som ett sätt att bidra till respekten för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländer.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att företag som ägs av medborgare eller delstater i tredjeländer men som har etablerats i medlemsstater inte stöder parter som aktivt deltar i konflikter eller gör sig skyldiga till grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inklusive moderna former av slaveri, såsom handel med människor och motbjudande anställnings- och arbetsvillkor för dessa. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att företag som ägs av medborgare eller delstater i tredjeländer men som har etablerats i medlemsstater inte stöder parter som aktivt deltar i konflikter eller gör sig skyldiga till grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inklusive moderna former av slaveri, såsom handel med människor och motbjudande anställnings- och arbetsvillkor för dessa.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att ta kraftfulla initiativ för att förbättra tillgången till rättslig prövning för personer som fallit offer för människorättskränkningar med anknytning till företags verksamhet utanför EU. Parlamentet betonar även att man måste införa effektiva motåtgärder för att straffa företag som gör sig skyldiga till människorättskränkningar och ge dem som blivit utsatta för kränkningar möjlighet till rättslig prövning. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att ta kraftfulla initiativ för att förbättra tillgången till rättslig prövning för personer som fallit offer för människorättskränkningar med anknytning till företags verksamhet utanför EU. Parlamentet betonar även att man måste införa effektiva motåtgärder för att straffa företag som gör sig skyldiga till människorättskränkningar och ge dem som blivit utsatta för kränkningar möjlighet till rättslig prövning.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar EU att delta i den spirande debatten om ett juridiskt bindande internationellt instrument avseende företag och mänskliga rättigheter inom ramen för FN-systemet. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar EU att delta i den spirande debatten om ett juridiskt bindande internationellt instrument avseende företag och mänskliga rättigheter inom ramen för FN-systemet.

| 108. | Europaparlamentet påminner om de fyra centrala och universella arbetsnormer som är förankrade i Internationella arbetsorganisationens konventioner, dvs. föreningsfriheten och rätten till kollektiva förhandlingar, avskaffandet av alla former av tvångsarbete, utnyttjande och slaveri, avskaffandet av barnarbete och avskaffandet av diskriminering vid anställning. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet påminner om de fyra centrala och universella arbetsnormer som är förankrade i Internationella arbetsorganisationens konventioner, dvs. föreningsfriheten och rätten till kollektiva förhandlingar, avskaffandet av alla former av tvångsarbete, utnyttjande och slaveri, avskaffandet av barnarbete och avskaffandet av diskriminering vid anställning.

| 109. | Europaparlamentet påminner särskilt om den tvingande nödvändigheten att respektera föreningsfriheten och bekämpa alla former av förtryck på detta område, inbegripet mord på fackföreningsanslutna. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet påminner särskilt om den tvingande nödvändigheten att respektera föreningsfriheten och bekämpa alla former av förtryck på detta område, inbegripet mord på fackföreningsanslutna.

| 110. | Europaparlamentet noterar med stor oro uppgifterna från Internationella arbetsorganisationen om att omkring 21 miljoner män, kvinnor och barn runtom i världen lever under någon form av slaveri. Parlamentet understryker att de mänskliga rättigheterna måste ses ur ett helhetsperspektiv, och betraktas som odelbara, vilket kan ske genom att man betonar och gör kraftfulla och bindande åtaganden för såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala, kulturella och miljömässiga rättigheter, eftersom ingen utveckling kan komma till stånd utan dessa rättigheter. Fattigdomens underliggande orsaker måste bekämpas. Parlamentet betonar skyldigheten att respektera internationella arbetsnormer, i linje med uppfyllandet av Internationella arbetsorganisationens agenda för anständigt arbete och ett universellt socialt grundskydd. Sociala frågor bör inta en mer central plats i EU:s yttre förbindelser. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att EU inte har något standardformat för en ”social klausul” som ska ingå i alla externa handelsavtal, och riktar därför en kraftfull uppmaning till EU att i alla sina externa handelsavtal införa ett kapitel om utveckling och en social klausul som speglar de viktigaste av Internationella arbetsorganisationens arbetsnormer. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet noterar med stor oro uppgifterna från Internationella arbetsorganisationen om att omkring 21 miljoner män, kvinnor och barn runtom i världen lever under någon form av slaveri. Parlamentet understryker att de mänskliga rättigheterna måste ses ur ett helhetsperspektiv, och betraktas som odelbara, vilket kan ske genom att man betonar och gör kraftfulla och bindande åtaganden för såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala, kulturella och miljömässiga rättigheter, eftersom ingen utveckling kan komma till stånd utan dessa rättigheter. Fattigdomens underliggande orsaker måste bekämpas. Parlamentet betonar skyldigheten att respektera internationella arbetsnormer, i linje med uppfyllandet av Internationella arbetsorganisationens agenda för anständigt arbete och ett universellt socialt grundskydd. Sociala frågor bör inta en mer central plats i EU:s yttre förbindelser. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att EU inte har något standardformat för en ”social klausul” som ska ingå i alla externa handelsavtal, och riktar därför en kraftfull uppmaning till EU att i alla sina externa handelsavtal införa ett kapitel om utveckling och en social klausul som speglar de viktigaste av Internationella arbetsorganisationens arbetsnormer.

| 111. | Europaparlamentet noterar att den försämrade säkerhetssituationen runtom i världen och den förvärrade finanskrisen alltsedan kraschen 2008 har orsakat en ökning av barnarbetet i världens fattigaste länder, vilket kan få rättsliga och ryktesmässiga konsekvenser för företag som skaffar sina varor i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ytterligare främja det internationella programmet för att avskaffa barnarbete, särskilt i utvecklingsländerna, där ett beklagligt stort antal barn sätts i arbete för att bidra till familjens inkomst. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet noterar att den försämrade säkerhetssituationen runtom i världen och den förvärrade finanskrisen alltsedan kraschen 2008 har orsakat en ökning av barnarbetet i världens fattigaste länder, vilket kan få rättsliga och ryktesmässiga konsekvenser för företag som skaffar sina varor i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ytterligare främja det internationella programmet för att avskaffa barnarbete, särskilt i utvecklingsländerna, där ett beklagligt stort antal barn sätts i arbete för att bidra till familjens inkomst.

EU-åtgärder för att garantera yttrandefrihet online och offline samt begränsa övervakningsteknikers inverkan på de mänskliga rättigheterna

| 112. | Europaparlamentet erkänner att den snabba utvecklingen av informations- och kommunikationstekniker har förändrat omständigheterna för utövande av yttrandefriheten och för tillgången till information runtom i världen, och att denna utveckling medfört både mycket stora fördelar och samtidigt allvarliga problem. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att rådet i maj 2014 antog EU:s specifika riktlinjer om yttrandefrihet online och offline. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet erkänner att den snabba utvecklingen av informations- och kommunikationstekniker har förändrat omständigheterna för utövande av yttrandefriheten och för tillgången till information runtom i världen, och att denna utveckling medfört både mycket stora fördelar och samtidigt allvarliga problem. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att rådet i maj 2014 antog EU:s specifika riktlinjer om yttrandefrihet online och offline.

| 113. | Europaparlamentet upprepar att yttrandefriheten liksom mediers frihet, oberoende och pluralism är grundläggande delar av en hållbar demokrati som maximalt ökar det civila samhällets deltagande och ger medborgarna ökat inflytande, och därmed är nödvändiga för att garantera öppenhet och ansvarighet i det offentliga livet. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet upprepar att yttrandefriheten liksom mediers frihet, oberoende och pluralism är grundläggande delar av en hållbar demokrati som maximalt ökar det civila samhällets deltagande och ger medborgarna ökat inflytande, och därmed är nödvändiga för att garantera öppenhet och ansvarighet i det offentliga livet.

| 114. | Europaparlamentet kräver ökat stöd när det gäller att främja friheten för medier, skydda oberoende journalister och bloggare, minska den digitala klyftan och underlätta oinskränkt tillgång till information och kommunikation och ocensurerad tillgång till internet (digital frihet). |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet kräver ökat stöd när det gäller att främja friheten för medier, skydda oberoende journalister och bloggare, minska den digitala klyftan och underlätta oinskränkt tillgång till information och kommunikation och ocensurerad tillgång till internet (digital frihet).

| 115. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förbättra sin övervakning av, och tydligt och omedelbart fördöma, alla begränsningar av yttrandefriheten, inklusive ett aggressivt bruk av lagar om brottsligt förtal och andra restriktiva lagar, restriktiva kriterier eller betungande förfaranden när det gäller att bli registrerad som journalist eller som utövare av något annat medierelaterat yrke, eller när det gäller registrering av grundandet av ett medieföretag. EU bör även vidta långtgående åtgärder för att stödja bättre tillgång till information som är i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förbättra sin övervakning av, och tydligt och omedelbart fördöma, alla begränsningar av yttrandefriheten, inklusive ett aggressivt bruk av lagar om brottsligt förtal och andra restriktiva lagar, restriktiva kriterier eller betungande förfaranden när det gäller att bli registrerad som journalist eller som utövare av något annat medierelaterat yrke, eller när det gäller registrering av grundandet av ett medieföretag. EU bör även vidta långtgående åtgärder för att stödja bättre tillgång till information som är i allmänhetens intresse.

| 116. | Europaparlamentet fördömer alla restriktioner som läggs på digitala kommunikationer, inklusive nedstängning av webbplatser och blockering av personliga användarkonton, när detta riktar sig mot det civila samhället, medborgarrättsaktivister och fria medier. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet fördömer alla restriktioner som läggs på digitala kommunikationer, inklusive nedstängning av webbplatser och blockering av personliga användarkonton, när detta riktar sig mot det civila samhället, medborgarrättsaktivister och fria medier.

| 117. | Europaparlamentet är oroat över det ökande antalet och spridningen av övervaknings-, bevaknings-, censurerings- och filtreringstekniker. Dessa tekniker utgör ett allt större hot mot människorätts- och demokratiaktivister i länder med enväldiga regimer och ger även upphov till svåra frågor om rätten till integritet i demokratiska länder, även om de används av legitima ändamål, såsom terrorism- eller brottsbekämpning samt skydd av nationens säkerhet. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet är oroat över det ökande antalet och spridningen av övervaknings-, bevaknings-, censurerings- och filtreringstekniker. Dessa tekniker utgör ett allt större hot mot människorätts- och demokratiaktivister i länder med enväldiga regimer och ger även upphov till svåra frågor om rätten till integritet i demokratiska länder, även om de används av legitima ändamål, såsom terrorism- eller brottsbekämpning samt skydd av nationens säkerhet.

| 118. | Europaparlamentet inser att betydande tillverkare av hacknings- och övervakningstekniker befinner sig i Europa, och att dessa tekniker kan användas för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och för att attackera den europeiska digitala infrastrukturen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en översyn av det europeiska exportkontrollsystemet för att förhindra att farlig teknik faller i fel händer. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet inser att betydande tillverkare av hacknings- och övervakningstekniker befinner sig i Europa, och att dessa tekniker kan användas för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och för att attackera den europeiska digitala infrastrukturen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en översyn av det europeiska exportkontrollsystemet för att förhindra att farlig teknik faller i fel händer.

| 119. | Europaparlamentet lovordar kommissionen för den informations- och kommunikationstekniska sektorsvägledning om FN:s Implementing the UN Guiding Principles on Business and Human Rights som den offentliggjorde i juni 2013. Parlamentet är dock fortfarande oroat över handeln med varor och tjänster som syftar till att spärra tillgången till internet eller möjliggöra massövervakning och övervakning av internettrafiken och mobila kommunikationer, att filtrera sökresultat eller att möjliggöra intrång i privata konversationer. Parlamentet påminner om kommissionens meddelande av den 24 april 2014Översyn av systemet för exportkontroll: att trygga säkerhet och konkurrenskraft i en föränderlig värld (COM(2014)0244), där man bland annat erkänner de människorättsproblem som man stött på vid export av viss informations- och kommunikationsteknik. Kommissionen bör därför överväga hur denna situation kan förbättras, i syfte att eventuellt anta uppdaterade exportkontrollriktlinjer. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet lovordar kommissionen för den informations- och kommunikationstekniska sektorsvägledning om FN:s Implementing the UN Guiding Principles on Business and Human Rights som den offentliggjorde i juni 2013. Parlamentet är dock fortfarande oroat över handeln med varor och tjänster som syftar till att spärra tillgången till internet eller möjliggöra massövervakning och övervakning av internettrafiken och mobila kommunikationer, att filtrera sökresultat eller att möjliggöra intrång i privata konversationer. Parlamentet påminner om kommissionens meddelande av den 24 april 2014Översyn av systemet för exportkontroll: att trygga säkerhet och konkurrenskraft i en föränderlig värld (COM(2014)0244), där man bland annat erkänner de människorättsproblem som man stött på vid export av viss informations- och kommunikationsteknik. Kommissionen bör därför överväga hur denna situation kan förbättras, i syfte att eventuellt anta uppdaterade exportkontrollriktlinjer.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsatt stödja initiativ med anknytning till utveckling och spridning av digitala säkerhetstekniker i syfte att stärka positionen för människorättsförsvarare genom att erbjuda mekanismer för säker insamling, kryptering och lagring, vilka gör det möjligt att förhindra övervakning från förtryckande regimers sida. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsatt stödja initiativ med anknytning till utveckling och spridning av digitala säkerhetstekniker i syfte att stärka positionen för människorättsförsvarare genom att erbjuda mekanismer för säker insamling, kryptering och lagring, vilka gör det möjligt att förhindra övervakning från förtryckande regimers sida.

EU:s stöd för det civila samhället och för mötesfriheten och föreningsfriheten

| 121. | Europaparlamentet är djupt oroat över det alltmer begränsade utrymmet för legitim verksamhet från det civila samhällets sida i många länder runtom i världen. Ett fritt civilt samhälle är en av grundbultarna i skyddet och stödet för människorätts- och demokrativärderingar i alla samhällen. I detta sammanhang välkomnar parlamentet alla EU-program som syftar till att utbilda unga yrkesverksamma personer från tredjeländer och till att förenkla utbytesprogram för studenter från tredjeländer eftersom dessa gynnar ungdomars aktiva deltagande i främjandet av demokrati och på ett effektivt sätt bidrar till utvecklingen av ett civilt samhälle. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet är djupt oroat över det alltmer begränsade utrymmet för legitim verksamhet från det civila samhällets sida i många länder runtom i världen. Ett fritt civilt samhälle är en av grundbultarna i skyddet och stödet för människorätts- och demokrativärderingar i alla samhällen. I detta sammanhang välkomnar parlamentet alla EU-program som syftar till att utbilda unga yrkesverksamma personer från tredjeländer och till att förenkla utbytesprogram för studenter från tredjeländer eftersom dessa gynnar ungdomars aktiva deltagande i främjandet av demokrati och på ett effektivt sätt bidrar till utvecklingen av ett civilt samhälle.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka övervakningen av respekten för mötesfriheten och föreningsfriheten samt att tydligt och utan dröjsmål fördöma alla begränsningar av dessa friheter, inklusive förbud mot organisationer från det civila samhället, aggressiv tillämpning av lagar om ärekränkning och annan restriktiv lagstiftning, oskäliga krav på registrering och rapportering, alltför inskränkande regler om utländsk finansiering samt bestämmelser som förbjuder icke-statliga organisationer att delta i politisk verksamhet eller ha kontakt med utländska personer. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka övervakningen av respekten för mötesfriheten och föreningsfriheten samt att tydligt och utan dröjsmål fördöma alla begränsningar av dessa friheter, inklusive förbud mot organisationer från det civila samhället, aggressiv tillämpning av lagar om ärekränkning och annan restriktiv lagstiftning, oskäliga krav på registrering och rapportering, alltför inskränkande regler om utländsk finansiering samt bestämmelser som förbjuder icke-statliga organisationer att delta i politisk verksamhet eller ha kontakt med utländska personer.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta upp kränkningar av mötes- och föreningsfriheten på varje nivå av den politiska dialogen, inklusive på den högsta nivån, om andra former av dialog, såsom dialogen om mänskliga rättigheter, inte lett till några konkreta förbättringar på plats. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att använda sig av dessa dialoger för att ta upp enskilda fall som är föremål för oro, i synnerhet rörande alla de människor som sitter fängslade endast för att de under fredliga former utövat sina rättigheter till mötes- och föreningsfrihet. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta upp kränkningar av mötes- och föreningsfriheten på varje nivå av den politiska dialogen, inklusive på den högsta nivån, om andra former av dialog, såsom dialogen om mänskliga rättigheter, inte lett till några konkreta förbättringar på plats. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att använda sig av dessa dialoger för att ta upp enskilda fall som är föremål för oro, i synnerhet rörande alla de människor som sitter fängslade endast för att de under fredliga former utövat sina rättigheter till mötes- och föreningsfrihet.

| 124. | Europaparlamentet uppmuntrar representanter i EU:s delegationer och på medlemsstaternas ambassader att övervaka rättegångar med människorättsförsvarare och alla de personer som hålls häktade endast för att de under fredliga former utövat sin rätt till mötes- och föreningsfrihet, och vid behov offentligt fördöma bristen på respekt för rätten till rättvisa rättegångar. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet uppmuntrar representanter i EU:s delegationer och på medlemsstaternas ambassader att övervaka rättegångar med människorättsförsvarare och alla de personer som hålls häktade endast för att de under fredliga former utövat sin rätt till mötes- och föreningsfrihet, och vid behov offentligt fördöma bristen på respekt för rätten till rättvisa rättegångar.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra respekten för och främjandet av mötes- och föreningsfrihet till en central prioritering i EU:s framtida handlingsplan om mänskliga rättigheter och demokrati, och att lägga fram särskilda åtgärder i detta avseende, eftersom mötes- och föreningsfrihet är grundläggande inslag i en demokrati och ett öppet samhälle. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet uppmanar EU att göra respekten för och främjandet av mötes- och föreningsfrihet till en central prioritering i EU:s framtida handlingsplan om mänskliga rättigheter och demokrati, och att lägga fram särskilda åtgärder i detta avseende, eftersom mötes- och föreningsfrihet är grundläggande inslag i en demokrati och ett öppet samhälle.

| 126. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för att merparten av finansieringen inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter tilldelats i form av stöd till människorättsförsvarare och det civila samhällets verksamhet runtom i världen, och stöder utarbetandet av fonder för rättsligt försvar i syfte att hjälpa förföljda journalister och aktivister att få tillgång till en advokat och en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för att merparten av finansieringen inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter tilldelats i form av stöd till människorättsförsvarare och det civila samhällets verksamhet runtom i världen, och stöder utarbetandet av fonder för rättsligt försvar i syfte att hjälpa förföljda journalister och aktivister att få tillgång till en advokat och en rättvis rättegång.

| 127. | Europaparlamentet understryker vikten av nationella institutioner för mänskliga rättigheter på den nationella nivån för övervakning av respekten för de mänskliga rättigheterna och för att öka medvetenheten om dessa samt för att se till att offer för kränkningar får gottgörelse. Parlamentet uppmanar EU att utarbeta en politik till stöd för nationella institutioner för mänskliga rättigheter, i linje med Parisprinciperna, och att göra detta till en prioritering i det yttre biståndet, i synnerhet rörande det europeiska grannskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet understryker vikten av nationella institutioner för mänskliga rättigheter på den nationella nivån för övervakning av respekten för de mänskliga rättigheterna och för att öka medvetenheten om dessa samt för att se till att offer för kränkningar får gottgörelse. Parlamentet uppmanar EU att utarbeta en politik till stöd för nationella institutioner för mänskliga rättigheter, i linje med Parisprinciperna, och att göra detta till en prioritering i det yttre biståndet, i synnerhet rörande det europeiska grannskapsinstrumentet.

Tankefrihet, samvetsfrihet och religions- och trosfrihet

| 128. | Europaparlamentet fördömer allt våld och all diskriminering på grund av ideologi, religion eller övertygelse, i enlighet med artikel 10 i EUF-fördraget. Parlamentet är djupt oroat över de fortsatta rapporterna om våld mot och diskriminering av religiösa minoriteter runtom i världen, även i Mellanöstern. Rätten till tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet som har en anknytning till andra mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och innefattar rätten att tro eller inte tro, rätten att utöva eller inte utöva en religion eller tro och rätten att fritt välja, ändra och överge eller återvända till sin tro, i enlighet med artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet fördömer allt våld och all diskriminering på grund av ideologi, religion eller övertygelse, i enlighet med artikel 10 i EUF-fördraget. Parlamentet är djupt oroat över de fortsatta rapporterna om våld mot och diskriminering av religiösa minoriteter runtom i världen, även i Mellanöstern. Rätten till tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet som har en anknytning till andra mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och innefattar rätten att tro eller inte tro, rätten att utöva eller inte utöva en religion eller tro och rätten att fritt välja, ändra och överge eller återvända till sin tro, i enlighet med artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| 129. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att religiösa minoriteter respekteras över hela världen, i synnerhet i Mellanöstern, där kristna, inklusive katoliker, bekännare till den armeniska apostoliska kyrkan, kopter och yazidier samt muslimska minoriteter förföljs av IS och andra terroristgrupper. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att religiösa minoriteter respekteras över hela världen, i synnerhet i Mellanöstern, där kristna, inklusive katoliker, bekännare till den armeniska apostoliska kyrkan, kopter och yazidier samt muslimska minoriteter förföljs av IS och andra terroristgrupper.

| 130. | Europaparlamentet fördömer skarpt attackerna mot kristna i flera länder världen över och uttrycker solidaritet med offrens familjer. Parlamentet är djupt oroat över det växande antal incidenter i vilka kristna har utsatts för förtryck, diskriminering, intolerans och våldsamma attacker, särskilt i Afrika, Asien och Mellanöstern, och uppmanar berörda regeringar att ställa alla de ansvariga inför rätta. Parlamentet är djupt oroat över den aktuella situationen för kristna i Nordkorea, Somalia, Syrien, Irak, Afghanistan, Saudiarabien, Pakistan, Uzbekistan, Jemen, Nigeria och många andra länder där kristna lever i rädsla för att dödas, torteras, våldtas och rövas bort och för att se sina kyrkor skadas eller förstöras. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet fördömer skarpt attackerna mot kristna i flera länder världen över och uttrycker solidaritet med offrens familjer. Parlamentet är djupt oroat över det växande antal incidenter i vilka kristna har utsatts för förtryck, diskriminering, intolerans och våldsamma attacker, särskilt i Afrika, Asien och Mellanöstern, och uppmanar berörda regeringar att ställa alla de ansvariga inför rätta. Parlamentet är djupt oroat över den aktuella situationen för kristna i Nordkorea, Somalia, Syrien, Irak, Afghanistan, Saudiarabien, Pakistan, Uzbekistan, Jemen, Nigeria och många andra länder där kristna lever i rädsla för att dödas, torteras, våldtas och rövas bort och för att se sina kyrkor skadas eller förstöras.

| 131. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över situationen för personer som tillhör den rohingya-muslimska minoriteten i Burma/Myanmar, vilka nekas burmesiskt medborgarskap och systematiskt utsätts för människorättskränkningar och förföljelse. Parlamentet påminner om sin resolution av den 13 juni 2013 om situationen för rohingya-muslimerna (24). |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över situationen för personer som tillhör den rohingya-muslimska minoriteten i Burma/Myanmar, vilka nekas burmesiskt medborgarskap och systematiskt utsätts för människorättskränkningar och förföljelse. Parlamentet påminner om sin resolution av den 13 juni 2013 om situationen för rohingya-muslimerna (24).

| 132. | Europaparlamentet gläds åt att EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet antogs under 2013, och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av dessa riktlinjer, både i internationella och regionala forum och i bilaterala förbindelser med tredjeländer, och då särskilt uppmärksamma apostaternas utsatta situation. Parlamentet lovordar vice ordföranden/den höga representanten, som nyligen tillträdde, för att hon fastslog att religionsfrihet och trosfrihet är en människorättslig prioritering, och uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att föra en ständig dialog med icke-statliga organisationer, religiösa grupper och trosgrupper samt religiösa ledare. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet gläds åt att EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet antogs under 2013, och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av dessa riktlinjer, både i internationella och regionala forum och i bilaterala förbindelser med tredjeländer, och då särskilt uppmärksamma apostaternas utsatta situation. Parlamentet lovordar vice ordföranden/den höga representanten, som nyligen tillträdde, för att hon fastslog att religionsfrihet och trosfrihet är en människorättslig prioritering, och uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att föra en ständig dialog med icke-statliga organisationer, religiösa grupper och trosgrupper samt religiösa ledare.

| 133. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att främja rätten till religions- och trosfrihet inom internationella och regionala organ, däribland FN, OSSE, Europarådet och andra regionala mekanismer. Parlamentet uppmuntrar EU att fortsätta lägga fram sin årliga resolution om religions- och trosfrihet inför FN:s generalförsamling och stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att främja rätten till religions- och trosfrihet inom internationella och regionala organ, däribland FN, OSSE, Europarådet och andra regionala mekanismer. Parlamentet uppmuntrar EU att fortsätta lägga fram sin årliga resolution om religions- och trosfrihet inför FN:s generalförsamling och stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet.

Kvinnors och flickors rättigheter

| 134. | Europaparlamentet välkomnar EU:s stöd för FN:s resolutioner om könsrelaterade frågor – framför allt om utrotandet av våld mot kvinnor och flickor, diskriminering av kvinnor och yttrande- och åsiktsfrihetens roll för kvinnors egenmakt – samt för FN:s uttalanden om äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap och om kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet välkomnar EU:s stöd för FN:s resolutioner om könsrelaterade frågor – framför allt om utrotandet av våld mot kvinnor och flickor, diskriminering av kvinnor och yttrande- och åsiktsfrihetens roll för kvinnors egenmakt – samt för FN:s uttalanden om äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap och om kvinnlig könsstympning.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt delta i det 59:e sammanträdet för FN:s kvinnokommission och att fortsätta att bekämpa alla försök att undergräva FN:s handlingsplattform från Peking rörande bland annat tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård som grundläggande mänskliga rättigheter samt sexuella och reproduktiva rättigheter. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt delta i det 59:e sammanträdet för FN:s kvinnokommission och att fortsätta att bekämpa alla försök att undergräva FN:s handlingsplattform från Peking rörande bland annat tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård som grundläggande mänskliga rättigheter samt sexuella och reproduktiva rättigheter.

| 136. | Europarparlamentet finner det beklagansvärt att kvinnors och flickors kroppar, särskilt deras sexuella och reproduktiva hälsa och därmed sammanhängande rättigheter, fortfarande utgör ett ideologiskt slagfält, och uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna kvinnors och flickors oförytterliga rätt till fysisk integritet och självständigt beslutsfattande, bland annat rätten till tillgång till frivillig familjeplanering och säkra och lagliga aborter och rätten till skydd mot våld, inklusive könsstympning, barnäktenskap, äktenskap för minderåriga, tvångsäktenskap och våldtäkt inom äktenskapet. |
| --- | --- |

136.

Europarparlamentet finner det beklagansvärt att kvinnors och flickors kroppar, särskilt deras sexuella och reproduktiva hälsa och därmed sammanhängande rättigheter, fortfarande utgör ett ideologiskt slagfält, och uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna kvinnors och flickors oförytterliga rätt till fysisk integritet och självständigt beslutsfattande, bland annat rätten till tillgång till frivillig familjeplanering och säkra och lagliga aborter och rätten till skydd mot våld, inklusive könsstympning, barnäktenskap, äktenskap för minderåriga, tvångsäktenskap och våldtäkt inom äktenskapet.

| 137. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av alla former av övergrepp och våld mot kvinnor och flickor, särskilt användningen av sexuellt våld som ett vapen i krigföringen och våld i hemmet. Parlamentet uppmanar således Europarådets samtliga medlemsstater att underteckna och ratificera Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. EU som helhet uppmanas att vidta åtgärder för att ansluta sig till konventionen för att garantera följdriktighet i unionens interna och externa åtgärder mot våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av alla former av övergrepp och våld mot kvinnor och flickor, särskilt användningen av sexuellt våld som ett vapen i krigföringen och våld i hemmet. Parlamentet uppmanar således Europarådets samtliga medlemsstater att underteckna och ratificera Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. EU som helhet uppmanas att vidta åtgärder för att ansluta sig till konventionen för att garantera följdriktighet i unionens interna och externa åtgärder mot våld mot kvinnor och flickor.

| 138. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att regeringar blundar för omänskliga fall av sexuellt utnyttjande av kvinnor när en av tre kvinnor över hela världen kommer att utsättas för våld någon gång i livet. Parlamentet uppmanar enträget utrikestjänsten att fortsätta att utarbeta god praxis för bekämpning av våldtäkt och sexuellt våld mot kvinnor i tredjeländer för att ta itu med grundorsakerna till detta problem. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att regeringar blundar för omänskliga fall av sexuellt utnyttjande av kvinnor när en av tre kvinnor över hela världen kommer att utsättas för våld någon gång i livet. Parlamentet uppmanar enträget utrikestjänsten att fortsätta att utarbeta god praxis för bekämpning av våldtäkt och sexuellt våld mot kvinnor i tredjeländer för att ta itu med grundorsakerna till detta problem.

| 139. | Europaparlamentet understryker vikten av att myndigheterna åtar sig att ta fram informationskampanjer som riktar sig till män, särskilt i de yngre generationerna, för att förebygga och gradvis undanröja alla typer av könsrelaterat våld. Parlamentet poängterar att man måste säkerställa att vårdpersonal, poliser, åklagare och domare, både inom EU och i tredjeländer, har fullgod utbildning i att bistå och stödja våldsoffer. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet understryker vikten av att myndigheterna åtar sig att ta fram informationskampanjer som riktar sig till män, särskilt i de yngre generationerna, för att förebygga och gradvis undanröja alla typer av könsrelaterat våld. Parlamentet poängterar att man måste säkerställa att vårdpersonal, poliser, åklagare och domare, både inom EU och i tredjeländer, har fullgod utbildning i att bistå och stödja våldsoffer.

| 140. | Europaparlamentet betonar att könsrelaterat våld, inklusive skadliga seder och bruk, är en kränkning av de grundläggande rättigheterna och särskilt av människors värde, rätten till liv och rätten till personlig integritet. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet betonar att könsrelaterat våld, inklusive skadliga seder och bruk, är en kränkning av de grundläggande rättigheterna och särskilt av människors värde, rätten till liv och rätten till personlig integritet.

| 141. | Europaparlamentet påpekar att Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet är ett viktigt och bindande internationellt instrument. Om allt fler länder ansluter sig till denna konvention kommer det således att bidra avsevärt till framtagandet av en integrerad strategi för att skydda och stärka offren och främja internationellt samarbete på området. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet påpekar att Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet är ett viktigt och bindande internationellt instrument. Om allt fler länder ansluter sig till denna konvention kommer det således att bidra avsevärt till framtagandet av en integrerad strategi för att skydda och stärka offren och främja internationellt samarbete på området.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ta med frågan om könsrelaterade aborter i EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och rådet att ta fram metoder för uppgiftsinsamling om samt indikatorer för detta fenomen och uppmuntrar utrikestjänsten att införliva dessa frågor i utvecklingen och genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ta med frågan om könsrelaterade aborter i EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och rådet att ta fram metoder för uppgiftsinsamling om samt indikatorer för detta fenomen och uppmuntrar utrikestjänsten att införliva dessa frågor i utvecklingen och genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter.

| 143. | Europaparlamentet betonar vikten av informationskampanjer och medvetenhetshöjande insatser i samhällen där det förekommer kvinnlig könsstympning, sexuella övergrepp på unga flickor, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap, kvinnomord och andra könsrelaterade kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av att involvera människorättsaktivister som redan nu kämpar för att få ett slut på dessa företeelser i framtagandet och genomförandet av dessa kampanjer. Parlamentet påminner om att barnäktenskap, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap samt oförmågan att införa en lagstadgad lägsta giftermålsålder utgör inte bara en kränkning av barnets rättigheter, utan även ett verkligt hinder för kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet betonar vikten av informationskampanjer och medvetenhetshöjande insatser i samhällen där det förekommer kvinnlig könsstympning, sexuella övergrepp på unga flickor, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap, kvinnomord och andra könsrelaterade kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av att involvera människorättsaktivister som redan nu kämpar för att få ett slut på dessa företeelser i framtagandet och genomförandet av dessa kampanjer. Parlamentet påminner om att barnäktenskap, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap samt oförmågan att införa en lagstadgad lägsta giftermålsålder utgör inte bara en kränkning av barnets rättigheter, utan även ett verkligt hinder för kvinnors egenmakt.

| 144. | Europaparlamentet fördömer skarpt användningen av sexuellt våld mot kvinnor och flickor som krigstaktik, vilket omfattar brott som massvåldtäkter, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, könsrelaterad förföljelse, inklusive kvinnlig könsstympning, människohandel, sexturism, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap, hedersmord och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art. I detta sammanhang är parlamentet fortfarande särskilt oroat över situationen i området kring de afrikanska stora sjöarna och i Syrien till exempel. Parlamentet stöder det arbete som utförs av FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt, FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser samt FN:s särskilda representant för frågor om sexuellt våld i konflikter. Parlamentet välkomnar att Sacharovpriset 2014 tilldelades Denis Mukwege för hans enastående kamp för att skydda flickor och kvinnor som utsatts för sexuellt våld under väpnade konflikter. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet fördömer skarpt användningen av sexuellt våld mot kvinnor och flickor som krigstaktik, vilket omfattar brott som massvåldtäkter, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, könsrelaterad förföljelse, inklusive kvinnlig könsstympning, människohandel, sexturism, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap, hedersmord och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art. I detta sammanhang är parlamentet fortfarande särskilt oroat över situationen i området kring de afrikanska stora sjöarna och i Syrien till exempel. Parlamentet stöder det arbete som utförs av FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt, FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser samt FN:s särskilda representant för frågor om sexuellt våld i konflikter. Parlamentet välkomnar att Sacharovpriset 2014 tilldelades Denis Mukwege för hans enastående kamp för att skydda flickor och kvinnor som utsatts för sexuellt våld under väpnade konflikter.

| 145. | Europaparlamentet uppmärksammar att könsrelaterade brott och sexuella våldsbrott finns med i Romstadgan bland krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller handlingar som ingår som en del av folkmord eller tortyr. I detta sammanhang välkomnar parlamentet FN:s säkerhetsråds resolution nr 2106 om förebyggande av sexuellt våld i konflikter, som antogs den 24 juni 2013 och som på nytt bekräftar att ICC spelar en nyckelroll i kampen mot straffrihet för sexualbrott och könsrelaterade brott. EU uppmanas att stödja det fullständiga genomförandet av dessa principer. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet uppmärksammar att könsrelaterade brott och sexuella våldsbrott finns med i Romstadgan bland krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller handlingar som ingår som en del av folkmord eller tortyr. I detta sammanhang välkomnar parlamentet FN:s säkerhetsråds resolution nr 2106 om förebyggande av sexuellt våld i konflikter, som antogs den 24 juni 2013 och som på nytt bekräftar att ICC spelar en nyckelroll i kampen mot straffrihet för sexualbrott och könsrelaterade brott. EU uppmanas att stödja det fullständiga genomförandet av dessa principer.

| 146. | Europaparlamentet påminner om att EU åtagit sig att integrera mänskliga rättigheter och könsrelaterade aspekter i GSFP-uppdragen i enlighet med FN:s säkerhetsråds banbrytande resolutioner nr 1325 och nr 1820 om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang på nytt EU och dess medlemsstater att i arbetet med att skapa varaktig försoning stödja ett systematiskt deltagande från kvinnors sida som en absolut nödvändig del av fredsprocessen, och att erkänna vikten av att integrera jämställdhetsperspektivet i konfliktförebyggande åtgärder, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter samt demokratiska övergångsprocesser. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet påminner om att EU åtagit sig att integrera mänskliga rättigheter och könsrelaterade aspekter i GSFP-uppdragen i enlighet med FN:s säkerhetsråds banbrytande resolutioner nr 1325 och nr 1820 om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang på nytt EU och dess medlemsstater att i arbetet med att skapa varaktig försoning stödja ett systematiskt deltagande från kvinnors sida som en absolut nödvändig del av fredsprocessen, och att erkänna vikten av att integrera jämställdhetsperspektivet i konfliktförebyggande åtgärder, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter samt demokratiska övergångsprocesser.

| 147. | Europaparlamentet anser att underrepresentationen av kvinnor i den politiska beslutsprocessen är en fråga som rör grundläggande rättigheter och demokrati, dvs. värden som borde understryka regeringarnas förmåga att helhjärtat ägna sig åt processer som stärker och upprätthåller demokratin. Parlamentet välkomnar lagstadgade system för en jämn könsfördelning och könskvotering, och begär att det snarast stiftas nödvändig lagstiftning om detta. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet anser att underrepresentationen av kvinnor i den politiska beslutsprocessen är en fråga som rör grundläggande rättigheter och demokrati, dvs. värden som borde understryka regeringarnas förmåga att helhjärtat ägna sig åt processer som stärker och upprätthåller demokratin. Parlamentet välkomnar lagstadgade system för en jämn könsfördelning och könskvotering, och begär att det snarast stiftas nödvändig lagstiftning om detta.

| 148. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja kvinnors fullständiga deltagande i det politiska och ekonomiska beslutsfattandet, särskilt i fredsbyggande arbete, övergång till demokrati och konfliktlösning. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna, kommissionen och utrikestjänsten att fokusera på kvinnors ekonomiska och politiska frigörelse i utvecklingsländer och främja dessa kvinnors medverkan i företag och i genomförandet av regionala projekt och lokala utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja kvinnors fullständiga deltagande i det politiska och ekonomiska beslutsfattandet, särskilt i fredsbyggande arbete, övergång till demokrati och konfliktlösning. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna, kommissionen och utrikestjänsten att fokusera på kvinnors ekonomiska och politiska frigörelse i utvecklingsländer och främja dessa kvinnors medverkan i företag och i genomförandet av regionala projekt och lokala utvecklingsprojekt.

| 149. | Europaparlamentet betonar vikten av att se till att kvinnor i Europa och resten av världen har rätt att fritt göra sina egna val på samma villkor som män, utan några ideologiska, politiska eller religiösa tvång. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet betonar vikten av att se till att kvinnor i Europa och resten av världen har rätt att fritt göra sina egna val på samma villkor som män, utan några ideologiska, politiska eller religiösa tvång.

Mänskliga rättigheter och korruption

| 150. | Europaparlamentet påminner om att korruption utgör en människorättskränkning och att EU har gjort anspråk på att få behörighet vad gäller undertecknandet av FN:s konvention mot korruption. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet påminner om att korruption utgör en människorättskränkning och att EU har gjort anspråk på att få behörighet vad gäller undertecknandet av FN:s konvention mot korruption.

| 151. | Europaparlamentet beklagar att det hittills inte gjorts någon uppföljning av parlamentets begäran riktad till vice ordföranden/den höga representanten om att presentera en EU-handlingsplan mot korruption för att på ett effektivt sätt övervaka rekommendationerna i FN:s konvention mot korruption, inklusive en skyldighet för de stater som är parter i konventionen att offentliggöra och sprida information om korruption, inrätta kanaler för rapportering av kränkningar och skapa en verklig rättslig ram för både skydd av vittnen och insatser från det civila samhällets sida på detta område. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet beklagar att det hittills inte gjorts någon uppföljning av parlamentets begäran riktad till vice ordföranden/den höga representanten om att presentera en EU-handlingsplan mot korruption för att på ett effektivt sätt övervaka rekommendationerna i FN:s konvention mot korruption, inklusive en skyldighet för de stater som är parter i konventionen att offentliggöra och sprida information om korruption, inrätta kanaler för rapportering av kränkningar och skapa en verklig rättslig ram för både skydd av vittnen och insatser från det civila samhällets sida på detta område.

| 152. | Europaparlamentet uppmanar Europol att utveckla fler strategiska och operativa partnerskap med tredjeländer för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet uppmanar Europol att utveckla fler strategiska och operativa partnerskap med tredjeländer för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet på ett mer effektivt sätt.

| 153. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla innovativa finansiella mekanismer för att genomföra finanspolitiska reformer och stärka kampen mot korruption, olagliga finansiella flöden och skatteundandragande. I detta sammanhang efterlyser parlamentet en diskussion om eventuella offentlig-privata partnerskap, en kombination av bidrag och lån samt åtgärder för att hjälpa utvecklingsländer att bättre mobilisera sina inhemska resurser. Parlamentet noterar att det efterlyses en internationell skatt på finansiella transaktioner vilken skulle kunna fungera som en ytterligare finansieringskälla för utveckling, och påminner medlemsstaterna om att de redan har enats om att införa en skatt på finansiella transaktioner i sina respektive länder och förbundit sig att anslå en del av resurserna till finansieringen av globala kollektiva nyttigheter, inbegripet utveckling. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla innovativa finansiella mekanismer för att genomföra finanspolitiska reformer och stärka kampen mot korruption, olagliga finansiella flöden och skatteundandragande. I detta sammanhang efterlyser parlamentet en diskussion om eventuella offentlig-privata partnerskap, en kombination av bidrag och lån samt åtgärder för att hjälpa utvecklingsländer att bättre mobilisera sina inhemska resurser. Parlamentet noterar att det efterlyses en internationell skatt på finansiella transaktioner vilken skulle kunna fungera som en ytterligare finansieringskälla för utveckling, och påminner medlemsstaterna om att de redan har enats om att införa en skatt på finansiella transaktioner i sina respektive länder och förbundit sig att anslå en del av resurserna till finansieringen av globala kollektiva nyttigheter, inbegripet utveckling.

| 154. | Europaparlamentet noterar att tredjeländer med svaga styrelseformer och stora biståndsflöden även har en högre korruptionsnivå, vilket får till följd att utvecklingsbiståndets avsedda syfte inte uppnås och att utvecklingen av de mänskliga rättigheterna försvagas. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att stödja utvecklingsprogram i vilka humanitärt bistånd och öppenhet går hand i hand, för att utvecklingen av de mänskliga rättigheterna ska ta fart i tredjeländer. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet noterar att tredjeländer med svaga styrelseformer och stora biståndsflöden även har en högre korruptionsnivå, vilket får till följd att utvecklingsbiståndets avsedda syfte inte uppnås och att utvecklingen av de mänskliga rättigheterna försvagas. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att stödja utvecklingsprogram i vilka humanitärt bistånd och öppenhet går hand i hand, för att utvecklingen av de mänskliga rättigheterna ska ta fart i tredjeländer.

| 155. | Europaparlamentet uppmanar på nytt EU och dess medlemsstater att främja inrättandet av en särskild FN-rapportör om ekonomisk brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet uppmanar på nytt EU och dess medlemsstater att främja inrättandet av en särskild FN-rapportör om ekonomisk brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter.

Människohandel

| 156. | Europaparlamentet fördömer de olagliga verksamheter som utgörs av människohandel, människohandel i syfte att avlägsna organ och alla andra verksamheter i vilka människor utnyttjas och som inbegriper våldsutövande och kränkningar av rätten till kroppslig integritet. Parlamentet betonar att människohandeln, vars offer till största delen är kvinnor som utnyttjas sexuellt, måste bekämpas. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet fördömer de olagliga verksamheter som utgörs av människohandel, människohandel i syfte att avlägsna organ och alla andra verksamheter i vilka människor utnyttjas och som inbegriper våldsutövande och kränkningar av rätten till kroppslig integritet. Parlamentet betonar att människohandeln, vars offer till största delen är kvinnor som utnyttjas sexuellt, måste bekämpas.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar EU att prioritera kampen mot människohandel inom både den inre och den yttre politiken, med särskilt fokus på skydd av offer. Parlamentet efterlyser intensifierade EU-insatser och en regelbunden översyn av dessa. Parlamentet understryker behovet av ökat samarbete med tredjeländer för utbyte av god praxis och upplösning av internationella nätverk, som också använder internet för att hitta nya offer. Parlamentet betonar på nytt vikten av att alla EU-medlemsstater genomför direktiv 2011/36/EU och EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet uppmanar EU att prioritera kampen mot människohandel inom både den inre och den yttre politiken, med särskilt fokus på skydd av offer. Parlamentet efterlyser intensifierade EU-insatser och en regelbunden översyn av dessa. Parlamentet understryker behovet av ökat samarbete med tredjeländer för utbyte av god praxis och upplösning av internationella nätverk, som också använder internet för att hitta nya offer. Parlamentet betonar på nytt vikten av att alla EU-medlemsstater genomför direktiv 2011/36/EU och EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016.

Diskriminering baserad på kasttillhörighet

| 158. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningarna mot människor som utsätts för kasthierarkier och kastdiskriminering, bland annat förvägrad jämlikhet, förvägrad tillgång till rättsväsendet och sysselsättning, fortsatt segregering och fortsatta kastbaserade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter och utveckling. EU uppmanas att anta en politik som syftar till att eliminera all kastbaserad diskriminering, och att inkludera politiska mål avseende kastbaserad diskriminering i sin nya handlingsplan om mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningarna mot människor som utsätts för kasthierarkier och kastdiskriminering, bland annat förvägrad jämlikhet, förvägrad tillgång till rättsväsendet och sysselsättning, fortsatt segregering och fortsatta kastbaserade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter och utveckling. EU uppmanas att anta en politik som syftar till att eliminera all kastbaserad diskriminering, och att inkludera politiska mål avseende kastbaserad diskriminering i sin nya handlingsplan om mänskliga rättigheter och demokrati.

Rättigheter för hbti-personer

| 159. | Europaparlamentet beklagar att homosexualitet fortfarande är straffbart i 78 länder, varav tio föreskriver dödsstraff (Saudiarabien, Nigeria, Mauretanien, Sudan, Sierra Leone, Jemen, Afghanistan, Iran, Maldiverna och Brunei), och att transidentitet fortfarande är straffbart i 20 länder. Parlamentet fördömer skarpt den senaste tidens ökning av antalet diskriminerande lagar och anser att metoder och våld mot personer på grund av deras sexuella läggning och könsidentitet inte bör få passera ostraffat. Parlamentet efterlyser en noggrann övervakning av situationen i Nigeria, Uganda, Malawi, Indien och Ryssland, där nya lagar eller den senaste händelseutvecklingen allvarligt hotar friheten för sexuella minoriteter. Parlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för det fortsatta arbete som utförs av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter för att bekämpa dessa diskriminerande lagar och metoder, liksom FN:s arbete mer generellt i denna fråga. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet beklagar att homosexualitet fortfarande är straffbart i 78 länder, varav tio föreskriver dödsstraff (Saudiarabien, Nigeria, Mauretanien, Sudan, Sierra Leone, Jemen, Afghanistan, Iran, Maldiverna och Brunei), och att transidentitet fortfarande är straffbart i 20 länder. Parlamentet fördömer skarpt den senaste tidens ökning av antalet diskriminerande lagar och anser att metoder och våld mot personer på grund av deras sexuella läggning och könsidentitet inte bör få passera ostraffat. Parlamentet efterlyser en noggrann övervakning av situationen i Nigeria, Uganda, Malawi, Indien och Ryssland, där nya lagar eller den senaste händelseutvecklingen allvarligt hotar friheten för sexuella minoriteter. Parlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för det fortsatta arbete som utförs av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter för att bekämpa dessa diskriminerande lagar och metoder, liksom FN:s arbete mer generellt i denna fråga.

| 160. | Europaparlamentet stöder förslaget att utrikestjänsten bör prioritera åtgärder på detta område och lägga särskilt vikt vid situationer där dödsstraff tillämpas och/eller där hbti-personer utsätts för tortyr och misshandel, genom att fördöma sådana metoder i enlighet med EU:s riktlinjer om dödsstraff och EU:s riktlinjer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet stöder förslaget att utrikestjänsten bör prioritera åtgärder på detta område och lägga särskilt vikt vid situationer där dödsstraff tillämpas och/eller där hbti-personer utsätts för tortyr och misshandel, genom att fördöma sådana metoder i enlighet med EU:s riktlinjer om dödsstraff och EU:s riktlinjer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| 161. | Europaparlamentet gläds åt att EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) antogs under 2013. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att i politiska dialoger och människorättsdialoger med tredjeländer samt i multilaterala forum ta upp frågan om hbti-personers rättigheter. Det är mycket viktigt att kommissionen och utrikestjänsten fortsätter att ta upp frågan om hbti-personers rättigheter i politiska dialoger och människorättsdialoger och om att använda det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att stödja organisationer som försvarar hbti-personers rättigheter genom att inte bara stärka dem i kampen mot homo- och transfobiska lagar och diskriminering av hbti-personer, utan även öka allmänhetens medvetenhet om diskriminering av och våld mot personer med en annorlunda sexuell läggning och könsidentitet och se till att krishjälp finns att tillgå (i form av allt från psykosocial och medicinsk hjälp till medling och återanpassningsstöd) för dem som är i behov av sådant stöd. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet gläds åt att EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) antogs under 2013. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att i politiska dialoger och människorättsdialoger med tredjeländer samt i multilaterala forum ta upp frågan om hbti-personers rättigheter. Det är mycket viktigt att kommissionen och utrikestjänsten fortsätter att ta upp frågan om hbti-personers rättigheter i politiska dialoger och människorättsdialoger och om att använda det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att stödja organisationer som försvarar hbti-personers rättigheter genom att inte bara stärka dem i kampen mot homo- och transfobiska lagar och diskriminering av hbti-personer, utan även öka allmänhetens medvetenhet om diskriminering av och våld mot personer med en annorlunda sexuell läggning och könsidentitet och se till att krishjälp finns att tillgå (i form av allt från psykosocial och medicinsk hjälp till medling och återanpassningsstöd) för dem som är i behov av sådant stöd.

| 162. | Europaparlamentet noterar legaliseringen av samkönade äktenskap eller samkönade civila förbund i allt fler länder – 17 i nuläget – runtom i världen. EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmuntras att ytterligare bidra till en diskussion om erkännande av samkönade äktenskap eller samkönade civila förbund som en politisk och social fråga med stark koppling till mänskliga och medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

162.

Europaparlamentet noterar legaliseringen av samkönade äktenskap eller samkönade civila förbund i allt fler länder – 17 i nuläget – runtom i världen. EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmuntras att ytterligare bidra till en diskussion om erkännande av samkönade äktenskap eller samkönade civila förbund som en politisk och social fråga med stark koppling till mänskliga och medborgerliga rättigheter.

| 163. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Världshälsoorganisationen att ta bort könsidentitetsstörningar från listan över psykiska och beteendemässiga störningar. Kommissionens uppmanas att stärka sina ansträngningar för att transidentiteter inte längre ska sjukdomsförklaras. Parlamentet uppmuntrar staterna att säkerställa snabba, tillgängliga och öppna förfaranden för könserkännande med respekt för rätten till självbestämmande. |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Världshälsoorganisationen att ta bort könsidentitetsstörningar från listan över psykiska och beteendemässiga störningar. Kommissionens uppmanas att stärka sina ansträngningar för att transidentiteter inte längre ska sjukdomsförklaras. Parlamentet uppmuntrar staterna att säkerställa snabba, tillgängliga och öppna förfaranden för könserkännande med respekt för rätten till självbestämmande.

| 164. | Europaparlamentet välkomnar det växande politiska stödet för att förbjuda sterilisering som ett krav för rättsligt erkännande av könstillhörighet, enligt uppgift från FN:s särskilda rapportör om tortyr, och stöder uppfattningen att sådana krav bör behandlas och motverkas som en kränkning av rätten till kroppslig integritet samt den sexuella och reproduktiva hälsan och motsvarande rättigheter. |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet välkomnar det växande politiska stödet för att förbjuda sterilisering som ett krav för rättsligt erkännande av könstillhörighet, enligt uppgift från FN:s särskilda rapportör om tortyr, och stöder uppfattningen att sådana krav bör behandlas och motverkas som en kränkning av rätten till kroppslig integritet samt den sexuella och reproduktiva hälsan och motsvarande rättigheter.

| 165. | Europaparlamentet välkomnar Moldaviens upphävande i oktober 2013 av den lag som förbjöd propagerande för andra relationer än sådana som hör till äktenskap eller familj, och uppmanar de övriga länderna i regionen att följa Moldaviens exempel. |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet välkomnar Moldaviens upphävande i oktober 2013 av den lag som förbjöd propagerande för andra relationer än sådana som hör till äktenskap eller familj, och uppmanar de övriga länderna i regionen att följa Moldaviens exempel.

Rättigheter för personer som tillhör nationella minoriteter

| 166. | Europaparlamentet betonar att nationella minoriteter har särskilda behov, och därför bör fullständig och verklig jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och dem som tillhör majoriteten främjas på alla områden i det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet betonar att nationella minoriteter har särskilda behov, och därför bör fullständig och verklig jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och dem som tillhör majoriteten främjas på alla områden i det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet.

Rättigheter för personer med funktionsnedsättning

| 167. | Europaparlamentet välkomnar ratificeringen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet ger på nytt uttryck för vikten av ett effektivt genomförande från både medlemsstaternas och EU-institutionernas sida, och betonar framför allt vikten av att på ett trovärdigt sätt integrera principen om universell tillgång och alla rättigheter för personer med funktionsnedsättning i EU:s samtliga berörda politikområden, däribland området för utvecklingssamarbete, och understryker dessa frågors tvingande och övergripande karaktär. Parlamentet betonar vikten av att EU samarbetar med de relevanta internationella och regionala organisationerna och det civila samhället, i synnerhet organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning, för att se till att internationella utvecklingsprogram beaktar tillgänglighetsbehoven för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

167.

Europaparlamentet välkomnar ratificeringen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet ger på nytt uttryck för vikten av ett effektivt genomförande från både medlemsstaternas och EU-institutionernas sida, och betonar framför allt vikten av att på ett trovärdigt sätt integrera principen om universell tillgång och alla rättigheter för personer med funktionsnedsättning i EU:s samtliga berörda politikområden, däribland området för utvecklingssamarbete, och understryker dessa frågors tvingande och övergripande karaktär. Parlamentet betonar vikten av att EU samarbetar med de relevanta internationella och regionala organisationerna och det civila samhället, i synnerhet organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning, för att se till att internationella utvecklingsprogram beaktar tillgänglighetsbehoven för personer med funktionsnedsättning.

| 168. | Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att fortsätta stödja ratificeringen och genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i de länder som ännu inte har ratificerat eller genomfört den. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att fortsätta stödja ratificeringen och genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i de länder som ännu inte har ratificerat eller genomfört den.

| 169. | Europaparlamentet uppmuntrar utrikestjänsten att ägna stor uppmärksamhet åt de landsspecifika synpunkterna och rekommendationerna från kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och åt de olika lägesrapporterna, och att systematiskt ta upp de aktuella problemen såväl i de politiska dialogerna med de berörda länderna som i offentliga uttalanden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och föreslå vägledande principer inom EU för att främja och skydda åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i syfte att säkerställa en systematisk och konsekvent politik i detta avseende även i dialoger och förhandlingar med tredjeländer. |
| --- | --- |

169.

Europaparlamentet uppmuntrar utrikestjänsten att ägna stor uppmärksamhet åt de landsspecifika synpunkterna och rekommendationerna från kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och åt de olika lägesrapporterna, och att systematiskt ta upp de aktuella problemen såväl i de politiska dialogerna med de berörda länderna som i offentliga uttalanden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och föreslå vägledande principer inom EU för att främja och skydda åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i syfte att säkerställa en systematisk och konsekvent politik i detta avseende även i dialoger och förhandlingar med tredjeländer.

| 170. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att uppmuntra EU-delegationer runtom i världen att samarbeta med det civila samhället för att personer med funktionsnedsättning de facto ska kunna utöva de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

170.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att uppmuntra EU-delegationer runtom i världen att samarbeta med det civila samhället för att personer med funktionsnedsättning de facto ska kunna utöva de mänskliga rättigheterna.

Barns rättigheter

| 171. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att föreslå en ambitiös och omfattande strategi och handlingsplan för barns rättigheter för de kommande fem åren, i enlighet med parlamentets krav i ovannämnda resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

171.

Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att föreslå en ambitiös och omfattande strategi och handlingsplan för barns rättigheter för de kommande fem åren, i enlighet med parlamentets krav i ovannämnda resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 172. | Europaparlamentet välkomnar EU:s samarbete med Unicef och andra organisationer och icke-statliga organisationer som arbetar för barns rättigheter. Detta samarbete har resulterat i en verktygslåda för integrering av barns rättigheter i utvecklingssamarbetet och stöd till viktiga millennieutvecklingsmål och barnskyddsprogram för att genomföra barns rättigheter, särskilt i känsliga situationer. Parlamentet välkomnar särskilt manifestet för barns rättigheter och uppmanar fler ledamöter av Europaparlamentet, liksom nationella parlamentsledamöter, att göra reklam för manifestet och bli ”child rights champions”. Parlamentet ser positivt på att de prispengar som Nobels fredspris gav EU användes till att hjälpa barn i konflikter, och påminner om vikten av att alla barn som har varit vittnen till våldsamma händelser eller som är offer för krig får psykologiskt stöd. Vidare betonar parlamentet vikten av att garantera utbildning för barn som drabbats av konflikter. Parlamentet välkomnar även att EU deltog både i den tredje världskonferensen mot barnarbete, som hölls i Brasilien i oktober 2013, och i förhandlingarna om trepartsförklaringen om barnarbete. |
| --- | --- |

172.

Europaparlamentet välkomnar EU:s samarbete med Unicef och andra organisationer och icke-statliga organisationer som arbetar för barns rättigheter. Detta samarbete har resulterat i en verktygslåda för integrering av barns rättigheter i utvecklingssamarbetet och stöd till viktiga millennieutvecklingsmål och barnskyddsprogram för att genomföra barns rättigheter, särskilt i känsliga situationer. Parlamentet välkomnar särskilt manifestet för barns rättigheter och uppmanar fler ledamöter av Europaparlamentet, liksom nationella parlamentsledamöter, att göra reklam för manifestet och bli ”child rights champions”. Parlamentet ser positivt på att de prispengar som Nobels fredspris gav EU användes till att hjälpa barn i konflikter, och påminner om vikten av att alla barn som har varit vittnen till våldsamma händelser eller som är offer för krig får psykologiskt stöd. Vidare betonar parlamentet vikten av att garantera utbildning för barn som drabbats av konflikter. Parlamentet välkomnar även att EU deltog både i den tredje världskonferensen mot barnarbete, som hölls i Brasilien i oktober 2013, och i förhandlingarna om trepartsförklaringen om barnarbete.

| 173. | Europaparlamentet understryker att alla former av barnarbete under tvång och barnutnyttjande måste bekämpas. Parlamentet kräver ett bättre genomförande av befintlig nationell och internationell lagstiftning som ökar medvetenheten om övergrepp mot barn på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

173.

Europaparlamentet understryker att alla former av barnarbete under tvång och barnutnyttjande måste bekämpas. Parlamentet kräver ett bättre genomförande av befintlig nationell och internationell lagstiftning som ökar medvetenheten om övergrepp mot barn på arbetsmarknaden.

| 174. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att fortsätta att vidta åtgärder till förmån för barns rättigheter, med särskild inriktning på våld mot barn, inklusive tortyr, med tanke på att fall av tortyr och frihetsberövande av barn nyligen har rapporterats. Parlamentet efterlyser ett särskilt fokus på frågorna om tvångsarbete för barn, barnfattigdom och undernärda barn och, i detta avseende, på målen gällande universell grundskoleutbildning, minskad barnadödlighet, barnäktenskap och skadliga metoder, värvning av barn till väpnade grupper samt deras avväpning, rehabilitering och senare återanpassning. Även frågan om barn som anklagas för trolldom bör föras upp på dagordningen för människorättsdialoger med de berörda länderna. Det är viktigt att barns rättigheter prioriteras inom EU:s utrikespolitik, utvecklingssamarbete och humanitära bistånd för att säkerställa adekvat finansiering och förbättra skyddet för barn som befinner sig i nöd. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att årligen rapportera till parlamentet om de resultat som har uppnåtts med avseende på fokuseringen på barn i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet understryker att barn och ungdomar enbart bör delta i arbete som inte påverkar deras hälsa och personliga utveckling och som inte stör deras skolgång. Det är viktigt att barns rättigheter prioriteras inom EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

174.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att fortsätta att vidta åtgärder till förmån för barns rättigheter, med särskild inriktning på våld mot barn, inklusive tortyr, med tanke på att fall av tortyr och frihetsberövande av barn nyligen har rapporterats. Parlamentet efterlyser ett särskilt fokus på frågorna om tvångsarbete för barn, barnfattigdom och undernärda barn och, i detta avseende, på målen gällande universell grundskoleutbildning, minskad barnadödlighet, barnäktenskap och skadliga metoder, värvning av barn till väpnade grupper samt deras avväpning, rehabilitering och senare återanpassning. Även frågan om barn som anklagas för trolldom bör föras upp på dagordningen för människorättsdialoger med de berörda länderna. Det är viktigt att barns rättigheter prioriteras inom EU:s utrikespolitik, utvecklingssamarbete och humanitära bistånd för att säkerställa adekvat finansiering och förbättra skyddet för barn som befinner sig i nöd. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att årligen rapportera till parlamentet om de resultat som har uppnåtts med avseende på fokuseringen på barn i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet understryker att barn och ungdomar enbart bör delta i arbete som inte påverkar deras hälsa och personliga utveckling och som inte stör deras skolgång. Det är viktigt att barns rättigheter prioriteras inom EU:s utrikespolitik.

| 175. | Europaparlamentet noterar att man i FN:s konvention om barnets rättigheter efterlyser lagstiftningsmässiga, administrativa, sociala och utbildningsmässiga åtgärder mot barnarbete och erkänner behovet av en mångdimensionell metod. Parlamentet begär att lagar, för att de ska vara verkningsfulla, åtföljs av politiska åtgärder som ger alternativ i form av utbildning och yrkesutbildning, liksom sociala skyddsåtgärder till förmån för barn och familjer. |
| --- | --- |

175.

Europaparlamentet noterar att man i FN:s konvention om barnets rättigheter efterlyser lagstiftningsmässiga, administrativa, sociala och utbildningsmässiga åtgärder mot barnarbete och erkänner behovet av en mångdimensionell metod. Parlamentet begär att lagar, för att de ska vara verkningsfulla, åtföljs av politiska åtgärder som ger alternativ i form av utbildning och yrkesutbildning, liksom sociala skyddsåtgärder till förmån för barn och familjer.

| 176. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att främja en gynnsam miljö för att förhindra och utrota barnarbete, en social dialog och gemensamma åtgärder från den offentliga och den privata sektorns sida för att utrota barnarbete. Parlamentet betonar behovet att ge stöd till konfliktdrabbade länder och länder som nyligen drabbats av en konflikt och stärka dessa länders förmåga att bekämpa barnarbete. |
| --- | --- |

176.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att främja en gynnsam miljö för att förhindra och utrota barnarbete, en social dialog och gemensamma åtgärder från den offentliga och den privata sektorns sida för att utrota barnarbete. Parlamentet betonar behovet att ge stöd till konfliktdrabbade länder och länder som nyligen drabbats av en konflikt och stärka dessa länders förmåga att bekämpa barnarbete.

| 177. | Europaparlamentet betonar på nytt vikten av att öka insatserna för att genomföra den reviderade genomförandestrategin för EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt. Parlamentet efterlyser i detta avseende en effektivare användning av resurserna inom stabilitetsinstrumentet och finansieringsinstrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att bekämpa barnsoldater som företeelse. Parlamentet uppmuntrar EU att ytterligare fördjupa sitt samarbete med FN:s särskilda representant för barn och väpnade konflikter och stödja de tillhörande handlingsplanerna och övervaknings- och rapporteringsmekanismerna, och efterlyser en global ratificering av FN:s konvention om barnets rättigheter, framför allt det tredje fakultativa protokollet, som kommer att ge barn möjlighet att lämna in klagomål till FN:s kommitté för barnets rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att undersöka olika sätt för EU att unilateralt ansluta sig till FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

177.

Europaparlamentet betonar på nytt vikten av att öka insatserna för att genomföra den reviderade genomförandestrategin för EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt. Parlamentet efterlyser i detta avseende en effektivare användning av resurserna inom stabilitetsinstrumentet och finansieringsinstrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att bekämpa barnsoldater som företeelse. Parlamentet uppmuntrar EU att ytterligare fördjupa sitt samarbete med FN:s särskilda representant för barn och väpnade konflikter och stödja de tillhörande handlingsplanerna och övervaknings- och rapporteringsmekanismerna, och efterlyser en global ratificering av FN:s konvention om barnets rättigheter, framför allt det tredje fakultativa protokollet, som kommer att ge barn möjlighet att lämna in klagomål till FN:s kommitté för barnets rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att undersöka olika sätt för EU att unilateralt ansluta sig till FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 178. | Europaparlamentet påpekar att förekomsten av undernäring och felnäring bland barn i utvecklingsländer är mycket oroväckande. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den handlingsplan som nyligen antogs vid den andra internationella näringskonferensen och som innehåller ett allmänt mål om att minska antalet utvecklingshämmade barn under fem år i världen med 40 procent. |
| --- | --- |

178.

Europaparlamentet påpekar att förekomsten av undernäring och felnäring bland barn i utvecklingsländer är mycket oroväckande. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den handlingsplan som nyligen antogs vid den andra internationella näringskonferensen och som innehåller ett allmänt mål om att minska antalet utvecklingshämmade barn under fem år i världen med 40 procent.

| 179. | Europaparlamentet slår återigen fast att tillgång till utbildning är en grundläggande rättighet för alla barn, i enlighet med artikel 28 i FN:s konvention om barnets rättigheter. Parlamentet betonar vikten av att unionen och medlemsstaterna inom ramen för alla sina åtgärder förbättrar barns tillgång till hälso- och sjukvård och motsvarande tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

179.

Europaparlamentet slår återigen fast att tillgång till utbildning är en grundläggande rättighet för alla barn, i enlighet med artikel 28 i FN:s konvention om barnets rättigheter. Parlamentet betonar vikten av att unionen och medlemsstaterna inom ramen för alla sina åtgärder förbättrar barns tillgång till hälso- och sjukvård och motsvarande tjänster av hög kvalitet.

| 180. | Europaparlamentet beklagar att länder runtom i världen fortfarande är motvilliga att underteckna FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och FN:s konvention om barnets rättigheter, som innehåller utförlig vägledning för en utveckling av inkluderande samhällen till skydd för barn med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

180.

Europaparlamentet beklagar att länder runtom i världen fortfarande är motvilliga att underteckna FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och FN:s konvention om barnets rättigheter, som innehåller utförlig vägledning för en utveckling av inkluderande samhällen till skydd för barn med funktionsnedsättning.

| 181. | Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att föra en samstämmig politik för humanitärt bistånd och utveckling för att bekämpa undernäring bland barn. |
| --- | --- |

181.

Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att föra en samstämmig politik för humanitärt bistånd och utveckling för att bekämpa undernäring bland barn.

Ursprungsbefolkningars rättigheter

| 182. | Europaparlamentet är oroat över att ursprungsbefolkningar löper särskilt stor risk att bli diskriminerade och att de är särskilt sårbara för politiska, ekonomiska och miljö- och arbetsrelaterade förändringar och störningar. De flesta lever under fattigdomsgränsen och har mycket liten eller ingen tillgång till ombud, det politiska beslutsfattandet eller rättsväsendet. Parlamentet oroas särskilt över rapporterna om ett utbrett markrofferi, tvångsförflyttningar och människorättskränkningar till följd av väpnade konflikter. |
| --- | --- |

182.

Europaparlamentet är oroat över att ursprungsbefolkningar löper särskilt stor risk att bli diskriminerade och att de är särskilt sårbara för politiska, ekonomiska och miljö- och arbetsrelaterade förändringar och störningar. De flesta lever under fattigdomsgränsen och har mycket liten eller ingen tillgång till ombud, det politiska beslutsfattandet eller rättsväsendet. Parlamentet oroas särskilt över rapporterna om ett utbrett markrofferi, tvångsförflyttningar och människorättskränkningar till följd av väpnade konflikter.

EU-åtgärder i fråga om migration och flyktingar

| 183. | Europaparlamentet fördömer antalet omkomna till havs i Medelhavet, närmare bestämt 3 000 personer under 2013 enligt beräkningarna i rapporten Fatal Journeys från Internationella organisationen för migration (IOM), vilket gör detta hav till det farligaste området i världen för irreguljär migration. Parlamentet är mycket djupt oroat över rapporterna om människorättsbrott mot migranter och asylsökande på väg till EU. Parlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att samarbeta med FN, regionala mekanismer, regeringar och icke-statliga organisationer för att ta itu med dessa frågor. Parlamentet betonar det akuta behovet att utveckla en kraftfullare, mer integrerad och i högre grad solidaritetsbaserad politik på unionsnivå för att ta itu med de trängande frågorna rörande migranter, flyktingar och asylsökande på ett sätt som är förenligt med både internationell människorättslagstiftning och människors grundläggande värde, och uppmanar EU att garantera ändamålsenliga gemensamma normer för mottagandeförfaranden i hela unionen för att skydda ensamkommande barn och de mest utsatta. Vice ordföranden/den höga representanten, kommissionsledamoten med ansvar för migration, inrikes frågor och medborgarskap samt utrikestjänsten uppmanas att utöka samarbetet och främja en rättvis bördefördelning bland medlemsstaterna även när det gäller att ta emot och säkerställa vidarebosättning av flyktingar och bidra till eftersökning och räddning av migranter som befinner sig i fara till sjöss när de försöker ta sig till EU. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att principen om ”non-refoulement”, som upprätthålls av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, måste respekteras på europeiskt och internationellt vatten. Parlamentet påminner om kommissionens åtagande att utveckla adekvata kanaler för laglig migration. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullt ut genomföra EU:s nya gemensamma asylpaket och den gemensamma migrationslagstiftningen, och efterlyser i detta syfte ett genomförande av den mekanism för krishantering som föreskrivs i artikel 33 i Dublinförordningen, inbegripet ett entydigt fastställt minimiantal per medlemsstat, för att utan dröjsmål få till stånd en fungerande krishanteringsmekanism för omfördelning i syfte att minska trycket på de mest utsatta medlemsstater där minimikvoten klart överskridits. Medlemsstaterna uppmanas att delta i vidarebosättningsprogram och främja utvecklingen av de regionala skyddsprogrammen i de mest utsatta områdena. Den irreguljära migrationens underliggande orsaker måste bekämpas. Parlamentet uppmuntrar utrikestjänsten och medlemsstaterna att ägna stor uppmärksamhet åt länder där människohandel eller människosmuggling har sitt ursprung samt åt transit- och destinationsländer. Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att fortsätta att stödja processen med ratificeringen av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen samt protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition. |
| --- | --- |

183.

Europaparlamentet fördömer antalet omkomna till havs i Medelhavet, närmare bestämt 3 000 personer under 2013 enligt beräkningarna i rapporten Fatal Journeys från Internationella organisationen för migration (IOM), vilket gör detta hav till det farligaste området i världen för irreguljär migration. Parlamentet är mycket djupt oroat över rapporterna om människorättsbrott mot migranter och asylsökande på väg till EU. Parlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att samarbeta med FN, regionala mekanismer, regeringar och icke-statliga organisationer för att ta itu med dessa frågor. Parlamentet betonar det akuta behovet att utveckla en kraftfullare, mer integrerad och i högre grad solidaritetsbaserad politik på unionsnivå för att ta itu med de trängande frågorna rörande migranter, flyktingar och asylsökande på ett sätt som är förenligt med både internationell människorättslagstiftning och människors grundläggande värde, och uppmanar EU att garantera ändamålsenliga gemensamma normer för mottagandeförfaranden i hela unionen för att skydda ensamkommande barn och de mest utsatta. Vice ordföranden/den höga representanten, kommissionsledamoten med ansvar för migration, inrikes frågor och medborgarskap samt utrikestjänsten uppmanas att utöka samarbetet och främja en rättvis bördefördelning bland medlemsstaterna även när det gäller att ta emot och säkerställa vidarebosättning av flyktingar och bidra till eftersökning och räddning av migranter som befinner sig i fara till sjöss när de försöker ta sig till EU. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att principen om ”non-refoulement”, som upprätthålls av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, måste respekteras på europeiskt och internationellt vatten. Parlamentet påminner om kommissionens åtagande att utveckla adekvata kanaler för laglig migration. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullt ut genomföra EU:s nya gemensamma asylpaket och den gemensamma migrationslagstiftningen, och efterlyser i detta syfte ett genomförande av den mekanism för krishantering som föreskrivs i artikel 33 i Dublinförordningen, inbegripet ett entydigt fastställt minimiantal per medlemsstat, för att utan dröjsmål få till stånd en fungerande krishanteringsmekanism för omfördelning i syfte att minska trycket på de mest utsatta medlemsstater där minimikvoten klart överskridits. Medlemsstaterna uppmanas att delta i vidarebosättningsprogram och främja utvecklingen av de regionala skyddsprogrammen i de mest utsatta områdena. Den irreguljära migrationens underliggande orsaker måste bekämpas. Parlamentet uppmuntrar utrikestjänsten och medlemsstaterna att ägna stor uppmärksamhet åt länder där människohandel eller människosmuggling har sitt ursprung samt åt transit- och destinationsländer. Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att fortsätta att stödja processen med ratificeringen av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen samt protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition.

| 184. | Europaparlamentet anser att migrantbarn är särskilt utsatta, i synnerhet när de kommer ensamma. Parlamentet påminner om att ensamkommande barn först och främst är barn och att skydd av barn och inte migrationspolitiska skäl måste vara den ledande principen när de tas om hand, således i linje med huvudprincipen om barnets bästa. |
| --- | --- |

184.

Europaparlamentet anser att migrantbarn är särskilt utsatta, i synnerhet när de kommer ensamma. Parlamentet påminner om att ensamkommande barn först och främst är barn och att skydd av barn och inte migrationspolitiska skäl måste vara den ledande principen när de tas om hand, således i linje med huvudprincipen om barnets bästa.

| 185. | Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att fortsätta att stödja processen med ratificeringen av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen samt protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition. |
| --- | --- |

185.

Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att fortsätta att stödja processen med ratificeringen av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen samt protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition.

| 186. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att förhandlingarna om och genomförandet av alla avtal om migrationssamarbete och återtagande med tredjeländer respekterar internationella mänskliga rättigheter, flyktingrätt och internationell sjörätt, och begär att få höras innan avtalen ingås. Parlamentet begär att en större insyn säkerställs i förhandlingarna om sådana avtal och att övervakningsmekanismer införlivas för en bedömning av människorättseffekterna av såväl migrationssamarbete med tredjeländer som gränskontrollåtgärder, däribland Frontex och Eurosur. Parlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna måste spela en viktig roll på migrations- och asylområdet. Därför kräver parlamentet att Frontex ombud för grundläggande fri- och rättigheter och utbildningsspecialisterna vid Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) ges den finansiering som krävs för att de ska kunna såväl fullgöra sina utvärderings- och övervakningsuppdrag som ta fram bästa praxis. |
| --- | --- |

186.

Europaparlamentet uppmanar EU att se till att förhandlingarna om och genomförandet av alla avtal om migrationssamarbete och återtagande med tredjeländer respekterar internationella mänskliga rättigheter, flyktingrätt och internationell sjörätt, och begär att få höras innan avtalen ingås. Parlamentet begär att en större insyn säkerställs i förhandlingarna om sådana avtal och att övervakningsmekanismer införlivas för en bedömning av människorättseffekterna av såväl migrationssamarbete med tredjeländer som gränskontrollåtgärder, däribland Frontex och Eurosur. Parlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna måste spela en viktig roll på migrations- och asylområdet. Därför kräver parlamentet att Frontex ombud för grundläggande fri- och rättigheter och utbildningsspecialisterna vid Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) ges den finansiering som krävs för att de ska kunna såväl fullgöra sina utvärderings- och övervakningsuppdrag som ta fram bästa praxis.

| 187. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en fortlöpande utvärdering av migrations- och gränskontrollprogrammen i EU och i tredjeländer i syfte att föreslå förbättringsåtgärder för att motverka människorättskränkningar samt för att dela med sig av bästa praxis. |
| --- | --- |

187.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en fortlöpande utvärdering av migrations- och gränskontrollprogrammen i EU och i tredjeländer i syfte att föreslå förbättringsåtgärder för att motverka människorättskränkningar samt för att dela med sig av bästa praxis.

| 188. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Easo att utveckla partnerskap med tredjeländer för att stärka det internationella skyddet för asylsökande. |
| --- | --- |

188.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Easo att utveckla partnerskap med tredjeländer för att stärka det internationella skyddet för asylsökande.

| 189. | Europaparlamentet välkomnar det tillagda kriteriet om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna på förteckningen över huvudkriterier som ska beaktas inför inledandet av förhandlingar om avtal med tredjeländer om undantag från viseringskravet (25). Parlamentet uppmanar kommissionen att använda detta nya kriterium som ett verktyg för att fördjupa människorättsdialogen med tredjeländer, inom den strategiska och ekonomiska ram som viseringsförhandlingar utgör. |
| --- | --- |

189.

Europaparlamentet välkomnar det tillagda kriteriet om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna på förteckningen över huvudkriterier som ska beaktas inför inledandet av förhandlingar om avtal med tredjeländer om undantag från viseringskravet (25). Parlamentet uppmanar kommissionen att använda detta nya kriterium som ett verktyg för att fördjupa människorättsdialogen med tredjeländer, inom den strategiska och ekonomiska ram som viseringsförhandlingar utgör.

| 190. | Europaparlamentet fördömer den växande kriminaliseringen av irreguljär migration inom EU, vilken sker på bekostnad av de berörda människornas mänskliga rättigheter, och efterlyser med kraft ett omedelbart införande av de människorättsgarantier som krävs samt efterlevnadsmekanismer och mekanismer för ansvarsutkrävande. |
| --- | --- |

190.

Europaparlamentet fördömer den växande kriminaliseringen av irreguljär migration inom EU, vilken sker på bekostnad av de berörda människornas mänskliga rättigheter, och efterlyser med kraft ett omedelbart införande av de människorättsgarantier som krävs samt efterlevnadsmekanismer och mekanismer för ansvarsutkrävande.

| 191. | Europaparlamentet begär att kommissionen och utrikestjänsten deltar aktivt i debatten om såväl begreppet ”klimatflykting” som en eventuell juridisk definition av nämnda begrepp i folkrätten eller i något rättsligt bindande internationellt avtal. |
| --- | --- |

191.

Europaparlamentet begär att kommissionen och utrikestjänsten deltar aktivt i debatten om såväl begreppet ”klimatflykting” som en eventuell juridisk definition av nämnda begrepp i folkrätten eller i något rättsligt bindande internationellt avtal.

| 192. | Europaparlamentet framhåller statslöshet som en avsevärd utmaning på människorättsområdet, och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att bekämpa statslöshet inom ramen för alla yttre åtgärder från EU:s sida, särskilt genom att ta itu med diskriminering i medborgarskapslagar på grund av kön, religion eller minoritetsstatus, främja barnens rätt till en nationalitet och stödja den kampanj som FN:s flyktingkommissariat inlett och som syftar till att eliminera förekomsten av statslöshet till 2024. |
| --- | --- |

192.

Europaparlamentet framhåller statslöshet som en avsevärd utmaning på människorättsområdet, och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att bekämpa statslöshet inom ramen för alla yttre åtgärder från EU:s sida, särskilt genom att ta itu med diskriminering i medborgarskapslagar på grund av kön, religion eller minoritetsstatus, främja barnens rätt till en nationalitet och stödja den kampanj som FN:s flyktingkommissariat inlett och som syftar till att eliminera förekomsten av statslöshet till 2024.

Mänskliga rättigheter och utveckling

| 193. | Europaparlamentet betonar att respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet ekonomiska, kulturella, sociala och miljörelaterade rättigheter, tillgång till mat, goda styrelseformer, demokratiska värden, fred, säkerhet och tillgång till ett rättvist och effektivt rättsväsende, är en förutsättning för att man ska kunna minska fattigdomen och orättvisorna och nå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet anser att mänskliga rättigheter måste bli en övergripande och integrerad del av alla mål och indikatorer i den politiska agendan för perioden efter 2015. Parlamentet betonar även att genomförandet av agendan måste baseras på starka mekanismer för öppenhet och ansvarighet. Åtaganden om styrelseformer och mänskliga rättigheter måste vara mätbara och kunna följas upp. |
| --- | --- |

193.

Europaparlamentet betonar att respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet ekonomiska, kulturella, sociala och miljörelaterade rättigheter, tillgång till mat, goda styrelseformer, demokratiska värden, fred, säkerhet och tillgång till ett rättvist och effektivt rättsväsende, är en förutsättning för att man ska kunna minska fattigdomen och orättvisorna och nå millennieutvecklingsmålen. Parlamentet anser att mänskliga rättigheter måste bli en övergripande och integrerad del av alla mål och indikatorer i den politiska agendan för perioden efter 2015. Parlamentet betonar även att genomförandet av agendan måste baseras på starka mekanismer för öppenhet och ansvarighet. Åtaganden om styrelseformer och mänskliga rättigheter måste vara mätbara och kunna följas upp.

| 194. | Europaparlamentet påminner om att FN har erkänt att utvecklingsmålen inte kan nås fullt ut utan en människorättsbaserad utvecklingsmetod. Parlamentet uppmanar EU att förbli vaksamt när det gäller att se till att frågan om människorättsförsvarare och utrymme för det civila samhället uttryckligen införlivas i diskussionerna om tiden efter millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

194.

Europaparlamentet påminner om att FN har erkänt att utvecklingsmålen inte kan nås fullt ut utan en människorättsbaserad utvecklingsmetod. Parlamentet uppmanar EU att förbli vaksamt när det gäller att se till att frågan om människorättsförsvarare och utrymme för det civila samhället uttryckligen införlivas i diskussionerna om tiden efter millennieutvecklingsmålen.

| 195. | Europaparlamentet understryker att det finns en tydlig koppling mellan extrem fattigdom och bristande respekt för de mänskliga rättigheterna, och framhåller att man behöver utarbeta principer för tillämpningen av standarder och kriterier avseende mänskliga rättigheter i kampen mot extrem fattigdom. |
| --- | --- |

195.

Europaparlamentet understryker att det finns en tydlig koppling mellan extrem fattigdom och bristande respekt för de mänskliga rättigheterna, och framhåller att man behöver utarbeta principer för tillämpningen av standarder och kriterier avseende mänskliga rättigheter i kampen mot extrem fattigdom.

| 196. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med en konsekvent politik för utveckling för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras. Parlamentet upprepar därför att man måste gå från ord till handling och anta riktlinjer, konsekvensanalyser och övervaknings- och rapporteringsmekanismer för att göra konsekvent politik för utveckling till ett konkret inslag i EU:s och medlemsstaternas politik, särskilt inom handel och jordbruk. Parlamentet anser att EU bör fortsätta att gå i ledningen för politiken på detta område. EU uppmanas därför att arbeta tillsammans med engagerade partnerländer för att lansera internationella initiativ (inom ramen för FN, G20 osv.) så att den konsekventa politiken för utveckling kan omvandlas till en allmängiltig agenda. |
| --- | --- |

196.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med en konsekvent politik för utveckling för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras. Parlamentet upprepar därför att man måste gå från ord till handling och anta riktlinjer, konsekvensanalyser och övervaknings- och rapporteringsmekanismer för att göra konsekvent politik för utveckling till ett konkret inslag i EU:s och medlemsstaternas politik, särskilt inom handel och jordbruk. Parlamentet anser att EU bör fortsätta att gå i ledningen för politiken på detta område. EU uppmanas därför att arbeta tillsammans med engagerade partnerländer för att lansera internationella initiativ (inom ramen för FN, G20 osv.) så att den konsekventa politiken för utveckling kan omvandlas till en allmängiltig agenda.

| 197. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samordna sina utvecklingsplaner på ett bättre sätt i linje med Lissabonfördraget och ställa utvecklingspolitiken i förgrunden för unionens yttre förbindelser, så att nationella prioriteringar och europeiska agendor för främjande av mänskliga rättigheter samordnas bättre genom utveckling, med tanke på komplexiteten i EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

197.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samordna sina utvecklingsplaner på ett bättre sätt i linje med Lissabonfördraget och ställa utvecklingspolitiken i förgrunden för unionens yttre förbindelser, så att nationella prioriteringar och europeiska agendor för främjande av mänskliga rättigheter samordnas bättre genom utveckling, med tanke på komplexiteten i EU:s utvecklingspolitik.

| 198. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att under ledning av vice ordföranden/den höga representanten samordna utrikes- och säkerhetspolitiken med utvecklingspolitiken på ett bättre sätt för att skapa synergier och säkerställa en samstämmig metod för en universell tillämpning av de mänskliga rättigheterna via EU:s utvecklingspolitik. Vidare uppmanar parlamentet EU att skapa en bättre extern samordning med tillväxtekonomier, t.ex. Briks-länderna, i multilaterala forum för att ta itu med globala styrningsfrågor och främja de mänskliga rättigheterna genom samordning av deras olika utvecklingsagendor. |
| --- | --- |

198.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att under ledning av vice ordföranden/den höga representanten samordna utrikes- och säkerhetspolitiken med utvecklingspolitiken på ett bättre sätt för att skapa synergier och säkerställa en samstämmig metod för en universell tillämpning av de mänskliga rättigheterna via EU:s utvecklingspolitik. Vidare uppmanar parlamentet EU att skapa en bättre extern samordning med tillväxtekonomier, t.ex. Briks-länderna, i multilaterala forum för att ta itu med globala styrningsfrågor och främja de mänskliga rättigheterna genom samordning av deras olika utvecklingsagendor.

| 199. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att på ett effektivare sätt integrera mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingssamarbetet och se till att EU:s utvecklingsprogram bidrar till att partnerländer fullgör sina internationella åtaganden när det gäller de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

199.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att på ett effektivare sätt integrera mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingssamarbetet och se till att EU:s utvecklingsprogram bidrar till att partnerländer fullgör sina internationella åtaganden när det gäller de mänskliga rättigheterna.

| 200. | Europaparlamentet betonar vikten av att kombinera utvecklingsstödet med trovärdiga ansträngningar för demokratisering. |
| --- | --- |

200.

Europaparlamentet betonar vikten av att kombinera utvecklingsstödet med trovärdiga ansträngningar för demokratisering.

| 201. | Europaparlamentet uppmanar konsekvensbedömningsnämnden att, under överinseende av kommissionens ordförande, se till att inverkan på människorättssituationen beaktas när det gäller EU:s projekt för utvecklingssamarbete och vice versa. |
| --- | --- |

201.

Europaparlamentet uppmanar konsekvensbedömningsnämnden att, under överinseende av kommissionens ordförande, se till att inverkan på människorättssituationen beaktas när det gäller EU:s projekt för utvecklingssamarbete och vice versa.

| 202. | Europaparlamentet framhäver betydelsen av att aktivt engagera icke-statliga organisationer i planering, genomförande och utvärdering av människorättsbestämmelser, så att man säkrar största möjliga medverkan från det civila samhället i utformningen av politiken och gör människorättsbestämmelserna effektiva. |
| --- | --- |

202.

Europaparlamentet framhäver betydelsen av att aktivt engagera icke-statliga organisationer i planering, genomförande och utvärdering av människorättsbestämmelser, så att man säkrar största möjliga medverkan från det civila samhället i utformningen av politiken och gör människorättsbestämmelserna effektiva.

| 203. | Europaparlamentet välkomnar det nya initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete, som under perioden 2014–2020 kommer att ge omkring 18 000 personer från EU och tredjeländer möjlighet att delta världen över i humanitära insatser där sådana behövs mest akut och ge uttryck för solidaritet genom att hjälpa samhällen som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor. |
| --- | --- |

203.

Europaparlamentet välkomnar det nya initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete, som under perioden 2014–2020 kommer att ge omkring 18 000 personer från EU och tredjeländer möjlighet att delta världen över i humanitära insatser där sådana behövs mest akut och ge uttryck för solidaritet genom att hjälpa samhällen som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor.

| 204. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra en samordnad insats mot markrofferi, genom att främja lämpliga skyddsgarantier för att förhindra förekomsten av denna företeelse i de berörda länderna och bland EU:s och övriga europeiska företag som är verksamma i dessa länder. Nekad tillgång till mark och naturtillgångar för landsbygdsbefolkningen och de fattiga i städerna är en av huvudorsakerna till svält och fattigdom i världen och påverkar i sig även möjligheterna för lokala grupper att utöva sina mänskliga rättigheter, framför allt rätten till mat. Parlamentet efterlyser en bedömning av hur EU:s handelspolitik påverkar markrofferi. Parlamentet välkomnar EU:s aktiva deltagande i utvecklingen av de globala frivilliga riktlinjerna om ansvarsfull förvaltning av besittningsrätt till mark, fiske och skogar inom ramen för nationell livsmedelstrygghet, som antogs under FN:s överinseende, och begär att dessa riktlinjer genomförs och att det antas bindande riktlinjer för att förhindra markrofferi. Parlamentet betonar icke desto mindre att det föreligger ett akut behov att integrera ett hänsynstagande till mänskliga rättigheter och fattigdomsminskning i beslutsfattande som rör investerares förvärv eller långfristiga hyrande av stora landområden. EU:s reaktion på denna utmaning kommer på ett tydligt sätt att visa huruvida man är beredd att fullgöra sitt åtagande att närma sig en rättighetsbaserad strategi i sin politik för utvecklingssamarbete – i enlighet med visionen i Lissabonfördraget – genom vilken EU:s utvecklingspolitik skulle bidra ytterligare till en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländer med det primära syftet att utrota fattigdomen i världen. Parlamentet uppmanar EU att i linje med rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör för rätten till mat åta sig att gå över till agroekologi som ett sätt att garantera rätten till mat. |
| --- | --- |

204.

Europaparlamentet uppmanar EU att göra en samordnad insats mot markrofferi, genom att främja lämpliga skyddsgarantier för att förhindra förekomsten av denna företeelse i de berörda länderna och bland EU:s och övriga europeiska företag som är verksamma i dessa länder. Nekad tillgång till mark och naturtillgångar för landsbygdsbefolkningen och de fattiga i städerna är en av huvudorsakerna till svält och fattigdom i världen och påverkar i sig även möjligheterna för lokala grupper att utöva sina mänskliga rättigheter, framför allt rätten till mat. Parlamentet efterlyser en bedömning av hur EU:s handelspolitik påverkar markrofferi. Parlamentet välkomnar EU:s aktiva deltagande i utvecklingen av de globala frivilliga riktlinjerna om ansvarsfull förvaltning av besittningsrätt till mark, fiske och skogar inom ramen för nationell livsmedelstrygghet, som antogs under FN:s överinseende, och begär att dessa riktlinjer genomförs och att det antas bindande riktlinjer för att förhindra markrofferi. Parlamentet betonar icke desto mindre att det föreligger ett akut behov att integrera ett hänsynstagande till mänskliga rättigheter och fattigdomsminskning i beslutsfattande som rör investerares förvärv eller långfristiga hyrande av stora landområden. EU:s reaktion på denna utmaning kommer på ett tydligt sätt att visa huruvida man är beredd att fullgöra sitt åtagande att närma sig en rättighetsbaserad strategi i sin politik för utvecklingssamarbete – i enlighet med visionen i Lissabonfördraget – genom vilken EU:s utvecklingspolitik skulle bidra ytterligare till en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländer med det primära syftet att utrota fattigdomen i världen. Parlamentet uppmanar EU att i linje med rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör för rätten till mat åta sig att gå över till agroekologi som ett sätt att garantera rätten till mat.

| 205. | Europaparlamentet noterar med djup oro att urbefolkningarna drabbas särskilt hårt av människorättskränkningar i samband med utvinning av naturtillgångar. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att stödja kraftfulla lagstiftningsramar och initiativ syftande till öppenhet och god förvaltning i samband med gruvdrift och inom andra naturresurssektorer, med respekt för lokalbefolkningens fria, på förhand inhämtade och välinformerade samtycke och för FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter. |
| --- | --- |

205.

Europaparlamentet noterar med djup oro att urbefolkningarna drabbas särskilt hårt av människorättskränkningar i samband med utvinning av naturtillgångar. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att stödja kraftfulla lagstiftningsramar och initiativ syftande till öppenhet och god förvaltning i samband med gruvdrift och inom andra naturresurssektorer, med respekt för lokalbefolkningens fria, på förhand inhämtade och välinformerade samtycke och för FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter.

| 206. | Europaparlamentet noterar med djup oro att sårbara grupper är särskilt utsatta för människorättskränkningar som har att göra med miljöförstöring, eftersom ökad förekomst av monokulturplanteringar, skogsavverkning, infrastruktur och stödprojekt för gas- och oljeutvinning, biobränslen, gruvdrift eller storskalig vattenkraft orsakar avskogning och skogsförstörelse. Kommissionen uppmanas att genomföra det sjunde miljöhandlingsprogrammet och att upprätta en övergripande plan för att motverka avskogning och skogsförstörelse och deras miljömässiga, sociala och människorättsliga konsekvenser. |
| --- | --- |

206.

Europaparlamentet noterar med djup oro att sårbara grupper är särskilt utsatta för människorättskränkningar som har att göra med miljöförstöring, eftersom ökad förekomst av monokulturplanteringar, skogsavverkning, infrastruktur och stödprojekt för gas- och oljeutvinning, biobränslen, gruvdrift eller storskalig vattenkraft orsakar avskogning och skogsförstörelse. Kommissionen uppmanas att genomföra det sjunde miljöhandlingsprogrammet och att upprätta en övergripande plan för att motverka avskogning och skogsförstörelse och deras miljömässiga, sociala och människorättsliga konsekvenser.

| 207. | Europaparlamentet påpekar att man genom genomförandet av program inom utveckling, utbildning och hälsa bidrar till att bekämpa såväl fattigdom som internationell terrorism. Parlamentet uppmanar EU att utveckla fler strategier i linje med utrikestjänstens strategi för säkerhet och utveckling i Sahel. |
| --- | --- |

207.

Europaparlamentet påpekar att man genom genomförandet av program inom utveckling, utbildning och hälsa bidrar till att bekämpa såväl fattigdom som internationell terrorism. Parlamentet uppmanar EU att utveckla fler strategier i linje med utrikestjänstens strategi för säkerhet och utveckling i Sahel.

| 208. | Europaparlamentet betonar att det, trots de framsteg som redan gjorts när det gäller tillgången till dricksvatten och sanitet, fortfarande finns uppskattningsvis 2,6 miljarder människor som saknar tillgång till en latrin och 1,1 miljarder människor som helt saknar tillgång dricksvatten. Parlamentet hävdar att detta inte enbart beror på bristande resurser utan även på bristande politisk vilja. Parlamentet uppmanar därför regeringarna att garantera tillgång till säkert dricksvatten och sanitet, särskilt för kvinnor och barn. |
| --- | --- |

208.

Europaparlamentet betonar att det, trots de framsteg som redan gjorts när det gäller tillgången till dricksvatten och sanitet, fortfarande finns uppskattningsvis 2,6 miljarder människor som saknar tillgång till en latrin och 1,1 miljarder människor som helt saknar tillgång dricksvatten. Parlamentet hävdar att detta inte enbart beror på bristande resurser utan även på bristande politisk vilja. Parlamentet uppmanar därför regeringarna att garantera tillgång till säkert dricksvatten och sanitet, särskilt för kvinnor och barn.

| 209. | Europaparlamentet efterlyser en ambitiös långsiktig politisk strategi och handlingsplan för folkhälsa, innovation och tillgång till läkemedel, där man bland annat undersöker möjligheterna till nya stimulansåtgärder för forskning och utveckling, i enlighet med beskrivningen i den rapport som WHO:s rådgivande expertgrupp om forskning och utveckling lade fram 2012 om finansiering och samordning (Financing and Coordination), för att säkerställa rätten till en tillräcklig levnadsstandard för varje människas hälsa och välbefinnande utan åtskillnad på grund av ras, religion, politisk övertygelse eller ekonomiska eller sociala förutsättningar. Parlamentet betonar att kvinnor och flickor är de som är mest utsatta för hiv-pandemin och även de som oftast tar hand om sjuka i sina samhällen. |
| --- | --- |

209.

Europaparlamentet efterlyser en ambitiös långsiktig politisk strategi och handlingsplan för folkhälsa, innovation och tillgång till läkemedel, där man bland annat undersöker möjligheterna till nya stimulansåtgärder för forskning och utveckling, i enlighet med beskrivningen i den rapport som WHO:s rådgivande expertgrupp om forskning och utveckling lade fram 2012 om finansiering och samordning (Financing and Coordination), för att säkerställa rätten till en tillräcklig levnadsstandard för varje människas hälsa och välbefinnande utan åtskillnad på grund av ras, religion, politisk övertygelse eller ekonomiska eller sociala förutsättningar. Parlamentet betonar att kvinnor och flickor är de som är mest utsatta för hiv-pandemin och även de som oftast tar hand om sjuka i sina samhällen.

Internationella kultur- och idrottsevenemang och de mänskliga rättigheterna

| 210. | Europaparlamentet fördömer det faktum att auktoritära stater allt oftare står värdar för stora idrotts- eller kulturevenemang för att stärka sin internationella legitimitet samtidigt som de i allt större utsträckning kväver det inhemska missnöjet. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta med nationella idrottsförbund, företag och organisationer i det civila samhället när det gäller villkoren för deras medverkan i sådana evenemang, även med avseende på den första upplagan av Europeiska spelen i Baku 2015 och Fifas VM i Ryssland 2018. Parlamentet efterlyser en EU-politisk ram för idrott och mänskliga rättigheter och relevanta åtaganden i nästa handlingsplan för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

210.

Europaparlamentet fördömer det faktum att auktoritära stater allt oftare står värdar för stora idrotts- eller kulturevenemang för att stärka sin internationella legitimitet samtidigt som de i allt större utsträckning kväver det inhemska missnöjet. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta med nationella idrottsförbund, företag och organisationer i det civila samhället när det gäller villkoren för deras medverkan i sådana evenemang, även med avseende på den första upplagan av Europeiska spelen i Baku 2015 och Fifas VM i Ryssland 2018. Parlamentet efterlyser en EU-politisk ram för idrott och mänskliga rättigheter och relevanta åtaganden i nästa handlingsplan för mänskliga rättigheter.

| 211. | Europaparlamentet upprepar att, inom ramen för de mänskliga rättigheternas allmängiltighet, och på grundval av Unesco-konventioner, den kulturella mångfalden och kulturarvet är världens arv, och att det internationella samfundet har en skyldighet att samarbeta när det gäller att skydda dem och öka deras värde. Parlamentet anser att avsiktlig förstörelse av kulturarvet och det konstnärliga arvet, på sätt som nu sker i Irak och i Syrien, bör åtalas som krigsförbrytelser och som brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

211.

Europaparlamentet upprepar att, inom ramen för de mänskliga rättigheternas allmängiltighet, och på grundval av Unesco-konventioner, den kulturella mångfalden och kulturarvet är världens arv, och att det internationella samfundet har en skyldighet att samarbeta när det gäller att skydda dem och öka deras värde. Parlamentet anser att avsiktlig förstörelse av kulturarvet och det konstnärliga arvet, på sätt som nu sker i Irak och i Syrien, bör åtalas som krigsförbrytelser och som brott mot mänskligheten.

Stärkande av Europaparlamentets insatser för de mänskliga rättigheterna

| 212. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt åtagande att förbättra parlamentets egna förfaranden, processer och strukturer för att se till att mänskliga rättigheter och demokrati står i centrum för dess insatser och politik. Parlamentet påminner om sitt långsiktiga åtagande till förmån för mänskliga rättigheter, som återspeglas av Sacharovpriset för tankefrihet. Det är också nödvändigt med ett verkningsfullt samarbete och en fullödig integrering av de mänskliga rättigheterna överallt i parlamentet för att underutskottet för mänskliga rättigheter ska kunna fullgöra sitt uppdrag i enlighet med arbetsordningen, det vill säga att ”säkerställa samordning mellan all unionens externa politik och dess politik för mänskliga rättigheter”. |
| --- | --- |

212.

Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt åtagande att förbättra parlamentets egna förfaranden, processer och strukturer för att se till att mänskliga rättigheter och demokrati står i centrum för dess insatser och politik. Parlamentet påminner om sitt långsiktiga åtagande till förmån för mänskliga rättigheter, som återspeglas av Sacharovpriset för tankefrihet. Det är också nödvändigt med ett verkningsfullt samarbete och en fullödig integrering av de mänskliga rättigheterna överallt i parlamentet för att underutskottet för mänskliga rättigheter ska kunna fullgöra sitt uppdrag i enlighet med arbetsordningen, det vill säga att ”säkerställa samordning mellan all unionens externa politik och dess politik för mänskliga rättigheter”.

| 213. | Europaparlamentet efterlyser ett bättre genomförande av riktlinjerna för parlamentets interparlamentariska delegationer om främjande av mänskliga rättigheter och demokrati, samt en översyn av riktlinjerna som bör utföras av delegationsordförandekonferensen i samarbete med underutskottet för mänskliga rättigheter. Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang en mer systematisk och insynsvänlig metod för att ta upp människorättsfrågor – särskilt enskilda fall som det hänvisas till i parlamentets resolutioner samt Sacharovpristagare och nominerade kandidater som står under hot – under delegationsresor till tredjeländer, och även för att rapportera till underutskottet för mänskliga rättigheter om åtgärder som vidtagits, såväl skriftligen som, i politiskt motiverade fall, inom ramen för en särskild avrapporteringssession. |
| --- | --- |

213.

Europaparlamentet efterlyser ett bättre genomförande av riktlinjerna för parlamentets interparlamentariska delegationer om främjande av mänskliga rättigheter och demokrati, samt en översyn av riktlinjerna som bör utföras av delegationsordförandekonferensen i samarbete med underutskottet för mänskliga rättigheter. Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang en mer systematisk och insynsvänlig metod för att ta upp människorättsfrågor – särskilt enskilda fall som det hänvisas till i parlamentets resolutioner samt Sacharovpristagare och nominerade kandidater som står under hot – under delegationsresor till tredjeländer, och även för att rapportera till underutskottet för mänskliga rättigheter om åtgärder som vidtagits, såväl skriftligen som, i politiskt motiverade fall, inom ramen för en särskild avrapporteringssession.

| 214. | Europaparlamentet betonar behovet av fortsatta reflektioner kring de lämpligaste sätten att maximera trovärdigheten, synligheten och verkan för parlamentets resolutioner om överträdelser på områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten och nödvändigheten av en lämplig samordning mellan och uppföljning av alla EU-institutioner, liksom av det europeiska initiativet för demokrati. Parlamentet betonar särskilt behovet av institutionell uppföljning av frågor som tas upp i parlamentets brådskande resolutioner. |
| --- | --- |

214.

Europaparlamentet betonar behovet av fortsatta reflektioner kring de lämpligaste sätten att maximera trovärdigheten, synligheten och verkan för parlamentets resolutioner om överträdelser på områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten och nödvändigheten av en lämplig samordning mellan och uppföljning av alla EU-institutioner, liksom av det europeiska initiativet för demokrati. Parlamentet betonar särskilt behovet av institutionell uppföljning av frågor som tas upp i parlamentets brådskande resolutioner.

| 215. | Europaparlamentet efterlyser en diskussion om att samla de olika verktyg som parlamentet har att tillgå avseende stöd för och främjande av mänskliga rättigheter i ett enda strategidokument som antas av parlamentet under ett plenarsammanträde. Parlamentet anser att det bör upprättas en webbplats som uppdateras regelbundet och som innehåller uppgifter om människorättsförsvarare som nämns i parlamentets brådskande resolutioner och att det även bör inrättas en intern arbetsgrupp inom parlamentet som kan följa ärendena med de förtecknade försvararna runtom i världen och uppmana delegationer att resa till tredjeländerna för att träffa dem. |
| --- | --- |

215.

Europaparlamentet efterlyser en diskussion om att samla de olika verktyg som parlamentet har att tillgå avseende stöd för och främjande av mänskliga rättigheter i ett enda strategidokument som antas av parlamentet under ett plenarsammanträde. Parlamentet anser att det bör upprättas en webbplats som uppdateras regelbundet och som innehåller uppgifter om människorättsförsvarare som nämns i parlamentets brådskande resolutioner och att det även bör inrättas en intern arbetsgrupp inom parlamentet som kan följa ärendena med de förtecknade försvararna runtom i världen och uppmana delegationer att resa till tredjeländerna för att träffa dem.

o

o o

| 216. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 69:e generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s delegationschefer. |
| --- | --- |

216.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 69:e generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s delegationschefer.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0070.

(2)  A/RES/55/2.

(3)  Rådets dokument 11855/2012.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0575.

(5)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 69.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2014)0252.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2014)0259.

(8)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 115.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2014)0013.

(10)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2013)0274.

(12)  A/RES/67/176.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2014)0206.

(14)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 107.

(15)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(16)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(17)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(18)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(19)  Antagna texter, P8_TA(2014)0059.

(20)  Antagna texter, P7_TA(2013)0420.

(21)  Antagna texter, P7_TA(2013)0394.

(22)  Antagna texter, P7_TA(2013)0180.

(23)  A/RES/69/186.

(24)  Antagna texter, P7_TA(2013)0286.

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 509/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (EUT L 149, 20.5.2014, s. 67).

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/172 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/172

---

P8_TA(2015)0077

Förbindelserna mellan EU och Arabförbundet och samarbete i kampen mot terrorismen

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om förbindelserna mellan EU och Arabförbundet för samarbete i kampen mot terrorism (2015/2573(RSP))

(2016/C 316/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den resolution som FN:s säkerhetsråd antog den 24 september 2014 om det hot mot internationell fred och säkerhet som terroristhandlingar utgör (resolution 2178 (2014)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som FN:s säkerhetsråd antog den 24 september 2014 om det hot mot internationell fred och säkerhet som terroristhandlingar utgör (resolution 2178 (2014)),

| — | med beaktande av det gemensamma Rigauttalandet till följd av det informella mötet mellan ministrarna för rättsliga och inrikes frågor i Riga den 29–30 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma Rigauttalandet till följd av det informella mötet mellan ministrarna för rättsliga och inrikes frågor i Riga den 29–30 januari 2015,

| — | med beaktande av EU:s och Arabförbundets sambandskontor i Malta som ska underlätta dialogen mellan kommissionen och Arabförbundet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Arabförbundets sambandskontor i Malta som ska underlätta dialogen mellan kommissionen och Arabförbundet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den förklaring som antogs vid det tredje mötet mellan EU:s och Arabförbundets utrikesministrar den 10 och 11 juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som antogs vid det tredje mötet mellan EU:s och Arabförbundets utrikesministrar den 10 och 11 juni 2014,

| — | med beaktande av det samförståndsavtal som undertecknades den 19 januari 2015 mellan vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini och Arabförbundets generalsekreterare Nabil al-Arabi, som representerade EU och Arabförbundet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det samförståndsavtal som undertecknades den 19 januari 2015 mellan vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherini och Arabförbundets generalsekreterare Nabil al-Arabi, som representerade EU och Arabförbundet,

| — | med beaktande av EU:s strategi för inre säkerhet, som antogs vid rådets möte den 25 februari 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för inre säkerhet, som antogs vid rådets möte den 25 februari 2010,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om terrorismbekämpning, särskilt de av den 9 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om terrorismbekämpning, särskilt de av den 9 februari 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om åtgärder mot terrorism (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om åtgärder mot terrorism (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2015 om situationen i Egypten (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2015 om situationen i Egypten (2),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Arabförbundets stater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Arabförbundets stater,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden/unionens höga representant, Federica Mogherini, av den 19 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden/unionens höga representant, Federica Mogherini, av den 19 januari 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Terrorism och våldsam extremism utgör ett allvarligt hot mot säkerheten och friheter på global nivå och respekten för de grundläggande rättigheterna är ett väsentligt inslag i en framgångsrik politik för terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

A.

Terrorism och våldsam extremism utgör ett allvarligt hot mot säkerheten och friheter på global nivå och respekten för de grundläggande rättigheterna är ett väsentligt inslag i en framgångsrik politik för terrorismbekämpning.

| B. | Terrorism är ett globalt hot som kräver ett samlat agerande från nationella regeringar och regionala och internationella organisationer. En global allians som agerar helt i enlighet med internationell rätt, grundläggande värden och internationella människorättsnormer är den enda vägen att gå för att effektivt bemöta detta hot. |
| --- | --- |

B.

Terrorism är ett globalt hot som kräver ett samlat agerande från nationella regeringar och regionala och internationella organisationer. En global allians som agerar helt i enlighet med internationell rätt, grundläggande värden och internationella människorättsnormer är den enda vägen att gå för att effektivt bemöta detta hot.

| C. | Den 19 januari 2015 undertecknade vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och Arabförbundets generalsekreterare, Nabil al-Arabi, ett samförståndsavtal mellan Europeiska utrikestjänsten och Arabförbundets generalsekretariat. |
| --- | --- |

C.

Den 19 januari 2015 undertecknade vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och Arabförbundets generalsekreterare, Nabil al-Arabi, ett samförståndsavtal mellan Europeiska utrikestjänsten och Arabförbundets generalsekretariat.

| D. | Innehållet i samförståndsavtalet mellan Europeiska utrikestjänsten och Arabförbundets generalsekretariat från 2015 är inte offentligt. |
| --- | --- |

D.

Innehållet i samförståndsavtalet mellan Europeiska utrikestjänsten och Arabförbundets generalsekretariat från 2015 är inte offentligt.

| E. | EU och Arabförbundet har ett gemensamt intresse av att hitta långsiktiga lösningar för att garantera regional fred och stabilitet. Samförståndsavtalet ska stödja och stärka förbindelserna mellan EU:s medlemsstater och Arabförbundets medlemmar för att förbättra deras arbetsstruktur, utbyta erfarenheter och stärka dialogen mellan dem i syfte att uppnå gemensamma mål på områden av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

E.

EU och Arabförbundet har ett gemensamt intresse av att hitta långsiktiga lösningar för att garantera regional fred och stabilitet. Samförståndsavtalet ska stödja och stärka förbindelserna mellan EU:s medlemsstater och Arabförbundets medlemmar för att förbättra deras arbetsstruktur, utbyta erfarenheter och stärka dialogen mellan dem i syfte att uppnå gemensamma mål på områden av gemensamt intresse.

| F. | Fenomenet med stridande från Europa som tar sig till olika platser för att bedriva jihad, och det säkerhetshot dessa kan utgöra i EU när de återvänder, lär bestå under åren framöver. Det rapporteras att tusentals unionsmedborgare har lämnat sina hem för att bli utländska stridande sedan kriget och våldet i Syrien, Irak och Libyen bröt ut. Detta innebär ytterligare en utmaning för EU-medborgarnas säkerhet. Terrorhandlingarna nyligen i Paris och Köpenhamn utfördes av EU-medborgare. |
| --- | --- |

F.

Fenomenet med stridande från Europa som tar sig till olika platser för att bedriva jihad, och det säkerhetshot dessa kan utgöra i EU när de återvänder, lär bestå under åren framöver. Det rapporteras att tusentals unionsmedborgare har lämnat sina hem för att bli utländska stridande sedan kriget och våldet i Syrien, Irak och Libyen bröt ut. Detta innebär ytterligare en utmaning för EU-medborgarnas säkerhet. Terrorhandlingarna nyligen i Paris och Köpenhamn utfördes av EU-medborgare.

| G. | Spridningen av terroristpropaganda underlättas av internet och sociala medier. Genom cyberterrorism kan terroristgrupper knyta nya och upprätthålla befintliga kontakter utan att behöva möta fysiska hinder i form av gränser, vilket därmed minskar deras behov av baser eller fristäder i olika länder. |
| --- | --- |

G.

Spridningen av terroristpropaganda underlättas av internet och sociala medier. Genom cyberterrorism kan terroristgrupper knyta nya och upprätthålla befintliga kontakter utan att behöva möta fysiska hinder i form av gränser, vilket därmed minskar deras behov av baser eller fristäder i olika länder.

| H. | Det förekommer allvarliga och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Arabförbundets medlemsstater. |
| --- | --- |

H.

Det förekommer allvarliga och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Arabförbundets medlemsstater.

| I. | Civilsamhällets organisationer, som enligt EU utövar sina allmänna mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, stämplas ofta som terroristorganisationer av regeringarna i Arabförbundets medlemsstater. Terrorismbekämpning och nationell säkerhet åberopas alltmer för att legitimera kraftåtgärder mot oppositionella, civilsamhället och journalister. |
| --- | --- |

I.

Civilsamhällets organisationer, som enligt EU utövar sina allmänna mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, stämplas ofta som terroristorganisationer av regeringarna i Arabförbundets medlemsstater. Terrorismbekämpning och nationell säkerhet åberopas alltmer för att legitimera kraftåtgärder mot oppositionella, civilsamhället och journalister.

| J. | EU:s externa politik måste bidra till att motverka terroristhotet, som håller på att eskalera i vissa delar av EU:s grannskap. Förebyggande strategier för terrorismbekämpning bör bygga på ett mångfasetterat tillvägagångssätt som syftar till att direkt bekämpa förberedande av attacker på EU:s territorium, men som även tar fasta på behovet av att angripa de underliggande orsakerna till terrorism. |
| --- | --- |

J.

EU:s externa politik måste bidra till att motverka terroristhotet, som håller på att eskalera i vissa delar av EU:s grannskap. Förebyggande strategier för terrorismbekämpning bör bygga på ett mångfasetterat tillvägagångssätt som syftar till att direkt bekämpa förberedande av attacker på EU:s territorium, men som även tar fasta på behovet av att angripa de underliggande orsakerna till terrorism.

| K. | EU fördömer tillämpningen av dödsstraff och grym och omänsklig bestraffning i hela världen, inklusive för dem som har dömts för att ha utfört terroristdåd. |
| --- | --- |

K.

EU fördömer tillämpningen av dödsstraff och grym och omänsklig bestraffning i hela världen, inklusive för dem som har dömts för att ha utfört terroristdåd.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa bestörtning över det mänskliga lidandet och förlusterna av människoliv på grund av terroristattacker och uttrycker sin solidaritet med de anhöriga till alla oskyldiga offer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa bestörtning över det mänskliga lidandet och förlusterna av människoliv på grund av terroristattacker och uttrycker sin solidaritet med de anhöriga till alla oskyldiga offer.

| 2. | Europaparlamentet understryker att terrorism utgör ett direkt hot mot alla länder och människor oavsett etnisk bakgrund, religion eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att terrorism utgör ett direkt hot mot alla länder och människor oavsett etnisk bakgrund, religion eller trosuppfattning.

| 3. | Europaparlamentet begär att samförståndsavtalet offentliggörs så att innehållet kan granskas demokratiskt och rättsligt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att samförståndsavtalet offentliggörs så att innehållet kan granskas demokratiskt och rättsligt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet att tillsammans med Arabförbundets samtliga medlemsstater utarbeta en harmoniserad och enhetlig definition av terrorism. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet att tillsammans med Arabförbundets samtliga medlemsstater utarbeta en harmoniserad och enhetlig definition av terrorism.

| 5. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av samarbete i frågor som rör humanitärt bistånd genom informationsutbyte om krissituationer. Parlamentet understryker hur viktigt det är att, när så är lämpligt, utbyta information och bästa praxis samt att samarbeta för att ta fram praktiska strategier i syfte att lättare kunna ringa in hoten. Dessa strategier bör inbegripa effektivare åtgärder för att förhindra radikalisering, rekrytering och terroristers och utländska stridandes resor samt åtgärder till stöd för de stridande som återvänder till avreseorten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av samarbete i frågor som rör humanitärt bistånd genom informationsutbyte om krissituationer. Parlamentet understryker hur viktigt det är att, när så är lämpligt, utbyta information och bästa praxis samt att samarbeta för att ta fram praktiska strategier i syfte att lättare kunna ringa in hoten. Dessa strategier bör inbegripa effektivare åtgärder för att förhindra radikalisering, rekrytering och terroristers och utländska stridandes resor samt åtgärder till stöd för de stridande som återvänder till avreseorten.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att det i kampen mot terrorism är av avgörande betydelse att man angriper inte bara konsekvenserna utan också de faktorer som ligger bakom radikalisering, och understryker behovet av ett heltäckande och sektorsövergripande tillvägagångssätt som garanterar att åtgärder vidtas inom samtliga berörda politiska områden. Det är bland annat viktigt att främja en kultur som kännetecknas av integration och tolerans genom exempelvis utbildning och social och regional politik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att det i kampen mot terrorism är av avgörande betydelse att man angriper inte bara konsekvenserna utan också de faktorer som ligger bakom radikalisering, och understryker behovet av ett heltäckande och sektorsövergripande tillvägagångssätt som garanterar att åtgärder vidtas inom samtliga berörda politiska områden. Det är bland annat viktigt att främja en kultur som kännetecknas av integration och tolerans genom exempelvis utbildning och social och regional politik.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att jihadistisk extremism är en av de viktigaste orsakerna till terroristhotet i EU och arabländerna. Parlamentet ställer sig bakom åsikten att en strategi för avradikalisering och terrorismbekämpning aldrig kan fungera utan ett nära samarbete med ursprungsländerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att jihadistisk extremism är en av de viktigaste orsakerna till terroristhotet i EU och arabländerna. Parlamentet ställer sig bakom åsikten att en strategi för avradikalisering och terrorismbekämpning aldrig kan fungera utan ett nära samarbete med ursprungsländerna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU:s och Arabförbundets medlemsstater att respektera förbudet mot tortyr som är inskrivet i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som de flesta av dem har undertecknat och ratificerat. Parlamentet upprepar att framtvingade erkännanden under tortyr inte är giltiga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU:s och Arabförbundets medlemsstater att respektera förbudet mot tortyr som är inskrivet i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som de flesta av dem har undertecknat och ratificerat. Parlamentet upprepar att framtvingade erkännanden under tortyr inte är giltiga.

| 9. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att terroristhoten måste bemötas genom en fortsatt balans mellan frihet och säkerhet. Dessutom bör samtliga åtgärder övervägas utifrån deras förenlighet med rättsstatsprincipen och kraven beträffande grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet bekräftar än en gång att terroristhoten måste bemötas genom en fortsatt balans mellan frihet och säkerhet. Dessutom bör samtliga åtgärder övervägas utifrån deras förenlighet med rättsstatsprincipen och kraven beträffande grundläggande rättigheter.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar generellt sätt samarbetet och partnerskapet mellan EU och tredjeländer för att bekämpa terrorism. Parlamentet välkomnar inrättandet av en strategisk dialog mellan EU och Arabförbundet, som bland annat ska inbegripa utbyten om politiska frågor och säkerhetsfrågor och regelbundna möten mellan EU:s kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik och arabländernas ständiga representanter, och berömmer de framsteg som gjorts på området för tidig varning och krishantering, i synnerhet det fullständiga genomförandet av projektet för tidig varning och krishantering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar generellt sätt samarbetet och partnerskapet mellan EU och tredjeländer för att bekämpa terrorism. Parlamentet välkomnar inrättandet av en strategisk dialog mellan EU och Arabförbundet, som bland annat ska inbegripa utbyten om politiska frågor och säkerhetsfrågor och regelbundna möten mellan EU:s kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik och arabländernas ständiga representanter, och berömmer de framsteg som gjorts på området för tidig varning och krishantering, i synnerhet det fullständiga genomförandet av projektet för tidig varning och krishantering.

| 11. | Europaparlamentet påminner dock om att terrorismbekämpningsåtgärder aldrig får missbrukas för att förtrycka legitima oppositionella eller för att kränka de allmänna mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att införa tydliga garantier i sitt samarbete med tredjeländer för att det inte direkt eller indirekt ska stödja eller legitimera förtrycket av legitima organisationer och enskilda i terrorismbekämpningens namn. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner dock om att terrorismbekämpningsåtgärder aldrig får missbrukas för att förtrycka legitima oppositionella eller för att kränka de allmänna mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att införa tydliga garantier i sitt samarbete med tredjeländer för att det inte direkt eller indirekt ska stödja eller legitimera förtrycket av legitima organisationer och enskilda i terrorismbekämpningens namn.

| 12. | Europaparlamentet betonar att EU:s och Arabförbundets utrikesministrar också enades om att fortsätta arbetet med ett övergripande genomförande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning. Parlamentet stöder att ministrarna välkomnade inrättandet av FN:s centrum mot terrorism på initiativ av väktaren av islams två heliga moskéer och efterlyste stöd för detta centrum, samt att de välkomnade den första internationella konferensen om terrorismbekämpning som hölls i Baghdad i mars 2014 som ett tillfälle att diskutera och finna lämpliga sätt och metoder för att främja internationellt samarbete och bekämpa terrorism på regional nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att EU:s och Arabförbundets utrikesministrar också enades om att fortsätta arbetet med ett övergripande genomförande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning. Parlamentet stöder att ministrarna välkomnade inrättandet av FN:s centrum mot terrorism på initiativ av väktaren av islams två heliga moskéer och efterlyste stöd för detta centrum, samt att de välkomnade den första internationella konferensen om terrorismbekämpning som hölls i Baghdad i mars 2014 som ett tillfälle att diskutera och finna lämpliga sätt och metoder för att främja internationellt samarbete och bekämpa terrorism på regional nivå.

| 13. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att EU och Arabförbundet samarbetar i frågor som rör mänskliga rättigheter, med betoning på att fortsätta främja och skydda de mänskliga rättigheterna och upprätthålla samtliga mänskliga rättigheter för alla, däribland rätten till ekonomisk och social utveckling, yttrandefriheten och religions- eller trosfriheten, och samtidigt värna tolerans och samexistens mellan olika religioner och ta avstånd från utestängning, extremism och uppmaningar till och spridning av hat och våld. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att EU och Arabförbundet samarbetar i frågor som rör mänskliga rättigheter, med betoning på att fortsätta främja och skydda de mänskliga rättigheterna och upprätthålla samtliga mänskliga rättigheter för alla, däribland rätten till ekonomisk och social utveckling, yttrandefriheten och religions- eller trosfriheten, och samtidigt värna tolerans och samexistens mellan olika religioner och ta avstånd från utestängning, extremism och uppmaningar till och spridning av hat och våld.

| 14. | Parlamentet uppmanar rådet att undersöka huruvida EU:s uppförandekod om vapenexport kränkts i samband med förtryck. |
| --- | --- |

14.

Parlamentet uppmanar rådet att undersöka huruvida EU:s uppförandekod om vapenexport kränkts i samband med förtryck.

| 15. | Europaparlamentet kräver att EU i samarbete med Arabförbundet inrättar en särskild mekanism för att sätta stopp för vapenhandeln, framförallt med inriktning på de länder där terrorismen har sitt ursprung eller där terroristerna utbildas. EU bör noggrant övervaka vapenexporten, i synnerhet när det gäller teknik med dubbla användningsområden, som skulle kunna bli redskap för terroristernas ändamål. Parlamentet anser att det är nödvändigt att motarbeta finansieringen av terrorism i samarbete med relevanta aktörer, inbegripet Arabförbundet och dess medlemmar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att EU i samarbete med Arabförbundet inrättar en särskild mekanism för att sätta stopp för vapenhandeln, framförallt med inriktning på de länder där terrorismen har sitt ursprung eller där terroristerna utbildas. EU bör noggrant övervaka vapenexporten, i synnerhet när det gäller teknik med dubbla användningsområden, som skulle kunna bli redskap för terroristernas ändamål. Parlamentet anser att det är nödvändigt att motarbeta finansieringen av terrorism i samarbete med relevanta aktörer, inbegripet Arabförbundet och dess medlemmar.

| 16. | Europaparlamentet anser att EU måste ompröva den svaghet som varit utmärkande för tidigare terrorismbekämpningssamarbete med ursprungs-, transiterings- och destinationsländer genom vilka utländska stridande och resurser till stöd för dem har kanaliserats, bland annat Arabförbundets medlemsstater. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att EU måste ompröva den svaghet som varit utmärkande för tidigare terrorismbekämpningssamarbete med ursprungs-, transiterings- och destinationsländer genom vilka utländska stridande och resurser till stöd för dem har kanaliserats, bland annat Arabförbundets medlemsstater.

| 17. | Europaparlamentet betonar att en heltäckande EU-strategi för åtgärder mot terrorism, som bygger på en strategi där man kombinerar diplomatiska, socioekonomiska, utvecklingsinriktade, konfliktförebyggande, fredsbyggande och krishanteringsinriktade verktyg, också måste dra full nytta av unionens utrikes- och utvecklingspolitik för att bekämpa fattigdom, diskriminering och marginalisering samt korruption, och främja en god samhällsstyrning och förebygga och lösa konflikter, som bidrar till att vissa grupper och samhällssektorer marginaliseras och på det sättet blir mer utsatta för propaganda från extremistgrupper. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att en heltäckande EU-strategi för åtgärder mot terrorism, som bygger på en strategi där man kombinerar diplomatiska, socioekonomiska, utvecklingsinriktade, konfliktförebyggande, fredsbyggande och krishanteringsinriktade verktyg, också måste dra full nytta av unionens utrikes- och utvecklingspolitik för att bekämpa fattigdom, diskriminering och marginalisering samt korruption, och främja en god samhällsstyrning och förebygga och lösa konflikter, som bidrar till att vissa grupper och samhällssektorer marginaliseras och på det sättet blir mer utsatta för propaganda från extremistgrupper.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att det internationella samfundet i och med antagandet av generalförsamlingens resolution 60/288 om FN:s globala strategi för terrorismbekämpning åtagit sig att vidta åtgärder för att upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen som grundförutsättningar i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att det internationella samfundet i och med antagandet av generalförsamlingens resolution 60/288 om FN:s globala strategi för terrorismbekämpning åtagit sig att vidta åtgärder för att upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen som grundförutsättningar i kampen mot terrorism.

| 19. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och EU-byråerna, inklusive Europol och Eurojust, om deras skyldigheter enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna, internationell människorättslagstiftning och EU:s utrikespolitiska mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och EU-byråerna, inklusive Europol och Eurojust, om deras skyldigheter enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna, internationell människorättslagstiftning och EU:s utrikespolitiska mål.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att religiösa minoriteters rättigheter är oupplösligt kopplade till respekten för andra grundläggande mänskliga rättigheter och friheter såsom rätt till frihet, säkerhet, lika möjligheter för kvinnor och män och yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar Arabförbundet, Europeiska utrikestjänsten och de båda organisationernas medlemsstater att skydda de religiösa minoriteterna i arabvärlden och till fullo genomföra EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att religiösa minoriteters rättigheter är oupplösligt kopplade till respekten för andra grundläggande mänskliga rättigheter och friheter såsom rätt till frihet, säkerhet, lika möjligheter för kvinnor och män och yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar Arabförbundet, Europeiska utrikestjänsten och de båda organisationernas medlemsstater att skydda de religiösa minoriteterna i arabvärlden och till fullo genomföra EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Arabförbundets generalsekreterare. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Arabförbundets generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0032.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0012.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/176 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/176

---

P8_TA(2015)0078

Hållbart utnyttjande av havsaborre

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om hållbart utnyttjande av havsabborrbestånden (2015/2596(RSP))

(2016/C 316/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till resolution från fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Vetenskapens kännedom om havsabborrens beståndsstatus är otillräcklig. Detta gäller framför allt i fråga om tillgängliga data för exakta gränser, beståndens migrationsvägar och havsabborrens förökningsplatser. |
| --- | --- |

A.

Vetenskapens kännedom om havsabborrens beståndsstatus är otillräcklig. Detta gäller framför allt i fråga om tillgängliga data för exakta gränser, beståndens migrationsvägar och havsabborrens förökningsplatser.

| B. | Internationella havsforskningsrådet (Ices) identifierar fyra slags havsabborrbestånd: ett i Keltiska havet/Engelska kanalen/Nordsjön, ett i Biscayabukten, ett i vattnen väster om Pyreneiska halvön och ett väster om Skottland/Irland. |
| --- | --- |

B.

Internationella havsforskningsrådet (Ices) identifierar fyra slags havsabborrbestånd: ett i Keltiska havet/Engelska kanalen/Nordsjön, ett i Biscayabukten, ett i vattnen väster om Pyreneiska halvön och ett väster om Skottland/Irland.

| C. | Olika studier visar att havsabborrens beståndsstatus inger betänkligheter, trots de nödåtgärder som tidigare vidtagits av kommissionen. |
| --- | --- |

C.

Olika studier visar att havsabborrens beståndsstatus inger betänkligheter, trots de nödåtgärder som tidigare vidtagits av kommissionen.

| D. | Eftersom dödligheten fortfarande är mycket stor och havsabborren är en art som uppnår mognad sent och växer långsamt behöver havsabborren mycket tid för att återfå sin populationsstorlek. |
| --- | --- |

D.

Eftersom dödligheten fortfarande är mycket stor och havsabborren är en art som uppnår mognad sent och växer långsamt behöver havsabborren mycket tid för att återfå sin populationsstorlek.

| E. | Havsabborren är en ädelfisk med betydande ekonomiskt värde och därför mycket eftersökt av fiskerinäringen. |
| --- | --- |

E.

Havsabborren är en ädelfisk med betydande ekonomiskt värde och därför mycket eftersökt av fiskerinäringen.

| F. | Havsabborrfiske bedrivs av ett ansenligt antal fartyg och fisket är heterogent i fråga om fartygsstorlekarna, fiskesäsongerna och de fiskeredskap som används. |
| --- | --- |

F.

Havsabborrfiske bedrivs av ett ansenligt antal fartyg och fisket är heterogent i fråga om fartygsstorlekarna, fiskesäsongerna och de fiskeredskap som används.

| G. | Fångsterna inom fritidsfisket är betydande och bidrar till minst en fjärdedel av fångsterna av denna art. |
| --- | --- |

G.

Fångsterna inom fritidsfisket är betydande och bidrar till minst en fjärdedel av fångsterna av denna art.

| H. | I förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1) föreskrivs det att bestånden ska återställas till eller bevaras över nivåer för maximal hållbar avkastning. |
| --- | --- |

H.

I förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1) föreskrivs det att bestånden ska återställas till eller bevaras över nivåer för maximal hållbar avkastning.

| I. | För arten havsabborre finns det inte några totala tillåtna fångstmängder. |
| --- | --- |

I.

För arten havsabborre finns det inte några totala tillåtna fångstmängder.

| J. | Kommissionen har vidtagit nödåtgärder med förbud mot havsabborrfiske med flyttrål i Keltiska havet, Engelska kanalen, Irländska sjön och södra Nordsjön till och med den 30 april 2015. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har vidtagit nödåtgärder med förbud mot havsabborrfiske med flyttrål i Keltiska havet, Engelska kanalen, Irländska sjön och södra Nordsjön till och med den 30 april 2015.

| K. | Det räcker inte med de nationella beståndsvårdande åtgärder som hittills vidtagits för att bevara arten, och de löser inte heller problemen med resursdelning och tillträde till resurserna. |
| --- | --- |

K.

Det räcker inte med de nationella beståndsvårdande åtgärder som hittills vidtagits för att bevara arten, och de löser inte heller problemen med resursdelning och tillträde till resurserna.

| L. | Framför allt måste utnyttjandet av havsabborre under lektiderna begränsas, eftersom det påtagligt bromsar upp förnyelsen av beståndet och hindrar dess återhämtning. |
| --- | --- |

L.

Framför allt måste utnyttjandet av havsabborre under lektiderna begränsas, eftersom det påtagligt bromsar upp förnyelsen av beståndet och hindrar dess återhämtning.

| M. | I Irland får bara fritidsfiskare fiska havsabborre. |
| --- | --- |

M.

I Irland får bara fritidsfiskare fiska havsabborre.

| N. | Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen rekommenderar att fiskedödligheten för havsabborre ska minskas med ungefär 60 procent. |
| --- | --- |

N.

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen rekommenderar att fiskedödligheten för havsabborre ska minskas med ungefär 60 procent.

| O. | I sitt arbete om havsabborre rekommenderar samarbetsgruppen för de rådgivande nämnderna beståndsvårdande åtgärder på europeisk nivå. |
| --- | --- |

O.

I sitt arbete om havsabborre rekommenderar samarbetsgruppen för de rådgivande nämnderna beståndsvårdande åtgärder på europeisk nivå.

| P. | Ett hållbart utnyttjande av havsabborre förutsätter politiska val som bör göras under medverkan av alla berörda parter. |
| --- | --- |

P.

Ett hållbart utnyttjande av havsabborre förutsätter politiska val som bör göras under medverkan av alla berörda parter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera havsabborrens beståndsstatus samt beståndets gränser, artens migration och dess exakta förökningsplatser. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta sin utgångspunkt i Europeiska havs- och fiskerifonden, som ställer avsevärda medel till förfogande för insamling av vetenskapliga data. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera havsabborrens beståndsstatus samt beståndets gränser, artens migration och dess exakta förökningsplatser. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta sin utgångspunkt i Europeiska havs- och fiskerifonden, som ställer avsevärda medel till förfogande för insamling av vetenskapliga data.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de olika segmenten inom havsabborrfisket måste utvärderas exakt, liksom också fritidsfiskets procentuella andel av fångsterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att de olika segmenten inom havsabborrfisket måste utvärderas exakt, liksom också fritidsfiskets procentuella andel av fångsterna.

| 3. | Europaparlamentet anser att skyddet av havsabborre förutsätter att havsabborrfisket förvaltas på europeisk nivå och att man vid förvaltningen bör ta tillräcklig hänsyn till vetenskapliga rön och gynna en närbelägen förvaltning och principen om regionalisering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att skyddet av havsabborre förutsätter att havsabborrfisket förvaltas på europeisk nivå och att man vid förvaltningen bör ta tillräcklig hänsyn till vetenskapliga rön och gynna en närbelägen förvaltning och principen om regionalisering.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en flerårig förvaltningsplan för havsabborre för att beståndet ska kunna återställas till en nivå över maximal hållbar avkastning. Parlamentet betonar att yrkesfiskare, fritidsfiskare och rådgivande nämnder måste få medverka i arbetet med denna förvaltningsplan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en flerårig förvaltningsplan för havsabborre för att beståndet ska kunna återställas till en nivå över maximal hållbar avkastning. Parlamentet betonar att yrkesfiskare, fritidsfiskare och rådgivande nämnder måste få medverka i arbetet med denna förvaltningsplan.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att fleråriga förvaltningsplaner bör tas fram i enlighet med medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att fleråriga förvaltningsplaner bör tas fram i enlighet med medbeslutandeförfarandet.

| 6. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av en flerårig förvaltningsplan för havsabborre förutsätter en utvärdering av olika beståndsvårdande åtgärder för kommersiellt fiske, framför allt att det fastställs en total tillåten fångstmängd, samt att det behövs ett vetenskapligt väl underbyggt beslut om minsta landningsstorlek och begränsningar i tid och rum för att skydda artens förökning, tillsammans med andra tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av en flerårig förvaltningsplan för havsabborre förutsätter en utvärdering av olika beståndsvårdande åtgärder för kommersiellt fiske, framför allt att det fastställs en total tillåten fångstmängd, samt att det behövs ett vetenskapligt väl underbyggt beslut om minsta landningsstorlek och begränsningar i tid och rum för att skydda artens förökning, tillsammans med andra tekniska åtgärder.

| 7. | Europaparlamentet inser vilka problem det skulle föra med sig om det infördes en total tillåten fångstmängd, framför allt med beräkningen av de historiska fångsterna, fördelningen av kvoterna på nationell nivå mellan de olika verksamhetsformerna samt svårigheten att få med fritidsfisket, men betonar att en sådan åtgärd måste övervägas, eftersom havsabborrbeståndet är i sådant skick att det ovillkorligen måste göras något. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet inser vilka problem det skulle föra med sig om det infördes en total tillåten fångstmängd, framför allt med beräkningen av de historiska fångsterna, fördelningen av kvoterna på nationell nivå mellan de olika verksamhetsformerna samt svårigheten att få med fritidsfisket, men betonar att en sådan åtgärd måste övervägas, eftersom havsabborrbeståndet är i sådant skick att det ovillkorligen måste göras något.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt med EU-åtgärder för fritidsfisket i form av kvantitativa begränsningar, vars utformning ännu måste fastställas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt med EU-åtgärder för fritidsfisket i form av kvantitativa begränsningar, vars utformning ännu måste fastställas.

| 9. | Europaparlamentet anser att det måste råda konsekvens mellan åtgärderna för kommersiellt fiske och för fritidsfiske, för att bestånden ska kunna bevaras på en nivå över maximal hållbar avkastning i enlighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det måste råda konsekvens mellan åtgärderna för kommersiellt fiske och för fritidsfiske, för att bestånden ska kunna bevaras på en nivå över maximal hållbar avkastning i enlighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/178 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/178

---

P8_TA(2015)0079

FN:s människorättsråds 28:e möte

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (2015/2572(RSP))

(2016/C 316/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner och deras fakultativa protokoll, inbegripet konventionen om barnets rättigheter och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner och deras fakultativa protokoll, inbegripet konventionen om barnets rättigheter och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/251 om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/251 om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inklusive sina brådskande resolutioner i dessa frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inklusive sina brådskande resolutioner i dessa frågor,

| — | med beaktande av årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och av Europeiska unionens politik på området, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och av Europeiska unionens politik på området,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 9 februari 2015 om EU:s prioriteringar inom FN:s olika forum för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 9 februari 2015 om EU:s prioriteringar inom FN:s olika forum för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av det 28:e mötet i FN:s råd för det mänskliga rättigheterna, som ska äga rum den 2–27 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 28:e mötet i FN:s råd för det mänskliga rättigheterna, som ska äga rum den 2–27 mars 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekt för samt främjande och försvar av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av EU:s etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten. |
| --- | --- |

A.

Respekt för samt främjande och försvar av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av EU:s etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten.

| B. | De mänskliga rättigheterna tillkommer alla människor, oavsett nationalitet, ras, kön, etniskt ursprung, religion eller varje annan status, och respekten för dem finns inskriven i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt i senare tillkomna konventioner, förklaringar och resolutioner om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

De mänskliga rättigheterna tillkommer alla människor, oavsett nationalitet, ras, kön, etniskt ursprung, religion eller varje annan status, och respekten för dem finns inskriven i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt i senare tillkomna konventioner, förklaringar och resolutioner om de mänskliga rättigheterna.

| C. | Alla mänskliga rättigheter – antingen de är medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala eller kulturella – är odelbara och står i samband med och är beroende av varandra. Förvägras man någon av dessa rättigheter får detta direkt negativa konsekvenser för de andra rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Alla mänskliga rättigheter – antingen de är medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala eller kulturella – är odelbara och står i samband med och är beroende av varandra. Förvägras man någon av dessa rättigheter får detta direkt negativa konsekvenser för de andra rättigheterna.

| D. | Underlåtelse att respektera de mänskliga rättigheterna och frånvaro av legitim demokratisk delaktighet leder till instabilitet, sönderfallande stater, humanitära kriser och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

D.

Underlåtelse att respektera de mänskliga rättigheterna och frånvaro av legitim demokratisk delaktighet leder till instabilitet, sönderfallande stater, humanitära kriser och väpnade konflikter.

| E. | I sina förbindelser med tredjeländer vägleds unionen av artikel 21 i Lissabonfördraget, där de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet bekräftas och där det påbjuds respekt för människors värde, principerna om jämlikhet och solidaritet samt principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten. |
| --- | --- |

E.

I sina förbindelser med tredjeländer vägleds unionen av artikel 21 i Lissabonfördraget, där de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet bekräftas och där det påbjuds respekt för människors värde, principerna om jämlikhet och solidaritet samt principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.

| F. | Alla stater är skyldiga att respektera sina befolkningars grundläggande rättigheter och vidta konkreta åtgärder i syfte att främja respekten för dessa rättigheter på nationell nivå samt att samarbeta på internationell nivå för att undanröja hinder för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna inom alla områden. |
| --- | --- |

F.

Alla stater är skyldiga att respektera sina befolkningars grundläggande rättigheter och vidta konkreta åtgärder i syfte att främja respekten för dessa rättigheter på nationell nivå samt att samarbeta på internationell nivå för att undanröja hinder för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna inom alla områden.

| G. | De ordinarie mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter, utnämningen av särskilda rapportörer, mekanismen för allmän återkommande utvärdering samt förekomsten av särskilda förfaranden antingen för specifika situationer i vissa länder eller för temainriktade frågor bidrar till att de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen främjas och respekteras. |
| --- | --- |

G.

De ordinarie mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter, utnämningen av särskilda rapportörer, mekanismen för allmän återkommande utvärdering samt förekomsten av särskilda förfaranden antingen för specifika situationer i vissa länder eller för temainriktade frågor bidrar till att de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen främjas och respekteras.

| H. | Beklagligt nog finns det bland de nuvarande medlemmarna i FN:s råd för mänskliga rättigheter somliga som erkänt hör till dem som begår de grövsta brotten mot de mänskliga rättigheterna och är kända för att inte ha velat vare sig samarbeta med FN:s särskilda förfaranden eller uppfylla sina rapporteringskrav gentemot FN:s konventionsorgan för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Beklagligt nog finns det bland de nuvarande medlemmarna i FN:s råd för mänskliga rättigheter somliga som erkänt hör till dem som begår de grövsta brotten mot de mänskliga rättigheterna och är kända för att inte ha velat vare sig samarbeta med FN:s särskilda förfaranden eller uppfylla sina rapporteringskrav gentemot FN:s konventionsorgan för mänskliga rättigheter.

FN:s råd för mänskliga rättigheter

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s prioriteringar för det kommande 28:e ordinarie mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet), i den form de anges i rådets slutsatser av den 9 februari 2015. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EU:s prioriteringar för det kommande 28:e ordinarie mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (människorättsrådet), i den form de anges i rådets slutsatser av den 9 februari 2015.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av ambassadör Joachim Rücker till människorättsrådets ordförande under 2015. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar utnämningen av ambassadör Joachim Rücker till människorättsrådets ordförande under 2015.

| 3. | Europaparlamentet lyckönskar Zeid Ra’ad al-Hussein till hans utnämning som FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och upprepar sitt starkaste stöd för hans insatser och uppdrag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet lyckönskar Zeid Ra’ad al-Hussein till hans utnämning som FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och upprepar sitt starkaste stöd för hans insatser och uppdrag.

| 4. | Europaparlamentet hälsar med tillfredsställelse att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, kommer att närvara vid högnivåmötet i människorättsrådet, eftersom detta sänder ut rätt signal om EU:s starka engagemang för det multilaterala systemet för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet hälsar med tillfredsställelse att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, kommer att närvara vid högnivåmötet i människorättsrådet, eftersom detta sänder ut rätt signal om EU:s starka engagemang för det multilaterala systemet för de mänskliga rättigheterna.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den årliga rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter till FN:s generalförsamling, som omfattar perioden från december 2013 till november 2014, och uttrycker sitt fulla stöd för högkommissarieämbetets oberoende och integritet. Parlamentet betonar att man måste värna om detta oberoende för att högkommissarien ska kunna fortsätta att utföra sitt uppdrag på ett effektivt och opartiskt sätt, och upprepar att tillräckliga medel måste ställas till högkommissariens förfogande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar den årliga rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter till FN:s generalförsamling, som omfattar perioden från december 2013 till november 2014, och uttrycker sitt fulla stöd för högkommissarieämbetets oberoende och integritet. Parlamentet betonar att man måste värna om detta oberoende för att högkommissarien ska kunna fortsätta att utföra sitt uppdrag på ett effektivt och opartiskt sätt, och upprepar att tillräckliga medel måste ställas till högkommissariens förfogande.

| 6. | Europaparlamentet påminner om sitt och DROI-utskottets (underutskottet för mänskliga rättigheter) åtagande att stödja ett starkt multilateralt människorättssystem under FN:s överinseende, inbegripet generalförsamlingens tredje utskott, människorättsrådet, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och det arbete som bedrivs av närbesläktade specialiserade FN-organ som ILO och via FN:s särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om sitt och DROI-utskottets (underutskottet för mänskliga rättigheter) åtagande att stödja ett starkt multilateralt människorättssystem under FN:s överinseende, inbegripet generalförsamlingens tredje utskott, människorättsrådet, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och det arbete som bedrivs av närbesläktade specialiserade FN-organ som ILO och via FN:s särskilda förfaranden.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att, i synnerhet genom EU:s delegationer i New York och Genève, göra EU mer samstämmigt med hjälp av konkreta samråd i god tid så att EU:s ståndpunkt kan förkunnas med en röst. Parlamentet bekräftar på nytt att det är mycket viktigt att det arbete som bedrivs i New York och Genève inom ramen för FN:s generalförsamling, generalförsamlingens tredje utskott och människorättsrådet integreras i de berörda delarna av EU:s interna och externa verksamhet så att man uppnår samstämmighet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att, i synnerhet genom EU:s delegationer i New York och Genève, göra EU mer samstämmigt med hjälp av konkreta samråd i god tid så att EU:s ståndpunkt kan förkunnas med en röst. Parlamentet bekräftar på nytt att det är mycket viktigt att det arbete som bedrivs i New York och Genève inom ramen för FN:s generalförsamling, generalförsamlingens tredje utskott och människorättsrådet integreras i de berörda delarna av EU:s interna och externa verksamhet så att man uppnår samstämmighet.

| 8. | Europaparlamentet anser att människorättsrådets trovärdighet undergrävs av att ett antal av dess medlemmar fortsatt trakasserar och frihetsberövar människorättsförsvarare och oppositionsmedlemmar. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att människorättsrådets medlemmar bör väljas bland stater som upprätthåller respekten för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och demokratin och som godkänt en förlängning av stående inbjudningar till alla särskilda förfaranden. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att arbeta för och anta resultatbaserade människorättskriterier som bör gälla för att en stat ska kunna väljas till medlem av människorättsrådet. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att verka för att valet av människorättsrådets medlemmar präglas av öppenhet, insyn och konkurrens. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att människorättsrådets trovärdighet undergrävs av att ett antal av dess medlemmar fortsatt trakasserar och frihetsberövar människorättsförsvarare och oppositionsmedlemmar. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att människorättsrådets medlemmar bör väljas bland stater som upprätthåller respekten för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och demokratin och som godkänt en förlängning av stående inbjudningar till alla särskilda förfaranden. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att arbeta för och anta resultatbaserade människorättskriterier som bör gälla för att en stat ska kunna väljas till medlem av människorättsrådet. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att verka för att valet av människorättsrådets medlemmar präglas av öppenhet, insyn och konkurrens.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd till mekanismen för allmän återkommande utvärdering samt sin uppskattning för det värdefulla arbete som görs inom denna mekanism. Parlamentet uppmanar medlemmarna att aktivt förbereda sina allmänna återkommande utvärderingar, bl.a. genom involvering av det civila samhället, delta i den interaktiva dialogen under utvärderingssessionerna och i debatterna om antagande av utvärderingsresultaten, genomföra rekommendationerna från utvärderingarna och vidta konkreta åtgärder för att upprätthålla och förbättra fullgörandet av sina skyldigheter på människorättsområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd till mekanismen för allmän återkommande utvärdering samt sin uppskattning för det värdefulla arbete som görs inom denna mekanism. Parlamentet uppmanar medlemmarna att aktivt förbereda sina allmänna återkommande utvärderingar, bl.a. genom involvering av det civila samhället, delta i den interaktiva dialogen under utvärderingssessionerna och i debatterna om antagande av utvärderingsresultaten, genomföra rekommendationerna från utvärderingarna och vidta konkreta åtgärder för att upprätthålla och förbättra fullgörandet av sina skyldigheter på människorättsområdet.

| 10. | Europaparlamentet fortsätter att motsätta sig ”blockröstning” inom människorättsrådet, och uppmanar eftertryckligen människorättsrådets medlemsländer att visa fortsatt öppenhet vid sina omröstningar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fortsätter att motsätta sig ”blockröstning” inom människorättsrådet, och uppmanar eftertryckligen människorättsrådets medlemsländer att visa fortsatt öppenhet vid sina omröstningar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsatt följa upp rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna i EU:s alla politiska dialoger med de berörda länderna för att finna sätt att stödja länderna i deras genomförande av rekommendationerna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsatt följa upp rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna i EU:s alla politiska dialoger med de berörda länderna för att finna sätt att stödja länderna i deras genomförande av rekommendationerna.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för de särskilda förfarandena och mandatinnehavarnas oberoende ställning, som gör det möjligt för dem att fullgöra sitt uppdrag med fullständig opartiskhet, och uppmanar alla stater att samarbeta med dessa förfaranden. Parlamentet uppmuntrar också medlemsstaterna att blottlägga fall där stater som har mandatinnehavare för särskilda förfaranden brister i samarbetet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för de särskilda förfarandena och mandatinnehavarnas oberoende ställning, som gör det möjligt för dem att fullgöra sitt uppdrag med fullständig opartiskhet, och uppmanar alla stater att samarbeta med dessa förfaranden. Parlamentet uppmuntrar också medlemsstaterna att blottlägga fall där stater som har mandatinnehavare för särskilda förfaranden brister i samarbetet.

| 13. | Europaparlamentet anser det viktigt att det sänds ut parlamentariska delegationer till människorättsrådets möten och till andra relevanta möten i FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser det viktigt att det sänds ut parlamentariska delegationer till människorättsrådets möten och till andra relevanta möten i FN:s generalförsamling.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att utrymmet för samverkan mellan det civila samhället och människorättsrådet fortsätter att krympa och att icke-statliga organisationer erbjuds färre möjligheter att tala vid dessa möten. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och människorättsrådet att se till att det civila samhället i största möjliga utsträckning tillåts medverka vid människorättsrådets 28:e möte och i processen för de allmänna återkommande utvärderingarna och andra människorättsmekanismer i FN, utan rädsla för repressalier vid återkomsten till hemlandet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att utrymmet för samverkan mellan det civila samhället och människorättsrådet fortsätter att krympa och att icke-statliga organisationer erbjuds färre möjligheter att tala vid dessa möten. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och människorättsrådet att se till att det civila samhället i största möjliga utsträckning tillåts medverka vid människorättsrådets 28:e möte och i processen för de allmänna återkommande utvärderingarna och andra människorättsmekanismer i FN, utan rädsla för repressalier vid återkomsten till hemlandet.

Medborgerliga och politiska rättigheter

| 15. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att yttrandefriheten, som är hörnstenen i varje fritt och demokratiskt samhälle, är en grundläggande rättighet för varje människa. Parlamentet fördömer skarpt morden på tolv människor i Frankrike i januari 2015, bland annat tecknare vid tidningen Charlie Hebdo, och på fyra människor i ett judiskt snabbköp, liksom morden på en filmregissör och en synagogevakt i Köpenhamn, begångna av terrorister som hade yttrande- och religionsfriheten som måltavla. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet bekräftar än en gång att yttrandefriheten, som är hörnstenen i varje fritt och demokratiskt samhälle, är en grundläggande rättighet för varje människa. Parlamentet fördömer skarpt morden på tolv människor i Frankrike i januari 2015, bland annat tecknare vid tidningen Charlie Hebdo, och på fyra människor i ett judiskt snabbköp, liksom morden på en filmregissör och en synagogevakt i Köpenhamn, begångna av terrorister som hade yttrande- och religionsfriheten som måltavla.

| 16. | Europaparlamentet fördömer extremistiska och jihadistiska gruppers missbruk av religionen, oavsett i vilka länder detta sker, men särskilt i Syrien, Irak, Libyen, Myanmar/Burma, Nigeria och Centralfrikanska republiken. Dessa grupper gör sig skyldiga till angrepp med skjutvapen och bomber, självmordsbombningar, människorov och andra våldsdåd som sprider skräck bland befolkningen. Parlamentet anser att kampen mot terrorismen kräver åtgärder mot dess grundläggande orsaker, bland annat social utslagning, politisk marginalisering och bristande jämlikhet. Parlamentet efterlyser större ansträngningar för att skydda rättigheterna för människor som tillhör religiösa minoriteter. Parlamentet kräver med eftertryck att rättsstaten och de mänskliga rättigheterna ska upprätthållas i all verksamhet mot terrorism. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet fördömer extremistiska och jihadistiska gruppers missbruk av religionen, oavsett i vilka länder detta sker, men särskilt i Syrien, Irak, Libyen, Myanmar/Burma, Nigeria och Centralfrikanska republiken. Dessa grupper gör sig skyldiga till angrepp med skjutvapen och bomber, självmordsbombningar, människorov och andra våldsdåd som sprider skräck bland befolkningen. Parlamentet anser att kampen mot terrorismen kräver åtgärder mot dess grundläggande orsaker, bland annat social utslagning, politisk marginalisering och bristande jämlikhet. Parlamentet efterlyser större ansträngningar för att skydda rättigheterna för människor som tillhör religiösa minoriteter. Parlamentet kräver med eftertryck att rättsstaten och de mänskliga rättigheterna ska upprätthållas i all verksamhet mot terrorism.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över alla inskränkningar av mötes- och föreningsfriheten, bland annat i form av förbud mot organisationer i det civila samhället, ett aggressivt bruk av straffrättsliga lagar om förtal och andra frihetsinskränkande lagar, överdrivna krav på registrering och anmälan samt alltför restriktiva bestämmelser om utländsk finansiering. Parlamentet bekräftar att föreningsfriheten och rätten till fredliga sammankomster är grundläggande delar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över alla inskränkningar av mötes- och föreningsfriheten, bland annat i form av förbud mot organisationer i det civila samhället, ett aggressivt bruk av straffrättsliga lagar om förtal och andra frihetsinskränkande lagar, överdrivna krav på registrering och anmälan samt alltför restriktiva bestämmelser om utländsk finansiering. Parlamentet bekräftar att föreningsfriheten och rätten till fredliga sammankomster är grundläggande delar av de mänskliga rättigheterna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar alla regeringar att främja och stödja såväl organisationer i det civila samhället som människorättsförsvarare och låta dem verka utan fruktan, förtryck eller hotelser, att samarbeta med människorättsrådet inom mekanismen för allmänna återkommande utvärderingar och att se till att länder som tillgripit repressalier mot människorättskämpar ställs till svars, framför allt om repressalierna lett till döden, vilket blev fallet i mars 2014 för människorättskämpen Cao Shunli i Kina, som dog som en följd av att hon försökte gå ombord på ett flygplan för att närvara vid människorättsrådets möte i Genève i september 2013. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar alla regeringar att främja och stödja såväl organisationer i det civila samhället som människorättsförsvarare och låta dem verka utan fruktan, förtryck eller hotelser, att samarbeta med människorättsrådet inom mekanismen för allmänna återkommande utvärderingar och att se till att länder som tillgripit repressalier mot människorättskämpar ställs till svars, framför allt om repressalierna lett till döden, vilket blev fallet i mars 2014 för människorättskämpen Cao Shunli i Kina, som dog som en följd av att hon försökte gå ombord på ett flygplan för att närvara vid människorättsrådets möte i Genève i september 2013.

| 19. | Europaparlamentet fördömer än en gång tillämpningen av dödsstraffet och ger sitt starka stöd till att det införs ett moratorium som ett steg på väg mot dess avskaffande. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet fördömer än en gång tillämpningen av dödsstraffet och ger sitt starka stöd till att det införs ett moratorium som ett steg på väg mot dess avskaffande.

| 20. | Europaparlamentet upprepar vikten av att bekämpa tortyr och andra former av misshandel och betydelsen av att EU åtagit sig att prioritera denna fråga, även med avseende på barn, liksom att underlätta det arbete som utförs av FN:s särskilde rapportör om tortyr. Parlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten, kommissionen och EU:s medlemsstater att visa att de gemensamt förbundit sig att utrota tortyr och stödja offren, framför allt genom att fortsätta – eller i förekommande fall börja – bidra till FN:s frivilliga fond för tortyroffer samt till den särskilda fond som inrättats genom det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar vikten av att bekämpa tortyr och andra former av misshandel och betydelsen av att EU åtagit sig att prioritera denna fråga, även med avseende på barn, liksom att underlätta det arbete som utförs av FN:s särskilde rapportör om tortyr. Parlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten, kommissionen och EU:s medlemsstater att visa att de gemensamt förbundit sig att utrota tortyr och stödja offren, framför allt genom att fortsätta – eller i förekommande fall börja – bidra till FN:s frivilliga fond för tortyroffer samt till den särskilda fond som inrättats genom det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker oro över den fortsatta och utbredda diskrimineringen av migranter, däribland asylsökande och flyktingar, samt kränkningarna av deras rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja det arbete som utförs av FN:s särskilde rapportör för migranters rättigheter, tillsammans med genomförandet av hans rekommendationer. Parlamentet uppmanar regeringarna att respektera migranternas mänskliga rättigheter och människovärde, att upphöra med godtyckliga gripanden och frihetsberövanden och att, för att inte irreguljära migranter ska hållas frihetsberövade längre än nödvändigt, se över perioderna för frihetsberövande och använda alternativ till förvar. Parlamentet uppmanar regeringarna att i alla sammanhang respektera principen om non-refoulement och att oinskränkt fullgöra sina folkrättsliga skyldigheter i fråga om utvisning av migranter. Parlamentet uppmanar de stater som inte redan gjort det att införa system och förfaranden för att se till att deras folkrättsliga skyldigheter på migrationsområdet efterlevs till fullo av alla deras program och institutioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker oro över den fortsatta och utbredda diskrimineringen av migranter, däribland asylsökande och flyktingar, samt kränkningarna av deras rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja det arbete som utförs av FN:s särskilde rapportör för migranters rättigheter, tillsammans med genomförandet av hans rekommendationer. Parlamentet uppmanar regeringarna att respektera migranternas mänskliga rättigheter och människovärde, att upphöra med godtyckliga gripanden och frihetsberövanden och att, för att inte irreguljära migranter ska hållas frihetsberövade längre än nödvändigt, se över perioderna för frihetsberövande och använda alternativ till förvar. Parlamentet uppmanar regeringarna att i alla sammanhang respektera principen om non-refoulement och att oinskränkt fullgöra sina folkrättsliga skyldigheter i fråga om utvisning av migranter. Parlamentet uppmanar de stater som inte redan gjort det att införa system och förfaranden för att se till att deras folkrättsliga skyldigheter på migrationsområdet efterlevs till fullo av alla deras program och institutioner.

| 22. | Europaparlamentet stöder den senaste rapporten och de senaste slutsatserna från människorättsrådets särskilde rapportör om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i sin interna politik genomföra den särskilde rapportörens rekommendationer för att bekämpa spridningen av hat och hets med rasistiska, etniska och främlingsfientliga förtecken via internet och sociala medier genom lämpliga lagstiftningsåtgärder, med full respekt för andra grundläggande rättigheter såsom yttrande- och åsiktsfriheten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet stöder den senaste rapporten och de senaste slutsatserna från människorättsrådets särskilde rapportör om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i sin interna politik genomföra den särskilde rapportörens rekommendationer för att bekämpa spridningen av hat och hets med rasistiska, etniska och främlingsfientliga förtecken via internet och sociala medier genom lämpliga lagstiftningsåtgärder, med full respekt för andra grundläggande rättigheter såsom yttrande- och åsiktsfriheten.

| 23. | Europaparlamentet erkänner att den snabba utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik har förändrat omständigheterna för utövande av yttrandefriheten runt om i världen, och att denna utveckling medfört både avsevärda fördelar och allvarliga problem. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s riktlinjer för yttrandefrihet både online och offline, som antogs av rådet i maj 2014, och fördömer alla begränsningar av digital kommunikation, även dem som är riktade mot aktörer från det civila samhället. Parlamentet upprepar behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt rättigheterna för journalister och bloggare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner att den snabba utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik har förändrat omständigheterna för utövande av yttrandefriheten runt om i världen, och att denna utveckling medfört både avsevärda fördelar och allvarliga problem. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s riktlinjer för yttrandefrihet både online och offline, som antogs av rådet i maj 2014, och fördömer alla begränsningar av digital kommunikation, även dem som är riktade mot aktörer från det civila samhället. Parlamentet upprepar behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt rättigheterna för journalister och bloggare.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar människorättsrådet att fortsätta debatten om rätten till integritet och att i detta syfte utse en särskild FN-rapportör om rätten till integritet, särskilt i samband med digitala kommunikationer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar människorättsrådet att fortsätta debatten om rätten till integritet och att i detta syfte utse en särskild FN-rapportör om rätten till integritet, särskilt i samband med digitala kommunikationer.

Sociala och ekonomiska rättigheter

| 25. | Europaparlamentet konstataterar att agendan för tiden efter FN:s millennieutvecklingsmål har som mål att utrota fattigdom senast 2030 genom att ta ett helhetsgrepp på ekonomiska, sociala och miljörelaterade frågor. Parlamentet välkomnar FN:s generalsekreterares sammanfattande rapport inför FN:s särskilda toppmöte om agendan för hållbara utvecklingsmål för tiden efter 2015. Parlamentet stöder generalsekreterarens appeller om en strategi som fokuserar på människors behov och rättigheter i syfte att utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstataterar att agendan för tiden efter FN:s millennieutvecklingsmål har som mål att utrota fattigdom senast 2030 genom att ta ett helhetsgrepp på ekonomiska, sociala och miljörelaterade frågor. Parlamentet välkomnar FN:s generalsekreterares sammanfattande rapport inför FN:s särskilda toppmöte om agendan för hållbara utvecklingsmål för tiden efter 2015. Parlamentet stöder generalsekreterarens appeller om en strategi som fokuserar på människors behov och rättigheter i syfte att utrota fattigdomen.

| 26. | Europaparlamentet anser att den växande och extrema ojämlikheten måste åtgärdas för att man ska kunna bekämpa fattigdomen överlag och verka för sociala och ekonomiska rättigheter genom att underlätta tillgången till framför allt livsmedel, vatten, utbildning, hälso- och sjukvård och adekvata bostäder. Parlamentet framhåller i detta sammanhang det växande problemet med markrofferi, som måste åtgärdas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att den växande och extrema ojämlikheten måste åtgärdas för att man ska kunna bekämpa fattigdomen överlag och verka för sociala och ekonomiska rättigheter genom att underlätta tillgången till framför allt livsmedel, vatten, utbildning, hälso- och sjukvård och adekvata bostäder. Parlamentet framhåller i detta sammanhang det växande problemet med markrofferi, som måste åtgärdas.

| 27. | Europaparlamentet anser att korruption, skatteflykt, vanskötsel av kollektiva nyttigheter och bristande ansvarsskyldighet bidrar till kränkningar av medborgarnas rättigheter, eftersom det avleder resurser från investeringar i välbehövliga offentliga tjänster såsom utbildning, grundläggande hälso- och sjukvård samt annan social infrastruktur, så att befolkningens fattigdom blir beständig. Parlamentet påminner om att regeringarna enligt den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är skyldiga att respektera medborgarnas rättigheter genom att ställa tillräckliga resurser till deras förfogande. Parlamentet betonar i detta sammanhang att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt skyddet av människorättsförsvarare som arbetar för att främja ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att korruption, skatteflykt, vanskötsel av kollektiva nyttigheter och bristande ansvarsskyldighet bidrar till kränkningar av medborgarnas rättigheter, eftersom det avleder resurser från investeringar i välbehövliga offentliga tjänster såsom utbildning, grundläggande hälso- och sjukvård samt annan social infrastruktur, så att befolkningens fattigdom blir beständig. Parlamentet påminner om att regeringarna enligt den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är skyldiga att respektera medborgarnas rättigheter genom att ställa tillräckliga resurser till deras förfogande. Parlamentet betonar i detta sammanhang att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt skyddet av människorättsförsvarare som arbetar för att främja ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 28. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för inrättandet av en särskild FN-rapportör om ekonomisk brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för inrättandet av en särskild FN-rapportör om ekonomisk brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter.

Företagande och mänskliga rättigheter

| 29. | Europaparlamentet stöder starkt att FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter sprids och genomförs på ett effektivt och heltäckande vis både inom och utanför EU, och framhåller att man måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att åtgärda luckorna i det praktiska genomförandet av FN:s vägledande principer, även vad gäller tillgången till rättvisa. Parlamentet välkomnar initiativet till en förordning om inrättande av ett system för vederbörlig aktsamhet i leveranskedjan när det gäller ansvarsfull användning av mineraler från konfliktområden. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att aktivt delta i det elfte mötet i FN:s arbetsgrupp för mänskliga rättigheter och transnationella bolag och andra företag och att stödja insatser för att anpassa sin politik till OECD:s riktlinjer för multinationella företag och till FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att före utgången av 2015 rapportera om EU-medlemsstaternas genomförande av FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet stöder starkt att FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter sprids och genomförs på ett effektivt och heltäckande vis både inom och utanför EU, och framhåller att man måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att åtgärda luckorna i det praktiska genomförandet av FN:s vägledande principer, även vad gäller tillgången till rättvisa. Parlamentet välkomnar initiativet till en förordning om inrättande av ett system för vederbörlig aktsamhet i leveranskedjan när det gäller ansvarsfull användning av mineraler från konfliktområden. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att aktivt delta i det elfte mötet i FN:s arbetsgrupp för mänskliga rättigheter och transnationella bolag och andra företag och att stödja insatser för att anpassa sin politik till OECD:s riktlinjer för multinationella företag och till FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att före utgången av 2015 rapportera om EU-medlemsstaternas genomförande av FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer runt om i världen att samverka med EU-företag för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna samt att se till att ”företagande och mänskliga rättigheter” inkluderas bland de ämnen som står i fokus i lokala förslagsinfordringar inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer runt om i världen att samverka med EU-företag för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna samt att se till att ”företagande och mänskliga rättigheter” inkluderas bland de ämnen som står i fokus i lokala förslagsinfordringar inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 31. | Europaparlamentet anser att företagande och mänskliga rättigheter kan stärka varandra genom att nya affärsmöjligheter skapas i de regioner som är i störst behov av hållbara och ansvarsfulla investeringar och genom att den allmänna respekten för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländer främjas. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att företagande och mänskliga rättigheter kan stärka varandra genom att nya affärsmöjligheter skapas i de regioner som är i störst behov av hållbara och ansvarsfulla investeringar och genom att den allmänna respekten för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländer främjas.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att delta i den spirande debatten om ett juridiskt bindande internationellt instrument för företagande och mänskliga rättigheter inom ramen för FN-systemet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att delta i den spirande debatten om ett juridiskt bindande internationellt instrument för företagande och mänskliga rättigheter inom ramen för FN-systemet.

Kvinnors rättigheter

| 33. | Europaparlamentet påpekar att jämställdhetsintegrering – som inbegriper omorganisering, förbättring, utveckling och utvärdering av politiken för att säkerställa att beslutsfattarna integrerar ett synsätt som bygger på lika möjligheter i alla politiska beslut, på samtliga nivåer och i alla skeden – är ett viktigt verktyg för att uppnå jämställdhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att jämställdhetsintegrering – som inbegriper omorganisering, förbättring, utveckling och utvärdering av politiken för att säkerställa att beslutsfattarna integrerar ett synsätt som bygger på lika möjligheter i alla politiska beslut, på samtliga nivåer och i alla skeden – är ett viktigt verktyg för att uppnå jämställdhet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt delta i det 59:e mötet i FN:s kvinnokommission och att fortsätta att bekämpa alla försök att undergräva FN:s handlingsplattform från Peking, som kommer att ses över med anledning av 20-årsdagen av den fjärde världskonferensen för kvinnor när det gäller bland annat tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård som grundläggande mänskliga rättigheter, samt sexuella och reproduktiva rättigheter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt delta i det 59:e mötet i FN:s kvinnokommission och att fortsätta att bekämpa alla försök att undergräva FN:s handlingsplattform från Peking, som kommer att ses över med anledning av 20-årsdagen av den fjärde världskonferensen för kvinnor när det gäller bland annat tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård som grundläggande mänskliga rättigheter, samt sexuella och reproduktiva rättigheter.

| 35. | Europaparlamentet ställer sig kritiskt till att många länder har kvar lagar som innebär diskriminering, framför allt inom områdena familj och tillgång till egendom, trots de framsteg som hittills gjorts i arbetet för jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet konstaterar att kvinnor fortfarande är enormt underrepresenterade på beslutsfattande positioner och att våld mot kvinnor fortfarande är utbrett, medan tillgången till rättvisa fortfarande är begränsad, trots det antal kvinnor som varje dag dör till följd av våld i hemmet. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över att bakslag har konstaterats i vissa länder, i synnerhet när det gäller sexuella och reproduktiva rättigheter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet ställer sig kritiskt till att många länder har kvar lagar som innebär diskriminering, framför allt inom områdena familj och tillgång till egendom, trots de framsteg som hittills gjorts i arbetet för jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet konstaterar att kvinnor fortfarande är enormt underrepresenterade på beslutsfattande positioner och att våld mot kvinnor fortfarande är utbrett, medan tillgången till rättvisa fortfarande är begränsad, trots det antal kvinnor som varje dag dör till följd av våld i hemmet. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över att bakslag har konstaterats i vissa länder, i synnerhet när det gäller sexuella och reproduktiva rättigheter.

| 36. | Europaparlamentet fördömer skarpt användningen av sexuellt våld mot kvinnor, vilket omfattar brott som massvåldtäkter, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, könsrelaterad förföljelse – inklusive kvinnlig könsstympning – människohandel, barn- och tvångsäktenskap, hedersmord och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art, också när det används som taktik vid krigföring. Parlamentet uppmanar på nytt EU och samtliga dess medlemsstater att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen). |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet fördömer skarpt användningen av sexuellt våld mot kvinnor, vilket omfattar brott som massvåldtäkter, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, könsrelaterad förföljelse – inklusive kvinnlig könsstympning – människohandel, barn- och tvångsäktenskap, hedersmord och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art, också när det används som taktik vid krigföring. Parlamentet uppmanar på nytt EU och samtliga dess medlemsstater att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen).

| 37. | Europaparlamentet påminner om att EU åtagit sig att integrera mänskliga rättigheter och könsrelaterade aspekter i uppdragen inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, i enlighet med FN:s säkerhetsråds banbrytande resolutioner nr 1325 och nr 1820 om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att i arbetet med att skapa varaktig försoning stödja ett systematiskt deltagande av kvinnor som en vital del av fredsprocessen, och att erkänna behovet att integrera ett jämställdhetsperspektiv i konfliktförebyggande arbete, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter samt demokratiseringsprocesser. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att EU åtagit sig att integrera mänskliga rättigheter och könsrelaterade aspekter i uppdragen inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, i enlighet med FN:s säkerhetsråds banbrytande resolutioner nr 1325 och nr 1820 om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att i arbetet med att skapa varaktig försoning stödja ett systematiskt deltagande av kvinnor som en vital del av fredsprocessen, och att erkänna behovet att integrera ett jämställdhetsperspektiv i konfliktförebyggande arbete, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter samt demokratiseringsprocesser.

| 38. | Europaparlamentet betonar att kvinnlig könsstympning är en form av tortyr. Parlamentet understryker det fortsatta behovet av att EU arbetar tillsammans med tredjeländer för att utrota utövandet av kvinnlig könsstympning. Parlamentet påminner de medlemsstater som har nationella lagar som förbjuder kvinnlig könsstympning om att de måste tillämpa dessa lagar när det konstateras att någon av deras medborgare har utsatts för ett sådant ingrepp. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att kvinnlig könsstympning är en form av tortyr. Parlamentet understryker det fortsatta behovet av att EU arbetar tillsammans med tredjeländer för att utrota utövandet av kvinnlig könsstympning. Parlamentet påminner de medlemsstater som har nationella lagar som förbjuder kvinnlig könsstympning om att de måste tillämpa dessa lagar när det konstateras att någon av deras medborgare har utsatts för ett sådant ingrepp.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar Internationella brottmålsdomstolens inkludering av sexualbrott och könsbaserade brott, inklusive våldtäkt, sexuellt våld och förnedring, och dess rekommendation att dessa brott ska betraktas som krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar Internationella brottmålsdomstolens inkludering av sexualbrott och könsbaserade brott, inklusive våldtäkt, sexuellt våld och förnedring, och dess rekommendation att dessa brott ska betraktas som krigsförbrytelser.

Barns rättigheter

| 40. | Europaparlamentet uttrycker oro över att – trots framsteg sedan konventionen om barnets rättigheter antogs 1989 – minst 58 miljoner barn, särskilt flickor, barn från fattiga familjer, barn med funktionsnedsättningar och barn i konfliktområden, inte går i skola, och över att många barn fortfarande lider av sjukdomar som lätt kan förebyggas, medan andra utnyttjas i barnarbete. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uttrycker oro över att – trots framsteg sedan konventionen om barnets rättigheter antogs 1989 – minst 58 miljoner barn, särskilt flickor, barn från fattiga familjer, barn med funktionsnedsättningar och barn i konfliktområden, inte går i skola, och över att många barn fortfarande lider av sjukdomar som lätt kan förebyggas, medan andra utnyttjas i barnarbete.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar alla stater att åta sig att utrota de värsta formerna av barnarbete enligt definitionen i artikel 3 i ILO:s konvention nr 182, omfattande barnslaveri, människohandel med barn, prostitution och farligt arbete som påverkar ett barns fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar alla stater att åta sig att utrota de värsta formerna av barnarbete enligt definitionen i artikel 3 i ILO:s konvention nr 182, omfattande barnslaveri, människohandel med barn, prostitution och farligt arbete som påverkar ett barns fysiska och psykiska hälsa.

| 42. | Europaparlamentet erinrar om att staten som en av sina primära skyldigheter har att ordna med utbildning för alla barn genom att öka utbildningsutbudet, inrätta adekvata institutioner och åtgärda de strukturella orsakerna till de största hindren för allmän primärutbildning, däribland skolavhopp, som fortfarande är ett stort hinder för allmän primärutbildning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet erinrar om att staten som en av sina primära skyldigheter har att ordna med utbildning för alla barn genom att öka utbildningsutbudet, inrätta adekvata institutioner och åtgärda de strukturella orsakerna till de största hindren för allmän primärutbildning, däribland skolavhopp, som fortfarande är ett stort hinder för allmän primärutbildning.

| 43. | Europaparlamentet begär tillräcklig EU-finansiering av program för demobilisering och återanpassning för barn med anknytning till väpnade konflikter och för före detta barnsoldater. Parlamentet erinrar om sitt starka stöd till kampanjen Barn, inte soldater, såsom det framhölls vid den utfrågning om samma ämne som hölls i underutskottet för mänskliga rättigheter den 3 december 2014. Parlamentet välkomnar de årliga rapporterna från FN:s särskilda representant för barn och väpnade konflikter och FN:s särskilda representant för våld mot barn, tillsammans med rapporten från den särskilde rapportören om handel med barn, barnprostitution och barnpornografi. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet begär tillräcklig EU-finansiering av program för demobilisering och återanpassning för barn med anknytning till väpnade konflikter och för före detta barnsoldater. Parlamentet erinrar om sitt starka stöd till kampanjen Barn, inte soldater, såsom det framhölls vid den utfrågning om samma ämne som hölls i underutskottet för mänskliga rättigheter den 3 december 2014. Parlamentet välkomnar de årliga rapporterna från FN:s särskilda representant för barn och väpnade konflikter och FN:s särskilda representant för våld mot barn, tillsammans med rapporten från den särskilde rapportören om handel med barn, barnprostitution och barnpornografi.

Hbti-personers rättigheter

| 44. | Europaparlamentet är oroat över den senaste tidens ökning av antalet diskriminerande lagar och metoder samt våldsdåd mot personer på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet. Parlamentet efterlyser en nära övervakning av situationen för hbti-personer, bland annat i Nigeria och Gambia, där nyligen införda hbti-fientliga lagar utgör ett hot mot livet för sexuella minoriteter. Parlamentet uttrycker sin starka oro över de lagar mot ”propaganda” som begränsar yttrande- och mötesfriheten, även i Europa. Parlamentet välkomnar människorättsrådets resolution om bekämpande av våld och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, som antogs den 26 september 2014. Parlamentet bekräftar sitt stöd för att högkommissarien ska fortsätta arbetet med att främja och skydda alla mänskliga rättigheter för hbti-personer, särskilt genom uttalanden, rapporter och kampanjen ”Free and Equal”. Parlamentet uppmuntrar högkommissarien att fortsätta att bekämpa diskriminerande lagar och metoder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är oroat över den senaste tidens ökning av antalet diskriminerande lagar och metoder samt våldsdåd mot personer på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet. Parlamentet efterlyser en nära övervakning av situationen för hbti-personer, bland annat i Nigeria och Gambia, där nyligen införda hbti-fientliga lagar utgör ett hot mot livet för sexuella minoriteter. Parlamentet uttrycker sin starka oro över de lagar mot ”propaganda” som begränsar yttrande- och mötesfriheten, även i Europa. Parlamentet välkomnar människorättsrådets resolution om bekämpande av våld och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, som antogs den 26 september 2014. Parlamentet bekräftar sitt stöd för att högkommissarien ska fortsätta arbetet med att främja och skydda alla mänskliga rättigheter för hbti-personer, särskilt genom uttalanden, rapporter och kampanjen ”Free and Equal”. Parlamentet uppmuntrar högkommissarien att fortsätta att bekämpa diskriminerande lagar och metoder.

Klimatförändringar och mänskliga rättigheter

| 45. | Europaparlamentet betonar att klimatförändringarna starkt påverkar grupper och personer i utsatta situationer, särskilt i låginkomstländer och i kuststater och lågt belägna östater som saknar ekonomiska resurser för att anpassa sig till genomgripande miljöförändringar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att klimatförändringarna starkt påverkar grupper och personer i utsatta situationer, särskilt i låginkomstländer och i kuststater och lågt belägna östater som saknar ekonomiska resurser för att anpassa sig till genomgripande miljöförändringar.

| 46. | Europaparlamentet oroas över att ursprungsbefolkningar löper särskilt stor risk att drabbas av klimatförändringsrelaterade incidenter. Parlamentet konstaterar i detta avseende att de flesta ursprungsbefolkningar lever under fattigdomsgränsen och har liten eller ingen tillgång till representation, politiskt beslutsfattande eller rättssystem. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet oroas över att ursprungsbefolkningar löper särskilt stor risk att drabbas av klimatförändringsrelaterade incidenter. Parlamentet konstaterar i detta avseende att de flesta ursprungsbefolkningar lever under fattigdomsgränsen och har liten eller ingen tillgång till representation, politiskt beslutsfattande eller rättssystem.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar människorättsrådets erkännande att miljöförändringar har en negativ inverkan på befolkningars utkomstmöjligheter och står i vägen för förverkligandet av grundläggande internationellt erkända mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck de stater som är parter att vidta brådskande och ambitiösa begränsnings- och anpassningsåtgärder vid den kommande klimatkonferensen i Paris 2015. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar människorättsrådets erkännande att miljöförändringar har en negativ inverkan på befolkningars utkomstmöjligheter och står i vägen för förverkligandet av grundläggande internationellt erkända mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck de stater som är parter att vidta brådskande och ambitiösa begränsnings- och anpassningsåtgärder vid den kommande klimatkonferensen i Paris 2015.

| 48. | Europaparlamentet begär att kommissionen och utrikestjänsten deltar aktivt i debatten om begreppet klimatflykting, inklusive en eventuell definition av begreppet i folkrätten eller i något rättsligt bindande internationellt avtal. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet begär att kommissionen och utrikestjänsten deltar aktivt i debatten om begreppet klimatflykting, inklusive en eventuell definition av begreppet i folkrätten eller i något rättsligt bindande internationellt avtal.

Kampen mot straffrihet – Internationella brottmålsdomstolen

| 49. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt helhjärtade stöd för Internationella brottmålsdomstolens arbete för att sätta stopp för straffriheten för personer som begår de allvarligaste brotten av betydelse för det internationella samfundet, och för att ge rättvisa åt offer för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Parlamentet är alltjämt på sin vakt mot alla försök att undergräva denna domstols legitimitet eller oberoende. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att samarbeta med domstolen och ge den ett starkt diplomatiskt, politiskt och ekonomiskt stöd, även inom FN. Parlamentet uppmanar också EU, dess medlemsstater och dess särskilda representanter att aktivt stödja brottmålsdomstolen, verkställandet av dess beslut samt kampen mot straffrihet för brott som omfattas av Romstadgan. Parlamentet välkomnar den palestinska myndighetens ratificering av Romstadgan i januari 2015. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt helhjärtade stöd för Internationella brottmålsdomstolens arbete för att sätta stopp för straffriheten för personer som begår de allvarligaste brotten av betydelse för det internationella samfundet, och för att ge rättvisa åt offer för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Parlamentet är alltjämt på sin vakt mot alla försök att undergräva denna domstols legitimitet eller oberoende. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att samarbeta med domstolen och ge den ett starkt diplomatiskt, politiskt och ekonomiskt stöd, även inom FN. Parlamentet uppmanar också EU, dess medlemsstater och dess särskilda representanter att aktivt stödja brottmålsdomstolen, verkställandet av dess beslut samt kampen mot straffrihet för brott som omfattas av Romstadgan. Parlamentet välkomnar den palestinska myndighetens ratificering av Romstadgan i januari 2015.

Urbefolkningar

| 50. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att stödja översynen av mandatet för expertmekanismen om urbefolkningarnas rättigheter, i överensstämmelse med slutdokumentet från världskonferensen om urbefolkningar (FN:s generalförsamlings resolution 69/2), i syfte att övervaka, utvärdera och förbättra genomförandet av förklaringen om urbefolkningars rättigheter. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att begära att alla innehavare av mandat för särskilda förfaranden ägnar särskild uppmärksamhet åt frågor som rör kvinnor och flickor i urbefolkningar, och att systematiskt rapportera om sådana frågor till människorättsrådet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten och medlemsstaterna att aktivt stödja utvecklingen av den systemomfattande handlingsplanen för urbefolkningar, i enlighet med begäran i FN:s generalförsamlings resolution från september 2014, särskilt i fråga om att ordna regelbundna samråd med urbefolkningar som ett led i denna process. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att stödja översynen av mandatet för expertmekanismen om urbefolkningarnas rättigheter, i överensstämmelse med slutdokumentet från världskonferensen om urbefolkningar (FN:s generalförsamlings resolution 69/2), i syfte att övervaka, utvärdera och förbättra genomförandet av förklaringen om urbefolkningars rättigheter. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att begära att alla innehavare av mandat för särskilda förfaranden ägnar särskild uppmärksamhet åt frågor som rör kvinnor och flickor i urbefolkningar, och att systematiskt rapportera om sådana frågor till människorättsrådet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten och medlemsstaterna att aktivt stödja utvecklingen av den systemomfattande handlingsplanen för urbefolkningar, i enlighet med begäran i FN:s generalförsamlings resolution från september 2014, särskilt i fråga om att ordna regelbundna samråd med urbefolkningar som ett led i denna process.

Internationella kultur- och idrottsevenemang och mänskliga rättigheter

| 51. | Europaparlamentet fördömer det faktum att auktoritära stater allt oftare står värdar för stora idrotts- eller kulturevenemang för att stärka sin internationella legitimitet samtidigt som de kväver inhemska avvikande åsikter ytterligare. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt ta upp denna fråga, även inom människorättsrådet, och att samarbeta med nationella idrottsförbund, näringslivsaktörer och civilsamhällesorganisationer om villkoren kring deras deltagande i sådana evenemang, bland annat med avseende på de första Europaspelen i Baku 2015 och fotbolls-VM i Ryssland 2018 och i Qatar 2022. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet fördömer det faktum att auktoritära stater allt oftare står värdar för stora idrotts- eller kulturevenemang för att stärka sin internationella legitimitet samtidigt som de kväver inhemska avvikande åsikter ytterligare. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt ta upp denna fråga, även inom människorättsrådet, och att samarbeta med nationella idrottsförbund, näringslivsaktörer och civilsamhällesorganisationer om villkoren kring deras deltagande i sådana evenemang, bland annat med avseende på de första Europaspelen i Baku 2015 och fotbolls-VM i Ryssland 2018 och i Qatar 2022.

Drönare och självstyrande vapen

| 52. | Europaparlamentet upprepar sin vädjan till rådet om att utarbeta en gemensam EU-ståndpunkt om användningen av bestyckade drönare, varvid man bör lägga yttersta vikt vid respekten för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och ta upp frågor som de rättsliga ramarna, proportionalitet, ansvarsutkrävande, skydd av civila och öppenhet. Parlamentet vädjar än en gång till EU att förbjuda utveckling, produktion och användning av helt självstyrande vapen som gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig medverkan. Parlamentet betonar att mänskliga rättigheter måste ingå i alla dialoger med tredjeländer om terrorbekämpning. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet upprepar sin vädjan till rådet om att utarbeta en gemensam EU-ståndpunkt om användningen av bestyckade drönare, varvid man bör lägga yttersta vikt vid respekten för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och ta upp frågor som de rättsliga ramarna, proportionalitet, ansvarsutkrävande, skydd av civila och öppenhet. Parlamentet vädjar än en gång till EU att förbjuda utveckling, produktion och användning av helt självstyrande vapen som gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig medverkan. Parlamentet betonar att mänskliga rättigheter måste ingå i alla dialoger med tredjeländer om terrorbekämpning.

EU:s integrering av mänskliga rättigheter

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja den allmängiltiga och odelbara karaktären hos de mänskliga rättigheterna, inklusive medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i enlighet med artikel 21 i Lissabonfördraget och de allmänna bestämmelserna om unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja den allmängiltiga och odelbara karaktären hos de mänskliga rättigheterna, inklusive medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i enlighet med artikel 21 i Lissabonfördraget och de allmänna bestämmelserna om unionens yttre åtgärder.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater, kommissionen och utrikestjänsten att integrera mänskliga rättigheter i all extern politik med tredjeländer. Parlamentet betonar också att EU i sin politik för mänskliga rättigheter måste se till att dess interna och externa politik stämmer överens med varandra, såsom det förutsätts i EU-fördraget, och undvika dubbla måttstockar när det gäller respekten för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater, kommissionen och utrikestjänsten att integrera mänskliga rättigheter i all extern politik med tredjeländer. Parlamentet betonar också att EU i sin politik för mänskliga rättigheter måste se till att dess interna och externa politik stämmer överens med varandra, såsom det förutsätts i EU-fördraget, och undvika dubbla måttstockar när det gäller respekten för mänskliga rättigheter.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU att anta ett rättighetsbaserat synsätt och att integrera respekten för mänskliga rättigheter i handel, investeringar, offentliga tjänster och utvecklingssamarbete samt i sin gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar EU att anta ett rättighetsbaserat synsätt och att integrera respekten för mänskliga rättigheter i handel, investeringar, offentliga tjänster och utvecklingssamarbete samt i sin gemensamma säkerhets- och försvarspolitik.

EU:s prioriteringar i frågor om enskilda länder

Ukraina

| 56. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över våldet och den väpnade konflikten i östra Ukraina. Parlamentet hoppas att avtalet om eldupphör, som bygger på Minsköverenskommelsen, kommer att hålla. Parlamentet fördömer de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i konflikten och följderna av den senaste tidens strider. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd för FN:s övervakningsuppdrag för mänskliga rättigheter och OSSE:s särskilda övervakningsuppdrag i Ukraina, och efterlyser en förstärkning av det sistnämnda. Parlamentet framhåller sin starka oro över internflyktingarnas öde till följd av den väpnade konflikten i de sydöstra regionerna. Parlamentet fördömer den olagliga annekteringen av Krim till följd av Rysslands aggressiva och expansionistiska politik, som utgör ett hot mot Ukrainas enhet och oberoende. Parlamentet är fortsatt oroat över att lokalbefolkningen i denna region, i synnerhet krimtatarerna, utsätts för diskriminering och utbredda människorättskränkningar. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att stödja alla eventuella insatser på FN-nivå för att bekämpa straffriheten och utföra opartiska utredningar av våldshandlingarna och människorättskränkningarna i samband med ingripandena mot demonstrationerna på Majdan, den olagliga annekteringen av Krim och den väpnade konflikten i östra Ukraina. Parlamentet manar till respekt för internationell humanitär rätt med tillhörande principer för att skydda civila i konflikten. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över våldet och den väpnade konflikten i östra Ukraina. Parlamentet hoppas att avtalet om eldupphör, som bygger på Minsköverenskommelsen, kommer att hålla. Parlamentet fördömer de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i konflikten och följderna av den senaste tidens strider. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd för FN:s övervakningsuppdrag för mänskliga rättigheter och OSSE:s särskilda övervakningsuppdrag i Ukraina, och efterlyser en förstärkning av det sistnämnda. Parlamentet framhåller sin starka oro över internflyktingarnas öde till följd av den väpnade konflikten i de sydöstra regionerna. Parlamentet fördömer den olagliga annekteringen av Krim till följd av Rysslands aggressiva och expansionistiska politik, som utgör ett hot mot Ukrainas enhet och oberoende. Parlamentet är fortsatt oroat över att lokalbefolkningen i denna region, i synnerhet krimtatarerna, utsätts för diskriminering och utbredda människorättskränkningar. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att stödja alla eventuella insatser på FN-nivå för att bekämpa straffriheten och utföra opartiska utredningar av våldshandlingarna och människorättskränkningarna i samband med ingripandena mot demonstrationerna på Majdan, den olagliga annekteringen av Krim och den väpnade konflikten i östra Ukraina. Parlamentet manar till respekt för internationell humanitär rätt med tillhörande principer för att skydda civila i konflikten.

Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea)

| 57. | Europaparlamentet välkomnar planerna på att förlänga mandatet för den särskilde rapportören om människorättssituationen i Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea). Parlamentet välkomnar också FN:s generalförsamlings resolution där FN:s säkerhetsråd uppmuntras att vidta lämpliga åtgärder för att utkräva ansvarsskyldighet, bland annat genom att överväga att hänskjuta situationen i Nordkorea till Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att upprepa sitt krav på ansvarsskyldighet, även för de ansvariga för brott mot mänskligheten som begåtts i enlighet med politik som fastställts på högsta statsnivå. Parlamentet välkomnar upprättandet av en fältbaserad struktur i Republiken Korea (Sydkorea) för att skärpa övervakningen av situationen och dokumenteringen av bevis i syfte att utkräva ansvarsskyldighet, och uppmanar alla stater att samarbeta med denna struktur. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att rikta ökad uppmärksamhet mot situationen i Nordkorea genom att sammankalla en formell panel där offer för rättskränkningar får komma till tals i samband med ett framtida möte i människorättsrådet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar planerna på att förlänga mandatet för den särskilde rapportören om människorättssituationen i Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea). Parlamentet välkomnar också FN:s generalförsamlings resolution där FN:s säkerhetsråd uppmuntras att vidta lämpliga åtgärder för att utkräva ansvarsskyldighet, bland annat genom att överväga att hänskjuta situationen i Nordkorea till Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att upprepa sitt krav på ansvarsskyldighet, även för de ansvariga för brott mot mänskligheten som begåtts i enlighet med politik som fastställts på högsta statsnivå. Parlamentet välkomnar upprättandet av en fältbaserad struktur i Republiken Korea (Sydkorea) för att skärpa övervakningen av situationen och dokumenteringen av bevis i syfte att utkräva ansvarsskyldighet, och uppmanar alla stater att samarbeta med denna struktur. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att rikta ökad uppmärksamhet mot situationen i Nordkorea genom att sammankalla en formell panel där offer för rättskränkningar får komma till tals i samband med ett framtida möte i människorättsrådet.

Iran

| 58. | Europaparlamentet välkomnar människorättsrådets resolution från mars 2014 om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran, tillsammans med förlängningen av den särskilde rapportörens mandat, och uppmanar Iran att låta FN:s särskilde rapportör resa in i landet som ett tydligt tecken på Irans beredvillighet att vidta åtgärder för att inleda en dialog om mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar sitt fördömande av dödsstraffet i Iran, som även omfattar minderåriga och som ofta verkställs efter en rättsprocess som inte uppfyller internationellt accepterade minimikrav på en rättvis rättegång och ett korrekt förfarande. Parlamentet är fortsatt bekymrat över det stora antalet avrättningar utan ett korrekt förfarande eller en rättvis rättegång. Parlamentet stöder det gemensamma uttalande som mandatinnehavarna för FN:s särskilda förfaranden gjorde i augusti 2014 och i vilket de fördömde vågen av gripanden och domar mot aktörer inom det civila samhället i Iran. Parlamentet uppmanar EU och människorättsrådet att fortsätta att noggrant bevaka de systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och att se till att de mänskliga rättigheterna förblir en nyckelprioritering i alla kontakter med den iranska regeringen. Parlamentet uppmanar Irans myndigheter att följa internationell humanitär rätt, enligt vilken avrättning av ungdomsbrottslingar är ett brott mot internationella miniminormer, och att inte verkställa någon avrättning av ungdomsbrottslingar. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar människorättsrådets resolution från mars 2014 om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran, tillsammans med förlängningen av den särskilde rapportörens mandat, och uppmanar Iran att låta FN:s särskilde rapportör resa in i landet som ett tydligt tecken på Irans beredvillighet att vidta åtgärder för att inleda en dialog om mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar sitt fördömande av dödsstraffet i Iran, som även omfattar minderåriga och som ofta verkställs efter en rättsprocess som inte uppfyller internationellt accepterade minimikrav på en rättvis rättegång och ett korrekt förfarande. Parlamentet är fortsatt bekymrat över det stora antalet avrättningar utan ett korrekt förfarande eller en rättvis rättegång. Parlamentet stöder det gemensamma uttalande som mandatinnehavarna för FN:s särskilda förfaranden gjorde i augusti 2014 och i vilket de fördömde vågen av gripanden och domar mot aktörer inom det civila samhället i Iran. Parlamentet uppmanar EU och människorättsrådet att fortsätta att noggrant bevaka de systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och att se till att de mänskliga rättigheterna förblir en nyckelprioritering i alla kontakter med den iranska regeringen. Parlamentet uppmanar Irans myndigheter att följa internationell humanitär rätt, enligt vilken avrättning av ungdomsbrottslingar är ett brott mot internationella miniminormer, och att inte verkställa någon avrättning av ungdomsbrottslingar.

Myanmar/Burma

| 59. | Europaparlamentet stöder den senaste rapporten om människorättssituationen i Myanmar/Burma från FN:s särskilde rapportör, som erkänner de framsteg som hittills gjort och samtidigt påtalar områden som fortfarande inger allvarliga betänkligheter. Parlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att integrera mänskliga rättigheter, däribland även minoriteters rättigheter, i landets institutionella och rättsliga ram och i alla politikområden, och att respektera yttrande- och mötesfriheten till fullo. Parlamentet uttrycker sin oro över den föreslagna lagstiftningen om ”skydd av ras och religion”, som innehåller fyra förslag om äktenskap över religionsgränser, religiös omvändelse, engifte och födelsekontroll. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att förnya mandatet för den särskilde rapportören under punkt 4 och att upprepa sin allvarliga oro över rohingyaminoritetens situation i delstaten Rakhine, som förvärras av att denna befolkningsgrupp saknar rättslig status och därmed fortfarande utsätts för systematisk diskriminering. Parlamentet efterlyser fullständiga, insynsvänliga och oberoende utredningar av alla rapporter om kränkningar av rohingyafolkets rättigheter och vill att processen med att låta FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter öppna ett lokalkontor i landet ska påskyndas. Parlamentet beklagar djupt angreppen mot civila i delstaterna Kachin och Shan, säkerhetsstyrkornas sexuella våld under väpnade konflikter, förekomsten av politiska fångar, trakasserierna mot människorättsförsvarare, aktivister och medieverksamma, de utomrättsliga avrättningarna, beslagtagandet av mark samt angreppen mot religiösa och etniska minoriteter. Parlamentet anser att förhandlingarna om ett investeringsavtal mellan EU och Myanmar/Burma bör tas under noga övervägande, eftersom utländska investeringar i landet riskerar att förvärra kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet stöder den senaste rapporten om människorättssituationen i Myanmar/Burma från FN:s särskilde rapportör, som erkänner de framsteg som hittills gjort och samtidigt påtalar områden som fortfarande inger allvarliga betänkligheter. Parlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att integrera mänskliga rättigheter, däribland även minoriteters rättigheter, i landets institutionella och rättsliga ram och i alla politikområden, och att respektera yttrande- och mötesfriheten till fullo. Parlamentet uttrycker sin oro över den föreslagna lagstiftningen om ”skydd av ras och religion”, som innehåller fyra förslag om äktenskap över religionsgränser, religiös omvändelse, engifte och födelsekontroll. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att förnya mandatet för den särskilde rapportören under punkt 4 och att upprepa sin allvarliga oro över rohingyaminoritetens situation i delstaten Rakhine, som förvärras av att denna befolkningsgrupp saknar rättslig status och därmed fortfarande utsätts för systematisk diskriminering. Parlamentet efterlyser fullständiga, insynsvänliga och oberoende utredningar av alla rapporter om kränkningar av rohingyafolkets rättigheter och vill att processen med att låta FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter öppna ett lokalkontor i landet ska påskyndas. Parlamentet beklagar djupt angreppen mot civila i delstaterna Kachin och Shan, säkerhetsstyrkornas sexuella våld under väpnade konflikter, förekomsten av politiska fångar, trakasserierna mot människorättsförsvarare, aktivister och medieverksamma, de utomrättsliga avrättningarna, beslagtagandet av mark samt angreppen mot religiösa och etniska minoriteter. Parlamentet anser att förhandlingarna om ett investeringsavtal mellan EU och Myanmar/Burma bör tas under noga övervägande, eftersom utländska investeringar i landet riskerar att förvärra kränkningarna av de mänskliga rättigheterna.

Vitryssland

| 60. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de fortgående människorättskränkningarna i Vitryssland. Parlamentet fördömer de tre avrättningar som verkställdes 2014, trakasserierna mot människorättsförsvarare, förföljelsen av oberoende journalister, censuren av all internetbaserad kommunikation samt den restriktiva lagstiftningen om icke-statliga organisationerna. Parlamentet vill att mandatet för FN:s särskilde rapportör när det gäller människorättssituationen i Vitryssland ska förnyas vid människorättsrådets 29:e möte, och uppmanar regeringen att bevilja fullt tillträde för mandatinnehavarna för FN:s särskilda förfaranden, bland dem också den särskilde rapportören. Parlamentet kräver villkorslös frigivning och upprättelse för alla återstående politiska fångar. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de fortgående människorättskränkningarna i Vitryssland. Parlamentet fördömer de tre avrättningar som verkställdes 2014, trakasserierna mot människorättsförsvarare, förföljelsen av oberoende journalister, censuren av all internetbaserad kommunikation samt den restriktiva lagstiftningen om icke-statliga organisationerna. Parlamentet vill att mandatet för FN:s särskilde rapportör när det gäller människorättssituationen i Vitryssland ska förnyas vid människorättsrådets 29:e möte, och uppmanar regeringen att bevilja fullt tillträde för mandatinnehavarna för FN:s särskilda förfaranden, bland dem också den särskilde rapportören. Parlamentet kräver villkorslös frigivning och upprättelse för alla återstående politiska fångar.

Bahrain

| 61. | Europaparlamentet uttrycker sin fortsatta oro över angreppen på oppositionsledare och aktörer och aktivister i det civila samhället i Bahrain, och över situationen för människorättsförsvarare och politiska aktivister inom oppositionen i landet. Parlamentet uppmanar alla berörda parter i Bahrain att inleda konstruktiva samtal där alla får komma till tals i syfte att uppnå en verklig försoning och respekt för de mänskliga rättigheterna för alla befolkningsgrupper i Bahrain. Parlamentet kräver omedelbar och villkorslös frigivning av alla samvetsfångar, journalister, människorättsförsvarare och fredliga demonstranter, och uttrycker sitt stöd för det gemensamma uttalandet av den 4 februari 2015 från mandatinnehavarna för FN:s särskilda förfaranden om att en ledande oppositionspolitiker gripits och de därpå följande demonstrationerna skingrats. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och andra medlemmar av människorättsrådet att fortsätta att noggrant följa människorättssituationen i Bahrain, med fokus på fullgörandet av de åtaganden som landet gjorde vid den allmänna återkommande utvärderingen och på genomförandet av rekommendationerna från Bahrains oberoende undersökningskommission, som har välkomnats av kungen av Bahrain. Parlamentet beklagar bristen på framsteg av Bahrains regering i dess samarbete med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och flyktingkommissariatets särskilda förfaranden. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att arbeta för att det under marsmötet i människorättsrådet antas en resolution som efterlyser ett fullständigt fullgörande av Bahrains åtaganden från den allmänna återkommande utvärderingen och ett genomförande av rekommendationerna – däribland rekommendationerna om människorättsförsvarare – från Bahrains oberoende undersökningskommission, och som begär att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ska rapportera om människorättssituationen på fältet och om framstegen i Bahrains samarbete med FN:s människorättsmekanismer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uttrycker sin fortsatta oro över angreppen på oppositionsledare och aktörer och aktivister i det civila samhället i Bahrain, och över situationen för människorättsförsvarare och politiska aktivister inom oppositionen i landet. Parlamentet uppmanar alla berörda parter i Bahrain att inleda konstruktiva samtal där alla får komma till tals i syfte att uppnå en verklig försoning och respekt för de mänskliga rättigheterna för alla befolkningsgrupper i Bahrain. Parlamentet kräver omedelbar och villkorslös frigivning av alla samvetsfångar, journalister, människorättsförsvarare och fredliga demonstranter, och uttrycker sitt stöd för det gemensamma uttalandet av den 4 februari 2015 från mandatinnehavarna för FN:s särskilda förfaranden om att en ledande oppositionspolitiker gripits och de därpå följande demonstrationerna skingrats. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och andra medlemmar av människorättsrådet att fortsätta att noggrant följa människorättssituationen i Bahrain, med fokus på fullgörandet av de åtaganden som landet gjorde vid den allmänna återkommande utvärderingen och på genomförandet av rekommendationerna från Bahrains oberoende undersökningskommission, som har välkomnats av kungen av Bahrain. Parlamentet beklagar bristen på framsteg av Bahrains regering i dess samarbete med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och flyktingkommissariatets särskilda förfaranden. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att arbeta för att det under marsmötet i människorättsrådet antas en resolution som efterlyser ett fullständigt fullgörande av Bahrains åtaganden från den allmänna återkommande utvärderingen och ett genomförande av rekommendationerna – däribland rekommendationerna om människorättsförsvarare – från Bahrains oberoende undersökningskommission, och som begär att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ska rapportera om människorättssituationen på fältet och om framstegen i Bahrains samarbete med FN:s människorättsmekanismer.

Egypten

| 62. | Europaparlamentet välkomnar den allmänna återkommande utvärderingen av Egypten i november 2014, och ser fram emot dess antagande vid det kommande mötet i människorättsrådet. Parlamentet uppmanar med kraft Egypten att omedelbart och ovillkorligt frige alla aktivister och människorättsförsvarare samt dem som hålls fängslade för att de fredligt har utövat sin rätt till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Parlamentet kräver dessutom att Egyptens regering ska anta lagstiftning i enlighet med internationella normer och slå vakt om föreningsfriheten, som finns inskriven i Egyptens konstitution, inklusive rätten att motta och ge finansiering, samt upphäva protestlagen från november 2013 och införa ny lagstiftning med garantier för mötesfriheten. Parlamentet uppmanar kraftfullt den egyptiska regeringen att inleda en rättslig utredning för att fastställa vilka som bär ansvaret för beordrandet och verkställandet av utomrättsliga avrättningar i samband med nedkämpandet av de huvudsakligen fredliga demonstrationer som utspelat sig sedan den 3 juli 2013, däribland skingrandet den 14 augusti 2013 på torgen Raba’a och Nahda, då minst 1 000 demonstranter dödades. Parlamentet uppmanar Egypten med eftertryck att genomföra oberoende, opartiska och effektiva utredningar av alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts sedan 2011, inklusive sexuella våldsbrott, och att se till att förövarna ställs till svars och offren får tillräcklig gottgörelse i enlighet med internationella normer. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att omedelbart upphäva alla dödsdomar och beordra förnyad prövning som garanterar rätten till en rättvis rättegång och ett korrekt förfarande, införa ett omedelbart moratorium för dödsstraff och avrättningar, omedelbart frige alla fängslade journalister och mediearbetare samt garantera rätten till informationsfrihet och yttrandefrihet i enlighet med internationella normer. Parlamentet uppmanar med eftertryck de egyptiska myndigheterna att tillåta ett besök av FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, som har godkänts i princip men som varit uppskjutet sedan början av 2014, och att i synnerhet bjuda in FN:s relevanta mekanismer och förfaranden på människorättsområdet, den särskilda rapportören om mötesfrihet, den särskilda rapportören om tortyr, den särskilda rapportören om mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism samt den särskilda rapportören om domares och advokaters oberoende. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att se till att den inhemska lagstiftningen är förenlig med internationella människorättsnormer och att omedelbart dra tillbaka lag nr 136/2014 samt upphöra med militära rättegångar mot civila, ogiltigförklara alla domar som utfärdats mot civila av militära domstolar och beordra omedelbar omprövning inför civila domstolar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja ett kraftfullt uttalande i dessa frågor. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar den allmänna återkommande utvärderingen av Egypten i november 2014, och ser fram emot dess antagande vid det kommande mötet i människorättsrådet. Parlamentet uppmanar med kraft Egypten att omedelbart och ovillkorligt frige alla aktivister och människorättsförsvarare samt dem som hålls fängslade för att de fredligt har utövat sin rätt till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Parlamentet kräver dessutom att Egyptens regering ska anta lagstiftning i enlighet med internationella normer och slå vakt om föreningsfriheten, som finns inskriven i Egyptens konstitution, inklusive rätten att motta och ge finansiering, samt upphäva protestlagen från november 2013 och införa ny lagstiftning med garantier för mötesfriheten. Parlamentet uppmanar kraftfullt den egyptiska regeringen att inleda en rättslig utredning för att fastställa vilka som bär ansvaret för beordrandet och verkställandet av utomrättsliga avrättningar i samband med nedkämpandet av de huvudsakligen fredliga demonstrationer som utspelat sig sedan den 3 juli 2013, däribland skingrandet den 14 augusti 2013 på torgen Raba’a och Nahda, då minst 1 000 demonstranter dödades. Parlamentet uppmanar Egypten med eftertryck att genomföra oberoende, opartiska och effektiva utredningar av alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts sedan 2011, inklusive sexuella våldsbrott, och att se till att förövarna ställs till svars och offren får tillräcklig gottgörelse i enlighet med internationella normer. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att omedelbart upphäva alla dödsdomar och beordra förnyad prövning som garanterar rätten till en rättvis rättegång och ett korrekt förfarande, införa ett omedelbart moratorium för dödsstraff och avrättningar, omedelbart frige alla fängslade journalister och mediearbetare samt garantera rätten till informationsfrihet och yttrandefrihet i enlighet med internationella normer. Parlamentet uppmanar med eftertryck de egyptiska myndigheterna att tillåta ett besök av FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, som har godkänts i princip men som varit uppskjutet sedan början av 2014, och att i synnerhet bjuda in FN:s relevanta mekanismer och förfaranden på människorättsområdet, den särskilda rapportören om mötesfrihet, den särskilda rapportören om tortyr, den särskilda rapportören om mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism samt den särskilda rapportören om domares och advokaters oberoende. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att se till att den inhemska lagstiftningen är förenlig med internationella människorättsnormer och att omedelbart dra tillbaka lag nr 136/2014 samt upphöra med militära rättegångar mot civila, ogiltigförklara alla domar som utfärdats mot civila av militära domstolar och beordra omedelbar omprövning inför civila domstolar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja ett kraftfullt uttalande i dessa frågor.

Mali

| 63. | Europaparlamentet välkomnar arbetet av FN:s oberoende expert om situationen för de mänskliga rättigheterna i Mali, och uppmanar människorättsrådet att förlänga hans uppdrag. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts av Malis regering med att återupprätta rättsväsendet i vissa delar av landet samt med utredningarna av händelserna 2012, då 21 elitsoldater torterades och dödades, tillsammans med inrättandet av kommissionen för sanning, rättvisa och försoning. Parlamentet är fortsatt oroat över att säkerhetssituationen åter förvärras och att barnsoldater fortfarande används och rekryteras, och uppmanar Malis regering att bland alla krigförande parter utreda vilka som gjorde sig skyldiga till våldshandlingarna under den väpnade konflikten 2012–2013 och ställa dem till svars. Parlamentet välkomnar fredsavtalet för alla Malis människor, som är de som i första hand kommer att vinna på detta efter månader av instabilitet och osäkerhet. Parlamentet beklagar emellertid det senareläggande som begärts av rebellerna i norr. Parlamentet uppmanar alla parter att gå i den maliska regeringens fotspår och omedelbart underteckna avtalet, vars tillämpning kommer att övervakas av EU, och att se till att det framtida fredsavtalet innefattar krav på ansvarsskyldighet, en starkare ställning för sanningskommissionen och säkerhetsprövning av personalen inom säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar arbetet av FN:s oberoende expert om situationen för de mänskliga rättigheterna i Mali, och uppmanar människorättsrådet att förlänga hans uppdrag. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts av Malis regering med att återupprätta rättsväsendet i vissa delar av landet samt med utredningarna av händelserna 2012, då 21 elitsoldater torterades och dödades, tillsammans med inrättandet av kommissionen för sanning, rättvisa och försoning. Parlamentet är fortsatt oroat över att säkerhetssituationen åter förvärras och att barnsoldater fortfarande används och rekryteras, och uppmanar Malis regering att bland alla krigförande parter utreda vilka som gjorde sig skyldiga till våldshandlingarna under den väpnade konflikten 2012–2013 och ställa dem till svars. Parlamentet välkomnar fredsavtalet för alla Malis människor, som är de som i första hand kommer att vinna på detta efter månader av instabilitet och osäkerhet. Parlamentet beklagar emellertid det senareläggande som begärts av rebellerna i norr. Parlamentet uppmanar alla parter att gå i den maliska regeringens fotspår och omedelbart underteckna avtalet, vars tillämpning kommer att övervakas av EU, och att se till att det framtida fredsavtalet innefattar krav på ansvarsskyldighet, en starkare ställning för sanningskommissionen och säkerhetsprövning av personalen inom säkerhetsstyrkorna.

Sydsudan

| 64. | Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen att offentliggöra sin undersökningskommissions rapport om människorättskränkningar och övergrepp som förövats av alla parter i Sydsudan, som ett steg på väg mot främjande av rättvisa med avseende på de människorättskränkningar som begåtts sedan början av konflikten. Parlamentet fördömer att en grupp små barn i Wau Shilluk bortrövades i februari 2015 för att användas som barnsoldater. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att anta en resolution som betonar att rättvisa och trovärdiga utredningar och lagföringar av brott enligt internationell rätt är avgörande för att Sydsudan ska kunna bryta en ond spiral av brutalitet som drivs på av straffriheten. I detta syfte vill parlamentet att man överväger att inrätta en rättslig mekanism av hybridtyp. Parlamentet uppmanar dessutom Sydsudan att ansluta sig till Romstadgan och att fastställa ett mandat för en särskild rapportör för Sydsudan, i syfte att hjälpa till att främja rättvisa och trovärdiga åtal och bredare åtgärder för ansvarsskyldighet, med stöd av det internationella samfundet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen att offentliggöra sin undersökningskommissions rapport om människorättskränkningar och övergrepp som förövats av alla parter i Sydsudan, som ett steg på väg mot främjande av rättvisa med avseende på de människorättskränkningar som begåtts sedan början av konflikten. Parlamentet fördömer att en grupp små barn i Wau Shilluk bortrövades i februari 2015 för att användas som barnsoldater. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att anta en resolution som betonar att rättvisa och trovärdiga utredningar och lagföringar av brott enligt internationell rätt är avgörande för att Sydsudan ska kunna bryta en ond spiral av brutalitet som drivs på av straffriheten. I detta syfte vill parlamentet att man överväger att inrätta en rättslig mekanism av hybridtyp. Parlamentet uppmanar dessutom Sydsudan att ansluta sig till Romstadgan och att fastställa ett mandat för en särskild rapportör för Sydsudan, i syfte att hjälpa till att främja rättvisa och trovärdiga åtal och bredare åtgärder för ansvarsskyldighet, med stöd av det internationella samfundet.

Sri Lanka

| 65. | Europaparlamentet noterar de utfästelser som den nyvalda regeringen i Sri Lanka gjort, och uppmanar den att vidta konkreta åtgärder för ansvarsskyldighet fram till människorättsrådets 30:e möte i september 2015, för att infria sina löften om att förbättra människorättssituationen i landet och motverka bakslag, inklusive allvarligt menade utredningar och åtal, tillsammans med andra åtgärder för att åtgärda det mer omfattande problemet med straffrihet och människorättskränkningar, liksom att fullt ut samarbeta med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och dess internationella utredning om Sri Lanka. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet noterar de utfästelser som den nyvalda regeringen i Sri Lanka gjort, och uppmanar den att vidta konkreta åtgärder för ansvarsskyldighet fram till människorättsrådets 30:e möte i september 2015, för att infria sina löften om att förbättra människorättssituationen i landet och motverka bakslag, inklusive allvarligt menade utredningar och åtal, tillsammans med andra åtgärder för att åtgärda det mer omfattande problemet med straffrihet och människorättskränkningar, liksom att fullt ut samarbeta med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och dess internationella utredning om Sri Lanka.

Syrien

| 66. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över den dramatiska och våldsamma konflikten och den humanitära krisen, som uppstått till följd av det våld som först och främst Assadregimen men även Islamiska staten/Daesh och andra miliser använt mot civilbefolkningen, i synnerhet utsatta grupper som kvinnor och barn. Parlamentet uttrycker oro över att Daesh exporterar sin ideologi utomlands. Parlamentet är mycket oroat över de systematiska kränkningarna av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt i Syrien, vilka kan utgöra krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att följa tillämplig internationell humanitär rätt för att skydda civilbefolkningen, respektera dess mänskliga rättigheter och tillgodose dess grundläggande behov. Parlamenter uppmanar med kraft FN:s medlemsstater att tydligt ta avstånd från våldet och i synnerhet uttala sitt stöd för minoriteters rättigheter, bland annat med avseende på den systematiska förföljselsen av kristna. Parlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av alla personer som blivit godtyckligt frihetsberövade eller bortförda för att de utövat sina mänskliga rättigheter eller bedrivit annan fredlig politisk verksamhet. Parlamentet kräver ett starkt stöd från EU och dess medlemsstater för att utkräva ansvar och förlänga FN:s undersökningskommission. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över den dramatiska och våldsamma konflikten och den humanitära krisen, som uppstått till följd av det våld som först och främst Assadregimen men även Islamiska staten/Daesh och andra miliser använt mot civilbefolkningen, i synnerhet utsatta grupper som kvinnor och barn. Parlamentet uttrycker oro över att Daesh exporterar sin ideologi utomlands. Parlamentet är mycket oroat över de systematiska kränkningarna av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt i Syrien, vilka kan utgöra krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att följa tillämplig internationell humanitär rätt för att skydda civilbefolkningen, respektera dess mänskliga rättigheter och tillgodose dess grundläggande behov. Parlamenter uppmanar med kraft FN:s medlemsstater att tydligt ta avstånd från våldet och i synnerhet uttala sitt stöd för minoriteters rättigheter, bland annat med avseende på den systematiska förföljselsen av kristna. Parlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av alla personer som blivit godtyckligt frihetsberövade eller bortförda för att de utövat sina mänskliga rättigheter eller bedrivit annan fredlig politisk verksamhet. Parlamentet kräver ett starkt stöd från EU och dess medlemsstater för att utkräva ansvar och förlänga FN:s undersökningskommission.

Irak

| 67. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den dramatiska och våldsamma konflikten och den humanitära krisen i Irak. Parlamentet konstaterar att människorättssituationen förvärras allteftersom IS/Daesh och andra milisgrupper genomför bortföranden och massavrättningar och förföljer Iraks etniska och religiösa minoriteter, däribland kristna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den dramatiska och våldsamma konflikten och den humanitära krisen i Irak. Parlamentet konstaterar att människorättssituationen förvärras allteftersom IS/Daesh och andra milisgrupper genomför bortföranden och massavrättningar och förföljer Iraks etniska och religiösa minoriteter, däribland kristna.

Palestina/Israel

| 68. | Europaparlamentet fördömer Hamas och andra väpnade gruppers raketattacker mot Israel från Gazaremsan, och uttrycker allvarlig oro över den humanitära krisen i Gaza. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att offentligt uttrycka sitt stöd för FN:s undersökningskommission och att kritisera de israeliska myndigheternas bristande samarbete och det faktum att de inte beviljat undersökningskommissionen tillträde, genom ett offentligt uttalande i människorättsrådet. Parlamentet betonar att rättvisa och respekt för rättsstaten är den nödvändiga grunden för fred och att den rådande långvariga och systematiska straffriheten för kränkningar av folkrätten måste upphöra. Parlamentet gläds åt att åklagaren vid Internationella brottmålsdomstolen inlett en preliminär utredning av situationen i Palestina. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta fullt ut med Internationella brottmålsdomstolens åklagarmyndighet. Parlamentet uppmanar EU att återuppta punkt 7 i människorättsrådet och att skarpt fördöma de långvariga kränkningarna av folkrätten och det uteblivna genomförandet av det rådgivande yttrandet från Internationella domstolen, liksom att stödja förlängningen av undersökningskommissionens mandat. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet fördömer Hamas och andra väpnade gruppers raketattacker mot Israel från Gazaremsan, och uttrycker allvarlig oro över den humanitära krisen i Gaza. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att offentligt uttrycka sitt stöd för FN:s undersökningskommission och att kritisera de israeliska myndigheternas bristande samarbete och det faktum att de inte beviljat undersökningskommissionen tillträde, genom ett offentligt uttalande i människorättsrådet. Parlamentet betonar att rättvisa och respekt för rättsstaten är den nödvändiga grunden för fred och att den rådande långvariga och systematiska straffriheten för kränkningar av folkrätten måste upphöra. Parlamentet gläds åt att åklagaren vid Internationella brottmålsdomstolen inlett en preliminär utredning av situationen i Palestina. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta fullt ut med Internationella brottmålsdomstolens åklagarmyndighet. Parlamentet uppmanar EU att återuppta punkt 7 i människorättsrådet och att skarpt fördöma de långvariga kränkningarna av folkrätten och det uteblivna genomförandet av det rådgivande yttrandet från Internationella domstolen, liksom att stödja förlängningen av undersökningskommissionens mandat.

o

o o

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 69:e generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter samt FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 69:e generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter samt FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/190 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/190

---

P8_TA(2015)0080

Situationen i Venezuela

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2015 om situationen i Venezuela (2015/2582(RSP))

(2016/C 316/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Venezuela, särskilt resolutionen av den 27 februari 2014 om situationen i Venezuela (1) och resolutionen av den 18 december 2014 om förföljelsen av den demokratiska oppositionen i Venezuela (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Venezuela, särskilt resolutionen av den 27 februari 2014 om situationen i Venezuela (1) och resolutionen av den 18 december 2014 om förföljelsen av den demokratiska oppositionen i Venezuela (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om rättssäkerhet för europeiska investeringar utanför Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om rättssäkerhet för europeiska investeringar utanför Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av pressmeddelandena av den 23 februari 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om gripandet av Caracas borgmästare, Antonio Ledezma, och om situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandena av den 23 februari 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om gripandet av Caracas borgmästare, Antonio Ledezma, och om situationen i Venezuela,

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 februari 2015 från talespersonen för FN:s generalsekreterare om situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 februari 2015 från talespersonen för FN:s generalsekreterare om situationen i Venezuela,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 februari 2015 från generalsekreteraren för Sydamerikanska nationernas union (Unasur) och Colombias f.d. president Ernesto Samper om situationen i Venezuela och om Kluivert Roa, den fjortonårige skolpojke som sköts till döds, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 februari 2015 från generalsekreteraren för Sydamerikanska nationernas union (Unasur) och Colombias f.d. president Ernesto Samper om situationen i Venezuela och om Kluivert Roa, den fjortonårige skolpojke som sköts till döds,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2015 från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2015 från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av yttrandet av den 26 augusti 2014 från arbetsgruppen för frågor om godtyckliga frihetsberövanden (FN:s generalförsamling, kommissionen för de mänskliga rättigheterna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 26 augusti 2014 från arbetsgruppen för frågor om godtyckliga frihetsberövanden (FN:s generalförsamling, kommissionen för de mänskliga rättigheterna),

| — | med beaktande av uttalandet av den 20 oktober 2014 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om frihetsberövandet av demonstranter och politiker i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 20 oktober 2014 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om frihetsberövandet av demonstranter och politiker i Venezuela,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Venezuela har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Venezuela har anslutit sig till,

| — | med beaktande av Amnesty Internationals rapport 2014/2015 The State of the World’s Human Rights, publicerad den 25 februari 2015, och av Human Rights Watch rapport om Venezuela New Military Authority to Curb Protests, publicerad den 12 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amnesty Internationals rapport 2014/2015 The State of the World’s Human Rights, publicerad den 25 februari 2015, och av Human Rights Watch rapport om Venezuela New Military Authority to Curb Protests, publicerad den 12 februari 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Antonio Ledezma, en av oppositionsledarna som två gånger valts i demokratiska val till Caracas borgmästare, greps den 19 februari 2015 på godtyckliga grunder av tungt beväpnade medlemmar av Bolivarianska underrättelsetjänsten (Sebin), som inte hade någon arresteringsorder eller några bevis för att han hade begått ett brott. Efter gripandet anklagades Antonio Ledezma för sammansvärjning och medverkan till brott – lagbrott som straffas med långa fängelsestraff i Venezuela – och fördes till militärfängelset Ramo Verde. |
| --- | --- |

A.

Antonio Ledezma, en av oppositionsledarna som två gånger valts i demokratiska val till Caracas borgmästare, greps den 19 februari 2015 på godtyckliga grunder av tungt beväpnade medlemmar av Bolivarianska underrättelsetjänsten (Sebin), som inte hade någon arresteringsorder eller några bevis för att han hade begått ett brott. Efter gripandet anklagades Antonio Ledezma för sammansvärjning och medverkan till brott – lagbrott som straffas med långa fängelsestraff i Venezuela – och fördes till militärfängelset Ramo Verde.

| B. | Det strider mot internationella normer att låta civila sitta i ett militärfängelse. Venezuela är skyldigt att garantera alla frihetsberövade personers rätt till liv, mänsklig behandling och säkerhet, och att garantera att fängelseförhållandena är förenliga med tillämpliga internationella normer. |
| --- | --- |

B.

Det strider mot internationella normer att låta civila sitta i ett militärfängelse. Venezuela är skyldigt att garantera alla frihetsberövade personers rätt till liv, mänsklig behandling och säkerhet, och att garantera att fängelseförhållandena är förenliga med tillämpliga internationella normer.

| C. | Landets president Nicolás Maduro har i en statlig radio- och tevekanal tillkännagivit att man upplöst en förmodad plan för att destabilisera regeringen genom en statskupp, i vilken ledarna för den politiska koalitionen Mesa de la Unidad Democrática, ledamöterna María Corina Machado och Julio Borges, liksom Caracas borgmästare Antonio Ledezma uppges vara inblandade. Dessa oppositionsledare har också knutits till en plan för att mörda oppositionsledaren Leopoldo López, som sedan över ett år tillbaka sitter i ett militärfängelse. Sedan han greps har López utsatts för fysisk och psykisk tortyr och suttit i isoleringscell. |
| --- | --- |

C.

Landets president Nicolás Maduro har i en statlig radio- och tevekanal tillkännagivit att man upplöst en förmodad plan för att destabilisera regeringen genom en statskupp, i vilken ledarna för den politiska koalitionen Mesa de la Unidad Democrática, ledamöterna María Corina Machado och Julio Borges, liksom Caracas borgmästare Antonio Ledezma uppges vara inblandade. Dessa oppositionsledare har också knutits till en plan för att mörda oppositionsledaren Leopoldo López, som sedan över ett år tillbaka sitter i ett militärfängelse. Sedan han greps har López utsatts för fysisk och psykisk tortyr och suttit i isoleringscell.

| D. | President Maduro har även tillkännagivit märkliga förmenta utländska sammansvärjningar, påstådda destabiliseringsplaner och mordförsök, händelser som vid flera tillfällen har offentliggjorts av den statliga administrationen. |
| --- | --- |

D.

President Maduro har även tillkännagivit märkliga förmenta utländska sammansvärjningar, påstådda destabiliseringsplaner och mordförsök, händelser som vid flera tillfällen har offentliggjorts av den statliga administrationen.

| E. | Ledare inom den demokratiska oppositionen har tidigare upprepade gånger och utan grund anklagats för deltagande i påstådda planer för att destabilisera landet och genomföra en statskupp. Hoten mot och misshandeln av fängslade oppositionsledare och studenter som deltog i protesterna 2014 har ökat. Leopoldo López, Daniel Ceballos och andra oppositionspolitiker är fortfarande frihetsberövade på godtyckliga grunder. María Corina Machado har avstängts från sitt ämbete på olagliga och godtyckliga grunder och utestängts från Venezuelas parlament och Venezuelas regering hotar att häva parlamentsledamoten Julio Borges immunitet. |
| --- | --- |

E.

Ledare inom den demokratiska oppositionen har tidigare upprepade gånger och utan grund anklagats för deltagande i påstådda planer för att destabilisera landet och genomföra en statskupp. Hoten mot och misshandeln av fängslade oppositionsledare och studenter som deltog i protesterna 2014 har ökat. Leopoldo López, Daniel Ceballos och andra oppositionspolitiker är fortfarande frihetsberövade på godtyckliga grunder. María Corina Machado har avstängts från sitt ämbete på olagliga och godtyckliga grunder och utestängts från Venezuelas parlament och Venezuelas regering hotar att häva parlamentsledamoten Julio Borges immunitet.

| F. | Principen om oskuldspresumtion kan anses ha kränkts när en person som anklagas för brott häktas utan grund före rättegång, eftersom häktningen då snarare utgör en straffåtgärd än en säkerhetsåtgärd. |
| --- | --- |

F.

Principen om oskuldspresumtion kan anses ha kränkts när en person som anklagas för brott häktas utan grund före rättegång, eftersom häktningen då snarare utgör en straffåtgärd än en säkerhetsåtgärd.

| G. | Ett år efter de fredliga demonstrationerna väntar över 1 700 demonstranter på rättegång, 69 sitter i fängelse och minst 40 människor har dödats i protesterna, utan att någon har ställts till svars för dessa mord, allt enligt uppgift från lokala och internationella organisationer. Demonstranterna har bemötts med överdriven hårdhet och systematiskt våld av polis, medlemmar av Nationella gardet och våldsamma och okontrollerade väpnade regeringstrogna grupper. |
| --- | --- |

G.

Ett år efter de fredliga demonstrationerna väntar över 1 700 demonstranter på rättegång, 69 sitter i fängelse och minst 40 människor har dödats i protesterna, utan att någon har ställts till svars för dessa mord, allt enligt uppgift från lokala och internationella organisationer. Demonstranterna har bemötts med överdriven hårdhet och systematiskt våld av polis, medlemmar av Nationella gardet och våldsamma och okontrollerade väpnade regeringstrogna grupper.

| H. | I en demokratisk stat får ledarna för den politiska oppositionen inte kriminaliseras och staten måste säkerställa att samhällets alla delar kan delta i landets politiska liv, samt garantera de mänskliga rättigheterna för dem som anger att de tillhör oppositionen, vilket Human Rights Watch fastställde den 24 februari 2015. |
| --- | --- |

H.

I en demokratisk stat får ledarna för den politiska oppositionen inte kriminaliseras och staten måste säkerställa att samhällets alla delar kan delta i landets politiska liv, samt garantera de mänskliga rättigheterna för dem som anger att de tillhör oppositionen, vilket Human Rights Watch fastställde den 24 februari 2015.

| I. | Medlemmar av Högsta domstolen har öppet avvisat maktfördelningsprincipen och har offentligt utfäst sig att stödja regeringens politiska agenda. De har flera gånger dömt till regeringens fördel och därmed bekräftat regeringens åsidosättande av mänskliga rättigheter. I december 2014 utsåg nationalförsamlingens regeringsvänliga majoritet tolv nya medlemmar av Högsta domstolen i en omröstning med enkel majoritet efter att ha misslyckats med att uppnå två tredjedels majoritet, för vilket ett samförstånd med oppositionen hade krävts. |
| --- | --- |

I.

Medlemmar av Högsta domstolen har öppet avvisat maktfördelningsprincipen och har offentligt utfäst sig att stödja regeringens politiska agenda. De har flera gånger dömt till regeringens fördel och därmed bekräftat regeringens åsidosättande av mänskliga rättigheter. I december 2014 utsåg nationalförsamlingens regeringsvänliga majoritet tolv nya medlemmar av Högsta domstolen i en omröstning med enkel majoritet efter att ha misslyckats med att uppnå två tredjedels majoritet, för vilket ett samförstånd med oppositionen hade krävts.

| J. | Enligt försvarsministeriets nya resolution 8610 får militären använda skjutvapen för att hålla offentliga möten och fredliga demonstrationer under kontroll. Enligt artikel 68 i Venezuelas konstitution är det förbjudet att använda skjutvapen och toxiska ämnen för att kontrollera fredliga demonstrationer. Militärens inblandning i statliga säkerhetsinsatser ska vara begränsad enligt internationella normer. |
| --- | --- |

J.

Enligt försvarsministeriets nya resolution 8610 får militären använda skjutvapen för att hålla offentliga möten och fredliga demonstrationer under kontroll. Enligt artikel 68 i Venezuelas konstitution är det förbjudet att använda skjutvapen och toxiska ämnen för att kontrollera fredliga demonstrationer. Militärens inblandning i statliga säkerhetsinsatser ska vara begränsad enligt internationella normer.

| K. | Den 24 februari 2015 sköts den fjortonårige skolpojken Kluivert Roa till döds under en demonstration om livsmedels- och läkemedelsbristen i San Cristóbal, i delstaten Táchira. Pojken blev därmed den första person som dödades efter att användningen av skjutvapen för att kväva protester godkänts. Den 25 februari 2015 tillkännagav åklagarmyndigheten att en polis hade åtalats för bl.a. mord. |
| --- | --- |

K.

Den 24 februari 2015 sköts den fjortonårige skolpojken Kluivert Roa till döds under en demonstration om livsmedels- och läkemedelsbristen i San Cristóbal, i delstaten Táchira. Pojken blev därmed den första person som dödades efter att användningen av skjutvapen för att kväva protester godkänts. Den 25 februari 2015 tillkännagav åklagarmyndigheten att en polis hade åtalats för bl.a. mord.

| L. | Yttrandefriheten och rätten att delta i fredliga demonstrationer är demokratins hörnstenar. Jämlikhet och rättvisa för alla är en omöjlighet utan respekt för varje medborgares grundläggande fri- och rättigheter. Många rapporter bekräftar att medierna i allt högre grad utsätts för censur och hot. |
| --- | --- |

L.

Yttrandefriheten och rätten att delta i fredliga demonstrationer är demokratins hörnstenar. Jämlikhet och rättvisa för alla är en omöjlighet utan respekt för varje medborgares grundläggande fri- och rättigheter. Många rapporter bekräftar att medierna i allt högre grad utsätts för censur och hot.

| M. | Venezuela är det land som har de största energitillgångarna i Latinamerika. Folket i Venezuela lider stor brist på grundläggande förnödenheter, livsmedelspriserna har fördubblats och livsmedelsransoneringen har skärpts. Statens misslyckande med att upprätthålla lag och ordning, och den växande politiska polariseringen har lett till att Venezuela har blivit ett av världens mest våldsamma länder. |
| --- | --- |

M.

Venezuela är det land som har de största energitillgångarna i Latinamerika. Folket i Venezuela lider stor brist på grundläggande förnödenheter, livsmedelspriserna har fördubblats och livsmedelsransoneringen har skärpts. Statens misslyckande med att upprätthålla lag och ordning, och den växande politiska polariseringen har lett till att Venezuela har blivit ett av världens mest våldsamma länder.

| N. | Endast med respekt för grundläggande fri- och rättigheter och en konstruktiv dialog som präglas av respekt och tolerans kan landet ta sig ur denna allvarliga kris och klara av framtida svårigheter. |
| --- | --- |

N.

Endast med respekt för grundläggande fri- och rättigheter och en konstruktiv dialog som präglas av respekt och tolerans kan landet ta sig ur denna allvarliga kris och klara av framtida svårigheter.

| O. | Rundabordssamtal (Mesa de Diálogo) inleddes mellan regeringen och oppositionen, men tyvärr avbröts detta initiativ utan att ha nått någon framgång. |
| --- | --- |

O.

Rundabordssamtal (Mesa de Diálogo) inleddes mellan regeringen och oppositionen, men tyvärr avbröts detta initiativ utan att ha nått någon framgång.

| P. | Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är europeiska investeringar i tredjeländer ett fast inslag i EU:s gemensamma handelspolitik och därmed en integrerad del av EU:s yttre åtgärder. Enligt Lissabonfördraget tillhör utländska direktinvesteringar EU:s exklusiva befogenheter, vilket föreskrivs i artiklarna 3.1 e, 206 och 207 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

P.

Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är europeiska investeringar i tredjeländer ett fast inslag i EU:s gemensamma handelspolitik och därmed en integrerad del av EU:s yttre åtgärder. Enligt Lissabonfördraget tillhör utländska direktinvesteringar EU:s exklusiva befogenheter, vilket föreskrivs i artiklarna 3.1 e, 206 och 207 i EUF-fördraget.

| Q. | Venezuelas regering har ett särskilt ansvar att följa rättsstatsprincipen och folkrätten, med tanke på att landet sedan den 16 oktober 2014 är icke-permanent medlem av FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

Q.

Venezuelas regering har ett särskilt ansvar att följa rättsstatsprincipen och folkrätten, med tanke på att landet sedan den 16 oktober 2014 är icke-permanent medlem av FN:s säkerhetsråd.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det är djupt oroat över den försämrade situationen i Venezuela och fördömer användningen av våld mot demonstranter. Parlamentet uppmanar Venezuelas myndigheter att omedelbart släppa Antonio Ledezma, Leopoldo López och Daniel Ceballos samt allt fredliga demonstranter, studenter och oppositionsledare som på godtyckliga grunder har gripits för att ha utövat sina grundläggande rättigheter och sin rätt att uttrycka sig, i enlighet med uppmaningarna från flera FN-organ och internationella organisationer. Parlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att dra tillbaka de ogrundade anklagelserna mot dem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att det är djupt oroat över den försämrade situationen i Venezuela och fördömer användningen av våld mot demonstranter. Parlamentet uppmanar Venezuelas myndigheter att omedelbart släppa Antonio Ledezma, Leopoldo López och Daniel Ceballos samt allt fredliga demonstranter, studenter och oppositionsledare som på godtyckliga grunder har gripits för att ha utövat sina grundläggande rättigheter och sin rätt att uttrycka sig, i enlighet med uppmaningarna från flera FN-organ och internationella organisationer. Parlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att dra tillbaka de ogrundade anklagelserna mot dem.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att se till att Antonio Ledezma, Leopoldo López, Daniel Ceballos och alla andra politiska fångar får den läkarvård de kan tänkas behöva samt att omedelbart se till att de regelbundet och i enrum får träffa sina familjer och de advokater som de själva har valt. Parlamentet är djupt oroat över att förhållandena för fångar har försämrats. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att se till att Antonio Ledezma, Leopoldo López, Daniel Ceballos och alla andra politiska fångar får den läkarvård de kan tänkas behöva samt att omedelbart se till att de regelbundet och i enrum får träffa sina familjer och de advokater som de själva har valt. Parlamentet är djupt oroat över att förhållandena för fångar har försämrats.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Venezuelas regering att upphöra med den politiska förföljelsen och förtrycket av den demokratiska oppositionen, kränkningarna av yttrande- och demonstrationsfriheten samt censureringen av medierna. Parlamentet påminner myndigheterna om att oppositionens åsikter är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Venezuelas regering att upphöra med den politiska förföljelsen och förtrycket av den demokratiska oppositionen, kränkningarna av yttrande- och demonstrationsfriheten samt censureringen av medierna. Parlamentet påminner myndigheterna om att oppositionens åsikter är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle.

| 4. | Europaparlamentet fördömer mordet på Kluivert Roa och sex andra studenter, och uttrycker sitt deltagande med deras familjer. Parlamentet uppmanar regeringen att upphäva den nyligen offentliggjorda resolution 8610, som ger säkerhetsstyrkorna rätt att, med ett skjutvapen eller annat potentiellt dödligt vapen, tillgripa potentiellt dödligt våld för att kväsa civila protester, vilket åsidosätter artikel 68 i Venezuelas konstitution. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer mordet på Kluivert Roa och sex andra studenter, och uttrycker sitt deltagande med deras familjer. Parlamentet uppmanar regeringen att upphäva den nyligen offentliggjorda resolution 8610, som ger säkerhetsstyrkorna rätt att, med ett skjutvapen eller annat potentiellt dödligt vapen, tillgripa potentiellt dödligt våld för att kväsa civila protester, vilket åsidosätter artikel 68 i Venezuelas konstitution.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Venezuelas regering att följa sin egen konstitution och internationella skyldigheter i fråga om rättsväsendets oberoende, rätten till yttrande- och föreningsfrihet och fredliga sammankomster samt om politisk mångfald, som tillsammans utgör demokratins hörnstenar. Parlamentet uppmanar Venezuelas regering att skapa en miljö där människorättsförsvarare och oberoende icke-statliga organisationer kan utföra sitt legitima arbete för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet betonar att eftersom Venezuela är icke-permanent medlem av FN:s säkerhetsråd har landets regering ett särskilt ansvar för att följa rättsstatsprincipen och folkrätten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Venezuelas regering att följa sin egen konstitution och internationella skyldigheter i fråga om rättsväsendets oberoende, rätten till yttrande- och föreningsfrihet och fredliga sammankomster samt om politisk mångfald, som tillsammans utgör demokratins hörnstenar. Parlamentet uppmanar Venezuelas regering att skapa en miljö där människorättsförsvarare och oberoende icke-statliga organisationer kan utföra sitt legitima arbete för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet betonar att eftersom Venezuela är icke-permanent medlem av FN:s säkerhetsråd har landets regering ett särskilt ansvar för att följa rättsstatsprincipen och folkrätten.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Venezuelas regering att se till att anklagelser utreds snabbt och opartiskt, utan något utrymme för straffrihet och med full respekt för principen om oskuldspresumtion och ett vederbörligt rättsligt förfarande. Parlamentet påminner om att respekten för principen om maktfördelning är grundläggande i en demokrati, och att rättssystemet inte får användas som ett politiskt vapen. Parlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att garantera säkerheten för landets alla medborgare, oberoende av deras politiska åsikter och politiska tillhörighet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Venezuelas regering att se till att anklagelser utreds snabbt och opartiskt, utan något utrymme för straffrihet och med full respekt för principen om oskuldspresumtion och ett vederbörligt rättsligt förfarande. Parlamentet påminner om att respekten för principen om maktfördelning är grundläggande i en demokrati, och att rättssystemet inte får användas som ett politiskt vapen. Parlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att garantera säkerheten för landets alla medborgare, oberoende av deras politiska åsikter och politiska tillhörighet.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över risken för att nya protester leder till fler våldsdåd, vilket skulle fördjupa klyftan mellan regeringen och oppositionen och i ännu högre grad polarisera den känsliga politiska utvecklingen i Venezuela. Parlamentet uppmanar företrädarna för samtliga partier och samtliga delar av det venezuelanska samhället att vara återhållsamma i både ord och handling. Parlamentet avråder därför från handlingar som skulle kunna skapa ett klimat som kännetecknas av spänningar och bakslag, vilket skulle kunna leda till att den demokratiska oppositionen misskrediteras och olagliggörs och/eller till att valet ställs in. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över risken för att nya protester leder till fler våldsdåd, vilket skulle fördjupa klyftan mellan regeringen och oppositionen och i ännu högre grad polarisera den känsliga politiska utvecklingen i Venezuela. Parlamentet uppmanar företrädarna för samtliga partier och samtliga delar av det venezuelanska samhället att vara återhållsamma i både ord och handling. Parlamentet avråder därför från handlingar som skulle kunna skapa ett klimat som kännetecknas av spänningar och bakslag, vilket skulle kunna leda till att den demokratiska oppositionen misskrediteras och olagliggörs och/eller till att valet ställs in.

| 8. | Europaparlamentet är oroat över att den politiska oppositionen under ett valår har fallit offer för godtyckliga frihetsberövanden och attacker, vilket gör att man kan ifrågasätta såväl valprocessens legitimitet som dess resultat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är oroat över att den politiska oppositionen under ett valår har fallit offer för godtyckliga frihetsberövanden och attacker, vilket gör att man kan ifrågasätta såväl valprocessens legitimitet som dess resultat.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att utnyttja perioden fram till det kommande parlamentsvalet för att etablera en inkluderande politisk process som bygger på samförstånd och delat ansvar, genom en genuin nationell dialog där alla demokratiska politiska krafter får delta på ett meningsfullt sätt inom ramen för demokrati och rättsstatsprincipen samt med fullt iakttagande av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar båda sidor att diskutera landets allvarligaste problem så att nödvändiga ekonomiska reformer och regeringsreformer kan inledas. Parlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att säkerställa att fria och rättvisa parlamentsval kan hållas inom ramen för en process som tillåter alla demokratiska aktörer att delta. Parlamentet uppmanar samtliga politiska aktörer att föra den politiska kampen inom ramarna för den konstitutionella ordningen, och att stå emot alla påtryckningar att intensifiera sitt agerande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att utnyttja perioden fram till det kommande parlamentsvalet för att etablera en inkluderande politisk process som bygger på samförstånd och delat ansvar, genom en genuin nationell dialog där alla demokratiska politiska krafter får delta på ett meningsfullt sätt inom ramen för demokrati och rättsstatsprincipen samt med fullt iakttagande av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar båda sidor att diskutera landets allvarligaste problem så att nödvändiga ekonomiska reformer och regeringsreformer kan inledas. Parlamentet uppmanar de venezuelanska myndigheterna att säkerställa att fria och rättvisa parlamentsval kan hållas inom ramen för en process som tillåter alla demokratiska aktörer att delta. Parlamentet uppmanar samtliga politiska aktörer att föra den politiska kampen inom ramarna för den konstitutionella ordningen, och att stå emot alla påtryckningar att intensifiera sitt agerande.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar Venezuelas regionala partner, såsom Unasur och Amerikanska samarbetsorganisationen, att öppna kanaler för dialog och insikt mellan de stridande parterna och att garantera allmänhetens säkerhet och skydd, liksom en återgång till lugn och normalitet i Venezuela. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmuntrar Venezuelas regionala partner, såsom Unasur och Amerikanska samarbetsorganisationen, att öppna kanaler för dialog och insikt mellan de stridande parterna och att garantera allmänhetens säkerhet och skydd, liksom en återgång till lugn och normalitet i Venezuela.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU, medlemsstaterna och det internationella samfundet att göra uttalanden och vidta åtgärder för att visa sitt deltagande med venezuelanerna under denna svåra tid. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU, medlemsstaterna och det internationella samfundet att göra uttalanden och vidta åtgärder för att visa sitt deltagande med venezuelanerna under denna svåra tid.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och rådet att undersöka och vidta åtgärder för att skydda EU:s intressen och principen om EU-företags rättssäkerhet i Venezuela. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och rådet att undersöka och vidta åtgärder för att skydda EU:s intressen och principen om EU-företags rättssäkerhet i Venezuela.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s delegation till Venezuela och medlemsstaternas ambassader att fortsätta att noggrant följa utredningarna och rättegångsförhandlingarna mot oppositionsledare. Parlamentet upprepar sitt krav på att det snarast möjligt ska skickas en tillfällig delegation från Europaparlamentet för att bedöma situationen i Venezuela och föra en dialog med alla parter som är inblandade i konflikten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s delegation till Venezuela och medlemsstaternas ambassader att fortsätta att noggrant följa utredningarna och rättegångsförhandlingarna mot oppositionsledare. Parlamentet upprepar sitt krav på att det snarast möjligt ska skickas en tillfällig delegation från Europaparlamentet för att bedöma situationen i Venezuela och föra en dialog med alla parter som är inblandade i konflikten.

| 14. | Europaparlamentet påminner om sin kommande uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att begära en omedelbar frigivning av alla demonstranter som godtyckligt har frihetsberövats sedan protesterna började. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om sin kommande uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att begära en omedelbar frigivning av alla demonstranter som godtyckligt har frihetsberövats sedan protesterna började.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Bolivarianska republiken Venezuelas regering och nationalförsamling, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika och Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Bolivarianska republiken Venezuelas regering och nationalförsamling, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika och Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0176.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2014)0106.

(3)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 84.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 11 mars 2015

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/194

---

P8_TA(2015)0059

Begäran om upphävande av Theodoros Zagorakis immunitet

Europaparlamentets beslut av den 11 mars 2015 om begäran om upphävande av Theodoros Zagorakis immunitet (2015/2048(IMM))

(2016/C 316/23)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Theodoros Zagorakis immunitet som översändes den 19 december 2014 av den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol med anledning av det pågående brottmålsförfarandet i förstainstansdomstolen i Thessaloniki med referensnr E2010/3844, och som tillkännagavs i kammaren den 28 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Theodoros Zagorakis immunitet som översändes den 19 december 2014 av den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol med anledning av det pågående brottmålsförfarandet i förstainstansdomstolen i Thessaloniki med referensnr E2010/3844, och som tillkännagavs i kammaren den 28 januari 2015,

| — | efter att Theodoros Zagorakis avsagt sig rätten att höras enligt artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att Theodoros Zagorakis avsagt sig rätten att höras enligt artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0044/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0044/2015), och av följande skäl:

| A. | Den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol har med anledning av eventuella påföljder för ett påstått brott översänt en begäran om upphävande av den parlamentariska immuniteten för Theodoros Zagorakis, ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

A.

Den biträdande åklagaren vid Greklands högsta domstol har med anledning av eventuella påföljder för ett påstått brott översänt en begäran om upphävande av den parlamentariska immuniteten för Theodoros Zagorakis, ledamot av Europaparlamentet.

| B. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| C. | Enligt artikel 62 i Republiken Greklands författning får en parlamentsledamot under valperioden inte utan parlamentets godkännande lagföras, gripas, kvarhållas eller på annat sätt frihetsberövas. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 62 i Republiken Greklands författning får en parlamentsledamot under valperioden inte utan parlamentets godkännande lagföras, gripas, kvarhållas eller på annat sätt frihetsberövas.

| D. | Theodoros Zagorakis står åtalad för vållande till kroppsskada och överträdelse av säkerhetsbestämmelser på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

D.

Theodoros Zagorakis står åtalad för vållande till kroppsskada och överträdelse av säkerhetsbestämmelser på arbetsplatsen.

| E. | Det straffrättsliga förfarandet – som gäller en arbetsplatsolycka som en anställd vid fotbollsklubben PAOK råkade ut för den 13 maj 2010 på klubbens arena i Thessaloniki – inleddes mot Theodoros Zagorakis eftersom han är klubbens såväl ordförande som juridiska företrädare. |
| --- | --- |

E.

Det straffrättsliga förfarandet – som gäller en arbetsplatsolycka som en anställd vid fotbollsklubben PAOK råkade ut för den 13 maj 2010 på klubbens arena i Thessaloniki – inleddes mot Theodoros Zagorakis eftersom han är klubbens såväl ordförande som juridiska företrädare.

| F. | Det påstådda brottet har helt uppenbart inget samband med Theodoros Zagorakis ställning som ledamot av Europaparlamentet, utan snarare ett samband med hans tid som ordförande för fotbollsklubben PAOK. |
| --- | --- |

F.

Det påstådda brottet har helt uppenbart inget samband med Theodoros Zagorakis ställning som ledamot av Europaparlamentet, utan snarare ett samband med hans tid som ordförande för fotbollsklubben PAOK.

| G. | Det straffrättsliga förfarandet rör inte några yttranden som gjorts eller röster som avlagts under utövandet av ämbetet som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

G.

Det straffrättsliga förfarandet rör inte några yttranden som gjorts eller röster som avlagts under utövandet av ämbetet som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| H. | Det finns inga skäl att anta att det straffrättsliga förfarandet inleddes för att skada ledamotens politiska verksamhet (fumus persecutionis) eftersom det inleddes flera år innan den berörda personen tillträdde som ledamot. |
| --- | --- |

H.

Det finns inga skäl att anta att det straffrättsliga förfarandet inleddes för att skada ledamotens politiska verksamhet (fumus persecutionis) eftersom det inleddes flera år innan den berörda personen tillträdde som ledamot.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Theodoros Zagorakis immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Theodoros Zagorakis immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den allmänna åklagaren vid Greklands högsta domstol. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den allmänna åklagaren vid Greklands högsta domstol.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T 346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/196 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/196

---

P8_TA(2015)0060

Begäran om upphävande av Sergei Stanishevs parlamentariska immunitet

Europaparlamentets beslut av den 11 mars 2015 om begäran om upphävande av Sergei Stanishevs immunitet (2014/2259(IMM))

(2016/C 316/24)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Sergei Stanishevs immunitet som översändes av den allmänne åklagaren i Republiken Bulgarien den 24 november 2014 i samband med prövning av de mål som är avhängiga vid domstolen i Sofia (ref. nr C-280/2013) och som tillkännagavs i kammaren den 15 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Sergei Stanishevs immunitet som översändes av den allmänne åklagaren i Republiken Bulgarien den 24 november 2014 i samband med prövning av de mål som är avhängiga vid domstolen i Sofia (ref. nr C-280/2013) och som tillkännagavs i kammaren den 15 december 2014,

| — | efter att ha hört Sergei Stanishev i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Sergei Stanishev i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och av artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och av artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 samt 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 samt 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 70 i Republiken Bulgariens författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 70 i Republiken Bulgariens författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0045/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0045/2015), och av följande skäl:

| A. | Den allmänne åklagaren i Republiken Bulgarien har överlämnat en begäran från åklagarmyndigheten i staden Sofia om tillstånd att fortsätta ett straffrättsligt förfarande mot Sergei Stanishev med avseende på ett brott enligt artikel 358.1 jämförd med artikel 26.1 i den bulgariska strafflagen. |
| --- | --- |

A.

Den allmänne åklagaren i Republiken Bulgarien har överlämnat en begäran från åklagarmyndigheten i staden Sofia om tillstånd att fortsätta ett straffrättsligt förfarande mot Sergei Stanishev med avseende på ett brott enligt artikel 358.1 jämförd med artikel 26.1 i den bulgariska strafflagen.

| B. | Enligt artikel 8 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 8 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

| C. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras stat. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras stat.

| D. | Enligt artikel 70.1 i Republiken Bulgariens författning får en ledamot av nationalförsamlingen inte kvarhållas eller lagföras förutom om en straffbar gärnings begåtts, och i sådana fall krävs tillstånd från nationalförsamlingen, eller, när denna inte sammanträder, från talmannen i nationalförsamlingen, utom i fall av frihetsberövande på bar gärning. Enligt artikel 70.2 i Republiken Bulgariens författning krävs inte tillstånd för att inleda ett straffrättsligt förfarande om ledamoten av nationalförsamlingen har gett sitt samtycke till detta skriftligen. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 70.1 i Republiken Bulgariens författning får en ledamot av nationalförsamlingen inte kvarhållas eller lagföras förutom om en straffbar gärnings begåtts, och i sådana fall krävs tillstånd från nationalförsamlingen, eller, när denna inte sammanträder, från talmannen i nationalförsamlingen, utom i fall av frihetsberövande på bar gärning. Enligt artikel 70.2 i Republiken Bulgariens författning krävs inte tillstånd för att inleda ett straffrättsligt förfarande om ledamoten av nationalförsamlingen har gett sitt samtycke till detta skriftligen.

| E. | Det är parlamentets ensak att besluta om immuniteten ska upphävas eller inte i ett enskilt fall. Parlamentet kan rimligen beakta ledamotens ståndpunkt när det beslutar om ledamotens immunitet ska upphävas eller inte (2). |
| --- | --- |

E.

Det är parlamentets ensak att besluta om immuniteten ska upphävas eller inte i ett enskilt fall. Parlamentet kan rimligen beakta ledamotens ståndpunkt när det beslutar om ledamotens immunitet ska upphävas eller inte (2).

| F. | Det påstådda brottet hade inget direkt eller uppenbart samband med Sergei Stanishevs utövande av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet, och det utgjorde inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av uppdraget som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

F.

Det påstådda brottet hade inget direkt eller uppenbart samband med Sergei Stanishevs utövande av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet, och det utgjorde inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av uppdraget som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| G. | Förundersökningarna mot Sergei Stanishev hade redan inletts långt innan han blev ledamot av Europaparlamentet, och förfarandet i fråga har följaktligen inte på något sätt anknytning till hans ställning som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

G.

Förundersökningarna mot Sergei Stanishev hade redan inletts långt innan han blev ledamot av Europaparlamentet, och förfarandet i fråga har följaktligen inte på något sätt anknytning till hans ställning som ledamot av Europaparlamentet.

| H. | Under sin tid som premiärminister och därefter som ledamot av nationalförsamlingen lämnade Sergei Stanishev in två skriftliga meddelanden till talmannen i nationalförsamlingen i vilka han gav sitt samtycke till att ett straffrättsligt förfarande inleddes mot honom i enlighet med artikel 70.2 i Republiken Bulgariens författning. |
| --- | --- |

H.

Under sin tid som premiärminister och därefter som ledamot av nationalförsamlingen lämnade Sergei Stanishev in två skriftliga meddelanden till talmannen i nationalförsamlingen i vilka han gav sitt samtycke till att ett straffrättsligt förfarande inleddes mot honom i enlighet med artikel 70.2 i Republiken Bulgariens författning.

| I. | I detta fall har parlamentet inte funnit något belägg för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att ärendet har inletts i avsikt att orsaka den berörda ledamoten politisk skada. |
| --- | --- |

I.

I detta fall har parlamentet inte funnit något belägg för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att ärendet har inletts i avsikt att orsaka den berörda ledamoten politisk skada.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Sergei Stanishevs immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Sergei Stanishevs immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Bulgarien och till Sergei Stanishev. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Bulgarien och till Sergei Stanishev.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Mål T-345/05, Mote mot parlamentet (nämnt ovan), punkt 28.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 10 mars 2015

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/198

---

P8_TA(2015)0041

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – ansökan EGF/2013/009 PL/Zachem – Polen

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/009 PL/Zachem från Polen) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD))

(2016/C 316/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0013 –C8-0010/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0013 –C8-0010/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0036/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0036/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Denna ansökan är en av de två sista att behandlas enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och antagandet av förordning (EU) nr 1309/2013 (4) speglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, öka EU:s ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet åtgärder och förmånstagare genom att även egenföretagare och ungdomar innefattas samt finansiera incitament att starta företag. |
| --- | --- |

C.

Denna ansökan är en av de två sista att behandlas enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och antagandet av förordning (EU) nr 1309/2013 (4) speglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, öka EU:s ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet åtgärder och förmånstagare genom att även egenföretagare och ungdomar innefattas samt finansiera incitament att starta företag.

| D. | Polen lämnade in sin ansökan EGF/2013/009 PL/Zachem om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av att 615 anställda vid Zaklady Chemiczne Zachem och två underleverantörer blivit uppsagda, till följd av att produktionen upphört och Zachem omstrukturerats, ett bolag som inom Nace 2 hänförs till huvudgrupp 20 ”Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter” och som ligger i Nuts 2-regionen Kujavien-Pommern. Av de 615 uppsagda arbetstagarna har 404 registrerats som arbetslösa vid den lokala arbetsförmedlingen i Bydgoszcz. Uppsägningarna ägde rum under referensperioden mellan den 31 mars 2013 och den 31 juli 2013 och hänger samman med en minskning av unionens marknadsandel inom den kemiska industrin. |
| --- | --- |

D.

Polen lämnade in sin ansökan EGF/2013/009 PL/Zachem om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av att 615 anställda vid Zaklady Chemiczne Zachem och två underleverantörer blivit uppsagda, till följd av att produktionen upphört och Zachem omstrukturerats, ett bolag som inom Nace 2 hänförs till huvudgrupp 20 ”Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter” och som ligger i Nuts 2-regionen Kujavien-Pommern. Av de 615 uppsagda arbetstagarna har 404 registrerats som arbetslösa vid den lokala arbetsförmedlingen i Bydgoszcz. Uppsägningarna ägde rum under referensperioden mellan den 31 mars 2013 och den 31 juli 2013 och hänger samman med en minskning av unionens marknadsandel inom den kemiska industrin.

| E. | Ansökan om ekonomiskt stöd från fonden gäller 115 205 EUR (50 % av de sammanlagda kostnaderna). |
| --- | --- |

E.

Ansökan om ekonomiskt stöd från fonden gäller 115 205 EUR (50 % av de sammanlagda kostnaderna).

| F. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd, som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

F.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd, som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 2 a i förordningen om fonden för justering för globaliseringseffekter är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Polen är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 2 a i förordningen om fonden för justering för globaliseringseffekter är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Polen är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de polska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 9 oktober 2013 i enlighet med förordningen om fonden, vilken inte begränsar tiden för behandling, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 21 januari 2015. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de polska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 9 oktober 2013 i enlighet med förordningen om fonden, vilken inte begränsar tiden för behandling, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 21 januari 2015.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över förfarandets längd, från tidpunkten för de första uppsägningarna till bedömningen av ansökan. Parlamentet påminner om att fondens mål är att så fort som möjligt erbjuda uppsagda arbetstagare hjälp. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över förfarandets längd, från tidpunkten för de första uppsägningarna till bedömningen av ansökan. Parlamentet påminner om att fondens mål är att så fort som möjligt erbjuda uppsagda arbetstagare hjälp.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att de polska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 4 mars 2013 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att de polska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 4 mars 2013 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 5. | Parlamentet konstaterar att unionens andel på världsmarknaden för kemikalier minskade drastiskt mellan 1992 och 2012 – från 35,2 % 1992 till 17,8 % 2012 (5). Parlamentet noterar att de senaste årens tendens är att den kemiska tillverkningen har flyttat till Asien, framför allt till Kina, där tillverkningen av kemikalier ökade från en andel på 8,7 % 2002 till 30,5 % 2012 på grund av en ökad försäljning i tillväxtmarknaderna och lägre arbetskraftskostnader, marknadstillträde, subventioner och regleringar. Parlamentet anser därför att uppsägningarna vid Zachem och dess två underleverantörer är kopplade till genomgripande strukturförändringar inom världshandeln som orsakats av globaliseringen. |
| --- | --- |

5.

Parlamentet konstaterar att unionens andel på världsmarknaden för kemikalier minskade drastiskt mellan 1992 och 2012 – från 35,2 % 1992 till 17,8 % 2012 (5). Parlamentet noterar att de senaste årens tendens är att den kemiska tillverkningen har flyttat till Asien, framför allt till Kina, där tillverkningen av kemikalier ökade från en andel på 8,7 % 2002 till 30,5 % 2012 på grund av en ökad försäljning i tillväxtmarknaderna och lägre arbetskraftskostnader, marknadstillträde, subventioner och regleringar. Parlamentet anser därför att uppsägningarna vid Zachem och dess två underleverantörer är kopplade till genomgripande strukturförändringar inom världshandeln som orsakats av globaliseringen.

| 6. | Europaparlamentet understryker att Zachem var den största arbetsgivaren i regionen och att antalet direkt eller indirekt uppsagda arbetstagare vid Zachem under denna referensperiod uppgick till 60 % av alla nyregistrerade arbetslösa personer vid den lokala arbetsförmedlingen i Bydgoszcz. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att Zachem var den största arbetsgivaren i regionen och att antalet direkt eller indirekt uppsagda arbetstagare vid Zachem under denna referensperiod uppgick till 60 % av alla nyregistrerade arbetslösa personer vid den lokala arbetsförmedlingen i Bydgoszcz.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna vid Zachem och dess underleverantörer förväntas ha en negativ effekt på regionen Kujavien-Pommern, som hade landets högsta arbetslöshet på 17,4 % i juli 2013, trots den ekonomiska expansion som regionen har upplevt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna vid Zachem och dess underleverantörer förväntas ha en negativ effekt på regionen Kujavien-Pommern, som hade landets högsta arbetslöshet på 17,4 % i juli 2013, trots den ekonomiska expansion som regionen har upplevt.

| 8. | Europaparlamentet noterar att de åtgärder som stöds genom fonden är riktade till de 50 hårdast drabbade arbetstagarna och innehåller följande två åtgärder: anställningsstöd och subventionerade anställningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att de åtgärder som stöds genom fonden är riktade till de 50 hårdast drabbade arbetstagarna och innehåller följande två åtgärder: anställningsstöd och subventionerade anställningar.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att den största andelen utgifter för individanpassade tjänster kommer att omfatta anställningsstöd avsett för 45 arbetstagare, vars syfte är att bistå med ett incitament till arbetsgivare som beslutat att anställa dessa arbetstagare för en period på minst 24 månader. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att den största andelen utgifter för individanpassade tjänster kommer att omfatta anställningsstöd avsett för 45 arbetstagare, vars syfte är att bistå med ett incitament till arbetsgivare som beslutat att anställa dessa arbetstagare för en period på minst 24 månader.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att ett mindre stöd har avsatts för 5 arbetslösa personer som är över 50 år för att täcka deras socialförsäkringsavgifter. Denna åldersgrupp riskerar i högre grad långtidsarbetslöshet och utestängning från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att ett mindre stöd har avsatts för 5 arbetslösa personer som är över 50 år för att täcka deras socialförsäkringsavgifter. Denna åldersgrupp riskerar i högre grad långtidsarbetslöshet och utestängning från arbetsmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att fondens åtgärder kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet noterar framför allt att syftet med det samordnade paket med individanpassade tjänster är att komplettera de många pågående åtgärder som finns för de uppsagda arbetstagarna inom ramen för handlingsprogrammet för humankapitalet, vilka samfinansieras av EU:s socialfond och andra åtgärder som vidtagits av regionens arbetsförmedlingar. Parlamentet påpekar vikten av se till att dubbel finansiering undviks i samband med sådana kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att fondens åtgärder kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet noterar framför allt att syftet med det samordnade paket med individanpassade tjänster är att komplettera de många pågående åtgärder som finns för de uppsagda arbetstagarna inom ramen för handlingsprogrammet för humankapitalet, vilka samfinansieras av EU:s socialfond och andra åtgärder som vidtagits av regionens arbetsförmedlingar. Parlamentet påpekar vikten av se till att dubbel finansiering undviks i samband med sådana kompletterande åtgärder.

| 12. | Europaparlamentet noterar att de individanpassade tjänsterna ska genomföras fram till den 30 september 2015, och att enligt preliminära uppgifter har 36 personer fått nya arbeten efter att ha deltagit i de åtgärder som paketet hittills erbjudit. Parlamentet noterar att genomförandet av den planerade budgeten mot slutet av 2014 uppgick till 59 %. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att de individanpassade tjänsterna ska genomföras fram till den 30 september 2015, och att enligt preliminära uppgifter har 36 personer fått nya arbeten efter att ha deltagit i de åtgärder som paketet hittills erbjudit. Parlamentet noterar att genomförandet av den planerade budgeten mot slutet av 2014 uppgick till 59 %.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att kommittén för den sociala dialogen i regionen har diskuterat möjligheterna till stöd för arbetstagare som blivit uppsagda av Zachem och dess underleverantörer, och att det föreslagna paketet med individanpassade tjänster diskuterades vid sysselsättningsrådet i Bydgoszcz, med bl.a. fackföreningar, företrädare för företag samt för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att kommittén för den sociala dialogen i regionen har diskuterat möjligheterna till stöd för arbetstagare som blivit uppsagda av Zachem och dess underleverantörer, och att det föreslagna paketet med individanpassade tjänster diskuterades vid sysselsättningsrådet i Bydgoszcz, med bl.a. fackföreningar, företrädare för företag samt för lokala och regionala myndigheter.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att principen för jämställdhet mellan män och kvinnor och icke-diskriminering har tillämpats och kommer att fortsätta tillämpas under de olika leden av genomförandet av fonden och tillgången till fondens åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att principen för jämställdhet mellan män och kvinnor och icke-diskriminering har tillämpats och kommer att fortsätta tillämpas under de olika leden av genomförandet av fonden och tillgången till fondens åtgärder.

| 16. | Parlamentet betonar att fonden endast får samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar och långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

16.

Parlamentet betonar att fonden endast får samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar och långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 17. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 855).

(5)  Den europeiska kemiska industrin. Facts & Figures 2013, CEFIC (http://www.cefic.org/Facts-and-Figures)

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/009 PL/Zachem från Polen)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/469.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/201 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/201

---

P8_TA(2015)0042

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – ansökan EGF/2014/014 DE/Aleo Solar – Tyskland

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/014 DE/Aleo Solar från Tyskland) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD))

(2016/C 316/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0726 – C8-0012/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0726 – C8-0012/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0030/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0030/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, som återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 procent av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att innefatta egenföretagare och ungdomar samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, som återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 procent av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att innefatta egenföretagare och ungdomar samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Tyskland lämnade in ansökan EGF/2014/014 DE/Aleo Solar om ekonomiskt stöd från fonden efter det att 657 arbetstagare blivit uppsagda, 390 från Aleo Solar AG, ett bolag som inom Nace 2 hänförs till huvudgrupp 26 (Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik), och 267 från dess två dotterbolag, varav 476 personer beräknas omfattas av åtgärderna, under och efter referensperioden mellan den 7 mars 2014 och den 7 juli 2014, på grund av en minskning av unionens marknadsandel inom solcellsföretag. |
| --- | --- |

D.

Tyskland lämnade in ansökan EGF/2014/014 DE/Aleo Solar om ekonomiskt stöd från fonden efter det att 657 arbetstagare blivit uppsagda, 390 från Aleo Solar AG, ett bolag som inom Nace 2 hänförs till huvudgrupp 26 (Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik), och 267 från dess två dotterbolag, varav 476 personer beräknas omfattas av åtgärderna, under och efter referensperioden mellan den 7 mars 2014 och den 7 juli 2014, på grund av en minskning av unionens marknadsandel inom solcellsföretag.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd, som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd, som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Tyskland är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Tyskland är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de tyska myndigheterna lämnat in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 29 juli 2014, att ansökan kompletterats med ytterligare uppgifter fram till den 23 september 2014 och att kommissionen gjort bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 16 december 2014. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de tyska myndigheterna lämnat in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 29 juli 2014, att ansökan kompletterats med ytterligare uppgifter fram till den 23 september 2014 och att kommissionen gjort bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 16 december 2014.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att de tyska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 11 april 2014 beslutat att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på att de tyska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 11 april 2014 beslutat att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 4. | Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid Aleo Solar AG hänger samman med genomgripande, av globaliseringen föranledda strukturomvandlingar i världshandeln, varvid Kinas andel av intäkterna ökat från 11 % till 45 % medan Tysklands andel sjunkit från 64 % till 21 % mellan 2005 och 2011. Parlamentet konstaterar att Kina har en enorm överkapacitet för solcellsmoduler som det inte finns avsättning för vare sig bland landets egna konsumenter eller på världsmarknaden och att detta lett till en prisnedgång på 40 % inom unionen från 2010 till 2011, så att priserna numera understiger Aleo Solar AG:s produktionskostnader. Parlamentet konstaterar att unionen under 2013 godkänt tilläggstullar för solcellsmoduler tillverkade i Kina och ett minimipris, som dock fortfarande ligger under produktionskostnaderna för tyska producenter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid Aleo Solar AG hänger samman med genomgripande, av globaliseringen föranledda strukturomvandlingar i världshandeln, varvid Kinas andel av intäkterna ökat från 11 % till 45 % medan Tysklands andel sjunkit från 64 % till 21 % mellan 2005 och 2011. Parlamentet konstaterar att Kina har en enorm överkapacitet för solcellsmoduler som det inte finns avsättning för vare sig bland landets egna konsumenter eller på världsmarknaden och att detta lett till en prisnedgång på 40 % inom unionen från 2010 till 2011, så att priserna numera understiger Aleo Solar AG:s produktionskostnader. Parlamentet konstaterar att unionen under 2013 godkänt tilläggstullar för solcellsmoduler tillverkade i Kina och ett minimipris, som dock fortfarande ligger under produktionskostnaderna för tyska producenter.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att Aleo Solar AG under 2010 hade en omsättning på 550 miljoner EUR och en vinst på 43 miljoner EUR, som från och med 2011 snabbt gått ned och 2013 blivit en förlust på 92 miljoner EUR. Parlamentet konstaterar att man på olika sätt försökt omstrukturera företaget och göra det effektivare, men att man dessvärre inte lyckats få det att gå med vinst på nytt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att Aleo Solar AG under 2010 hade en omsättning på 550 miljoner EUR och en vinst på 43 miljoner EUR, som från och med 2011 snabbt gått ned och 2013 blivit en förlust på 92 miljoner EUR. Parlamentet konstaterar att man på olika sätt försökt omstrukturera företaget och göra det effektivare, men att man dessvärre inte lyckats få det att gå med vinst på nytt.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att detta är andra gången som fonden tillämpas på solcellstillverkning och att flera sådana fall är på kommande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att detta är andra gången som fonden tillämpas på solcellstillverkning och att flera sådana fall är på kommande.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna vid Aleo Solar AG förväntas få en negativ inverkan på regionen Prenzlau/Brandenburg, där inkomsten per capita ligger klart under det nationella genomsnittet (15,5 % lägre) och arbetslösheten är den högsta i Tyskland (16,4 %). Parlamentet framhåller att uppsägningarna vid Aleo Solar AG skulle öka arbetslösheten med 0,9 %. Parlamentet beklagar att inte finns några omedelbara utsikter för de uppsagda arbetstagarna att hitta några motsvarande nya jobb, på grund av en relativt låg befolkningstäthet och en brist på presumtiva arbetsgivare. Området har främst små och medelstora företag, och endast tio företag (0,3 %) har fler än 249 anställda (Aleo Solar AG var en av dessa större arbetsgivare). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna vid Aleo Solar AG förväntas få en negativ inverkan på regionen Prenzlau/Brandenburg, där inkomsten per capita ligger klart under det nationella genomsnittet (15,5 % lägre) och arbetslösheten är den högsta i Tyskland (16,4 %). Parlamentet framhåller att uppsägningarna vid Aleo Solar AG skulle öka arbetslösheten med 0,9 %. Parlamentet beklagar att inte finns några omedelbara utsikter för de uppsagda arbetstagarna att hitta några motsvarande nya jobb, på grund av en relativt låg befolkningstäthet och en brist på presumtiva arbetsgivare. Området har främst små och medelstora företag, och endast tio företag (0,3 %) har fler än 249 anställda (Aleo Solar AG var en av dessa större arbetsgivare).

| 8. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska samfinansieras innehåller följande åtgärder för att få in 476 uppsagda arbetstagare i arbete: Yrkesutbildning, yrkesrådgivning och yrkesvägledning, seminarier/gruppdiskussioner, nyföretagarrådgivning, rådgivning om rörlighet över regiongränserna, arbetssökande med hjälp av en professionell konsult, uppföljande mentorskap för arbetstagare som fått nytt arbete men som kan behöva mentorskapet för att trygga detta arbete eller för att det förutsätter flyttning, samt ett utbildningsstöd på 60 % av arbetstagarens tidigare nettoinkomst, i enlighet med artikel 7.1 b i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska samfinansieras innehåller följande åtgärder för att få in 476 uppsagda arbetstagare i arbete: Yrkesutbildning, yrkesrådgivning och yrkesvägledning, seminarier/gruppdiskussioner, nyföretagarrådgivning, rådgivning om rörlighet över regiongränserna, arbetssökande med hjälp av en professionell konsult, uppföljande mentorskap för arbetstagare som fått nytt arbete men som kan behöva mentorskapet för att trygga detta arbete eller för att det förutsätter flyttning, samt ett utbildningsstöd på 60 % av arbetstagarens tidigare nettoinkomst, i enlighet med artikel 7.1 b i förordningen om fonden.

| 9. | Europaparlamentet noterar myndigheternas planer på att utnyttja de maximalt tillåtna 35 % av alla kostnader för bidrag och incitament i form av utbildningsbidrag (Transferkurzarbeitergeld) vilket utgör 60 % eller 67 % av arbetstagarnas tidigare nettoinkomst, beroende på mottagarens familjesituation. Detta ligger i linje med praxis då arbetstagare blir arbetslösa i Tyskland. Parlamentet konstaterar att utbildningsstödet inte ersätter passiva socialskyddsåtgärder och att det strikt förutsätter deltagande i den utbildning och de andra verksamheter som anordnats. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar myndigheternas planer på att utnyttja de maximalt tillåtna 35 % av alla kostnader för bidrag och incitament i form av utbildningsbidrag (Transferkurzarbeitergeld) vilket utgör 60 % eller 67 % av arbetstagarnas tidigare nettoinkomst, beroende på mottagarens familjesituation. Detta ligger i linje med praxis då arbetstagare blir arbetslösa i Tyskland. Parlamentet konstaterar att utbildningsstödet inte ersätter passiva socialskyddsåtgärder och att det strikt förutsätter deltagande i den utbildning och de andra verksamheter som anordnats.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med företrädare för de berörda stödmottagarna, med beaktande av områdets och den lokala affärskulturens potential. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med företrädare för de berörda stödmottagarna, med beaktande av områdets och den lokala affärskulturens potential.

| 11. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov.

| 12. | Europaparlamentet noterar att 164 av de arbetstagare från Aleo Solar AG som sades upp i Prenzlau återanställdes av ett asiatiskt konsortium, som köpte anläggningen från konkursförvaltaren. Parlamentet noterar att de tyska myndigheternas argument för att låta dessa arbetstagare komma i åtnjutande av åtgärderna som finansieras via fonden är att deras nya anställningar inte var säkra vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att 164 av de arbetstagare från Aleo Solar AG som sades upp i Prenzlau återanställdes av ett asiatiskt konsortium, som köpte anläggningen från konkursförvaltaren. Parlamentet noterar att de tyska myndigheternas argument för att låta dessa arbetstagare komma i åtnjutande av åtgärderna som finansieras via fonden är att deras nya anställningar inte var säkra vid den tidpunkten.

| 13. | Europaparlamentet noterar att de 104 arbetstagarna som sades upp vid det administrativa centrumet i Oldenburg inte omfattas av de åtgärder som får finansiering via fonden. Parlamentet noterar att sysselsättningssituationen i denna region är mycket mer lovande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att de 104 arbetstagarna som sades upp vid det administrativa centrumet i Oldenburg inte omfattas av de åtgärder som får finansiering via fonden. Parlamentet noterar att sysselsättningssituationen i denna region är mycket mer lovande.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att risken för långtidsarbetslöshet för de uppsagda arbetstagarna är hög och betonar därför hur viktigt det är med åtgärder som uppmuntrar arbetstagarna att söka sig bortom det omedelbara området och acceptera jobberbjudanden som kan finns i andra regioner. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att risken för långtidsarbetslöshet för de uppsagda arbetstagarna är hög och betonar därför hur viktigt det är med åtgärder som uppmuntrar arbetstagarna att söka sig bortom det omedelbara området och acceptera jobberbjudanden som kan finns i andra regioner.

| 15. | Europaparlamentet anser att arbetstagarna i åldersgrupperna 55–64 år och 15–29 år löper större risk för långtidsarbetslöshet och utestängning från arbetsmarknaden. Parlamentet anser därför att dessa arbetstagare har specifika behov i samband med de individanpassade tjänster de erbjuds. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att arbetstagarna i åldersgrupperna 55–64 år och 15–29 år löper större risk för långtidsarbetslöshet och utestängning från arbetsmarknaden. Parlamentet anser därför att dessa arbetstagare har specifika behov i samband med de individanpassade tjänster de erbjuds.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster enligt artikel 7 i förordningen om fonden ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens, och att paketet bör vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster enligt artikel 7 i förordningen om fonden ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens, och att paketet bör vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi.

| 17. | Europaparlamentet betonar att fonden får samfinansiera endast aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att fonden får samfinansiera endast aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – ansökan EGF/2014/014 DE/First Solar från Tyskland

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/473.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/204 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/204

---

P8_TA(2015)0043

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – ansökan EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK – Belgien)

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) från Belgien) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD))

(2016/C 316/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0725 – C8-0013/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0725 – C8-0013/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0031/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0031/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordning (EU) nr 1309/2013 (4) som speglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet åtgärder och förmånstagare genom att även egenföretagare och ungdomar innefattas samt finansiera incitament att starta företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordning (EU) nr 1309/2013 (4) som speglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet åtgärder och förmånstagare genom att även egenföretagare och ungdomar innefattas samt finansiera incitament att starta företag.

| D. | Belgien lämnade in ansökan EGF/2013/007 BE/Hainaut steel om ekonomiskt stöd från fonden, med anledning av 708 uppsägningar vid två företag, i samband med nedläggningen av Duferco och personalnedskärningar vid NLMK, som är verksamma inom NACE 2 huvudgrupp 24 ”Stål- och metallframställning” och båda ligger i La Louvière i Hainautregionen. Uppsägningarna ägde rum under referensperioden mellan den 22 januari 2013 och den 22 oktober 2013 och hänger samman med en minskning av unionens marknadsandel inom sektorn för stålframställning. |
| --- | --- |

D.

Belgien lämnade in ansökan EGF/2013/007 BE/Hainaut steel om ekonomiskt stöd från fonden, med anledning av 708 uppsägningar vid två företag, i samband med nedläggningen av Duferco och personalnedskärningar vid NLMK, som är verksamma inom NACE 2 huvudgrupp 24 ”Stål- och metallframställning” och båda ligger i La Louvière i Hainautregionen. Uppsägningarna ägde rum under referensperioden mellan den 22 januari 2013 och den 22 oktober 2013 och hänger samman med en minskning av unionens marknadsandel inom sektorn för stålframställning.

| E. | Ansökan om ekonomiskt stöd från fonden gäller 981 956 EUR (50 % av de sammanlagda kostnaderna). |
| --- | --- |

E.

Ansökan om ekonomiskt stöd från fonden gäller 981 956 EUR (50 % av de sammanlagda kostnaderna).

| F. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd, som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

F.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd, som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 2b i förordningen om fonden är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Belgien är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 2b i förordningen om fonden är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Belgien är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 27 september 2013 i enlighet med förordningen om fonden, vilken inte begränsar tiden för behandling, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 december 2014. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 27 september 2013 i enlighet med förordningen om fonden, vilken inte begränsar tiden för behandling, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 december 2014.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över förfarandets längd, från tidpunkten för de första uppsägningarna till bedömningen av ansökan. Parlamentet påminner om att fondens mål är att erbjuda hjälp till uppsagda arbetstagare så fort som möjligt. Parlamentet betonar att ansökan lämnades in den 27 september 2013, vilket innebär att nästan ett och ett halvt år hade gått innan den gick till omröstning i budgetutskottet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över förfarandets längd, från tidpunkten för de första uppsägningarna till bedömningen av ansökan. Parlamentet påminner om att fondens mål är att erbjuda hjälp till uppsagda arbetstagare så fort som möjligt. Parlamentet betonar att ansökan lämnades in den 27 september 2013, vilket innebär att nästan ett och ett halvt år hade gått innan den gick till omröstning i budgetutskottet.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 juni 2013 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet, och till och med långt innan ansökan lämnades in. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 juni 2013 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet, och till och med långt innan ansökan lämnades in.

| 5. | Europaparlamentet anser att det finns ett samband mellan uppsägningarna vid Duferco och NLMK och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen, med tanke på att stålframställningen har drabbats av allvarliga ekonomiska störningar, och i synnerhet har EU:s marknadsandelar minskat i snabb takt. Som en följd av den ekonomiska krisen och en relativ ökning av produktionskostnaderna, förvärrades dessutom världshandeln på grund av andra faktorer såsom en minskad efterfrågan på stål inom fordons- och byggnadsindustrin. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det finns ett samband mellan uppsägningarna vid Duferco och NLMK och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen, med tanke på att stålframställningen har drabbats av allvarliga ekonomiska störningar, och i synnerhet har EU:s marknadsandelar minskat i snabb takt. Som en följd av den ekonomiska krisen och en relativ ökning av produktionskostnaderna, förvärrades dessutom världshandeln på grund av andra faktorer såsom en minskad efterfrågan på stål inom fordons- och byggnadsindustrin.

| 6. | Europaparlamentet noterar att enligt uppgifter som de belgiska myndigheterna hänvisar till (5), minskade produktionen av råstål i EU-27 mellan 2006 och 2011 från 206,9 miljoner ton till 177,7 miljoner ton (-14,1 %; en årlig minskning på 3,0 % (6)). I hela världen ökade produktionen från 1 249 miljoner ton till 1 518,3 miljoner ton (21,6 %; en årlig ökning på 4,0 %). Om man ser till volymen har EU-27:s marknadsandel av produktionen av råstål minskat från 16,6 % år 2006 till 11,7 % år 2011 (-29,4 %; en årlig minskning på 6,7 %). Som jämförelse kan nämnas att Kinas marknadsandel under samma period ökade från 33,7 % till 45,0 %. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att enligt uppgifter som de belgiska myndigheterna hänvisar till (5), minskade produktionen av råstål i EU-27 mellan 2006 och 2011 från 206,9 miljoner ton till 177,7 miljoner ton (-14,1 %; en årlig minskning på 3,0 % (6)). I hela världen ökade produktionen från 1 249 miljoner ton till 1 518,3 miljoner ton (21,6 %; en årlig ökning på 4,0 %). Om man ser till volymen har EU-27:s marknadsandel av produktionen av råstål minskat från 16,6 % år 2006 till 11,7 % år 2011 (-29,4 %; en årlig minskning på 6,7 %). Som jämförelse kan nämnas att Kinas marknadsandel under samma period ökade från 33,7 % till 45,0 %.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att detta är den femte ansökan från stålsektorn om stöd från fonden. Tre av ansökningarna gällde globalisering och en den globala finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet betonar att det behövs ett effektivt och samordnat tillvägagångssätt på unionsnivå för att bekämpa arbetslöshet inom stålsektorn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att detta är den femte ansökan från stålsektorn om stöd från fonden. Tre av ansökningarna gällde globalisering och en den globala finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet betonar att det behövs ett effektivt och samordnat tillvägagångssätt på unionsnivå för att bekämpa arbetslöshet inom stålsektorn.

| 8. | Europaparlamentet noterar att uppsägningarna vid Duferco och NLMK förväntas ha en negativ inverkan på Hainautregionen, ett tidigare område för kolbrytning och stålframställning, där sysselsättningen är kraftigt beroende av traditionella tunga industrier och av den offentliga sektorn. Arbetslösheten 2012 låg på 17,7 %, jämfört med 15,8 % i genomsnitt i Vallonien och 11,2 % i hela landet (7) och var som högst med 39 % bland personer i åldrarna 18 till 25 år. Parlamentet understryker att kvalifikationsnivån bland de arbetssökande är låg (51 % har inte gymnasiekompetens, jämfört med 47 % i Vallonien) vilket gör det ännu svårare för dem att söka arbete. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att uppsägningarna vid Duferco och NLMK förväntas ha en negativ inverkan på Hainautregionen, ett tidigare område för kolbrytning och stålframställning, där sysselsättningen är kraftigt beroende av traditionella tunga industrier och av den offentliga sektorn. Arbetslösheten 2012 låg på 17,7 %, jämfört med 15,8 % i genomsnitt i Vallonien och 11,2 % i hela landet (7) och var som högst med 39 % bland personer i åldrarna 18 till 25 år. Parlamentet understryker att kvalifikationsnivån bland de arbetssökande är låg (51 % har inte gymnasiekompetens, jämfört med 47 % i Vallonien) vilket gör det ännu svårare för dem att söka arbete.

| 9. | Europaparlamentet noterar att arbetstagarna från Duferco och NLMK, med avseende på den ekonomiska situationen i regionen och antalet uppsägningar i metallindustrin i regionen, måste omskola sig för att hitta ett nytt arbete i området inom andra yrken och andra sektorer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att arbetstagarna från Duferco och NLMK, med avseende på den ekonomiska situationen i regionen och antalet uppsägningar i metallindustrin i regionen, måste omskola sig för att hitta ett nytt arbete i området inom andra yrken och andra sektorer.

| 10. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska samfinansieras innehåller följande åtgärder för att få in 701 uppsagda arbetstagare i arbete (ordnade efter kategorier): 1) Individanpassat stöd till arbetssökande, tjänster vad gäller ärendehantering och allmän information, 2) utbildning och omskolning samt 3) främjande av företagande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska samfinansieras innehåller följande åtgärder för att få in 701 uppsagda arbetstagare i arbete (ordnade efter kategorier): 1) Individanpassat stöd till arbetssökande, tjänster vad gäller ärendehantering och allmän information, 2) utbildning och omskolning samt 3) främjande av företagande.

| 11. | Europaparlamentet gläder sig över att olika arbetsmarknadsparter och organisationer involverades i samordningen och genomförandet av åtgärderna, såsom fackföreningarna (FGTB, CSC), Forem (den lokala arbetsförmedlingen), centren för branschspecifik yrkesutbildning och teknisk utbildning i Vallonien, den franskspråkiga gemenskapens kontor för Europeiska socialfonden (ESF) och regeringen i Vallonien. Parlamentet uppskattar dessutom att fackföreningarna är direkt inbegripna i förvaltningen av de två särskilt inrättade omskolningsenheterna för vart och ett av företagen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet gläder sig över att olika arbetsmarknadsparter och organisationer involverades i samordningen och genomförandet av åtgärderna, såsom fackföreningarna (FGTB, CSC), Forem (den lokala arbetsförmedlingen), centren för branschspecifik yrkesutbildning och teknisk utbildning i Vallonien, den franskspråkiga gemenskapens kontor för Europeiska socialfonden (ESF) och regeringen i Vallonien. Parlamentet uppskattar dessutom att fackföreningarna är direkt inbegripna i förvaltningen av de två särskilt inrättade omskolningsenheterna för vart och ett av företagen.

| 12. | Europaparlamentet ser positivt på de aktiva arbetsmarknadsåtgärder som föreslagits för att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet. Parlamentet påminner om att ersättningar inte finns med bland de individanpassade tjänsterna som finansieras via fonden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser positivt på de aktiva arbetsmarknadsåtgärder som föreslagits för att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet. Parlamentet påminner om att ersättningar inte finns med bland de individanpassade tjänsterna som finansieras via fonden.

| 13. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov samt områdets potential. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov samt områdets potential.

| 14. | Europaparlamentet noterar att de föreslagna åtgärderna även riktar sig till en grupp chefer inom de berörda företagen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att de föreslagna åtgärderna även riktar sig till en grupp chefer inom de berörda företagen.

| 15. | Europaparlamentet ser positivt på att principen om jämställdhet mellan kvinnor och män och icke-diskriminering har tillämpats och kommer att fortsätta tillämpas under de olika leden av genomförandet av fonden och tillgången till fondens åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ser positivt på att principen om jämställdhet mellan kvinnor och män och icke-diskriminering har tillämpats och kommer att fortsätta tillämpas under de olika leden av genomförandet av fonden och tillgången till fondens åtgärder.

| 16. | Europaparlamentet betonar att fonden endast får samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att fonden endast får samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 17. | Europaparlamentet noterar att åtgärder som är obligatoriska vid kollektiva uppsägningar i Belgien och som vidtas som en del av omställningsenheternas standardåtgärder (t.ex. omställningsstöd, utbildning, stöd till arbetssökande och yrkesvägledning) inte ingår i denna fondansökan. Parlamentet konstaterar att mer än hälften av de totala beräknade kostnaderna ska läggas på omställningstjänster i form av stöd-, väglednings- och integrationsåtgärder. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att åtgärder som är obligatoriska vid kollektiva uppsägningar i Belgien och som vidtas som en del av omställningsenheternas standardåtgärder (t.ex. omställningsstöd, utbildning, stöd till arbetssökande och yrkesvägledning) inte ingår i denna fondansökan. Parlamentet konstaterar att mer än hälften av de totala beräknade kostnaderna ska läggas på omställningstjänster i form av stöd-, väglednings- och integrationsåtgärder.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 855).

(5)  Källa: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2012.

(6)  Kumulerad årlig tillväxttakt.

(7)  Källa: Steunpunt WSE.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) från Belgien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/468.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/208 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/208

---

P8_TA(2015)0044

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – ansökan EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal – Belgien

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal från Belgien) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD))

(2016/C 316/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0734 – C8-0014/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0734 – C8-0014/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av en skrivelse från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av en skrivelse från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0035/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0035/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att ta med även egenföretagare och ungdomar samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att ta med även egenföretagare och ungdomar samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Belgien lämnade in ansökan EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av uppsägningar vid ArcelorMittal Liège S.A., ett företag som är verksamt inom en näringsgren som i Nace 2 hänförs till huvudgrupp 24 ”Stål- och metallframställning”, varav 910 personer beräknas omfattas av åtgärderna, under och efter referensperioden mellan den 1 januari 2014 och den 1 maj 2014, på grund av allvarliga ekonomiska störningar, särskilt den snabba minskningen av unionens marknadsandelar. |
| --- | --- |

D.

Belgien lämnade in ansökan EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av uppsägningar vid ArcelorMittal Liège S.A., ett företag som är verksamt inom en näringsgren som i Nace 2 hänförs till huvudgrupp 24 ”Stål- och metallframställning”, varav 910 personer beräknas omfattas av åtgärderna, under och efter referensperioden mellan den 1 januari 2014 och den 1 maj 2014, på grund av allvarliga ekonomiska störningar, särskilt den snabba minskningen av unionens marknadsandelar.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Belgien är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Belgien är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 juli 2014, inom tolv veckor från den dag då de insatskriterier som anges nedan hade uppfyllts. Ansökan kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 16 september 2014, och kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 december 2014. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 juli 2014, inom tolv veckor från den dag då de insatskriterier som anges nedan hade uppfyllts. Ansökan kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 16 september 2014, och kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 december 2014.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 januari 2014 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 januari 2014 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 4. | Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid ArcelorMittal Liège S.A., beror på genomgripande strukturförändringar i världshandeln på grund av globaliseringen, eftersom produktionen av råstål i EU-27 mellan 2007 och 2013 sjönk från 210,1 miljoner ton till 166,2 miljoner ton (4) (-20,9 %, årlig tillväxttakt -3,8 % (5)). Samtidigt ökade produktionen globalt från 1 348,1 miljoner ton till 1 649,3 miljoner ton (+22,3 %, årlig tillväxttakt +3,4 %). Parlamentet konstaterar att unionens andel av stålproduktionen minskat från 16 % av den globala stålproduktionen 2007 till 10 % år 2013 och att nedgången har varit mer påtaglig än i Förenta staterna och Ryssland. Samtidigt har Asiens andel av produktionen ökat kraftigt, från 56 % till 67 % under samma period, vilket har lett till att metallindustrisektorn i Liège har minskat under de senaste åren, från 6 193 arbetstillfällen vid 40 företag 2007 till 4 187 arbetstillfällen vid 35 företag 2012. Detta är en minskning med 32 % av sysselsättningen inom sektorn |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid ArcelorMittal Liège S.A., beror på genomgripande strukturförändringar i världshandeln på grund av globaliseringen, eftersom produktionen av råstål i EU-27 mellan 2007 och 2013 sjönk från 210,1 miljoner ton till 166,2 miljoner ton (4) (-20,9 %, årlig tillväxttakt -3,8 % (5)). Samtidigt ökade produktionen globalt från 1 348,1 miljoner ton till 1 649,3 miljoner ton (+22,3 %, årlig tillväxttakt +3,4 %). Parlamentet konstaterar att unionens andel av stålproduktionen minskat från 16 % av den globala stålproduktionen 2007 till 10 % år 2013 och att nedgången har varit mer påtaglig än i Förenta staterna och Ryssland. Samtidigt har Asiens andel av produktionen ökat kraftigt, från 56 % till 67 % under samma period, vilket har lett till att metallindustrisektorn i Liège har minskat under de senaste åren, från 6 193 arbetstillfällen vid 40 företag 2007 till 4 187 arbetstillfällen vid 35 företag 2012. Detta är en minskning med 32 % av sysselsättningen inom sektorn

| 5. | Europaparlamentet uppmärksammar att effekterna av dessa förändringar i handelsmönstren har förvärrats av andra faktorer såsom minskad efterfrågan på stål inom fordons- och byggsektorerna i unionen till följd av den ekonomiska krisen och en relativ ökning av produktionskostnaderna (råvaror, energi, miljökrav m.m.). Dessa faktorer har begränsat konkurrenskraften för unionens stålindustri och lett till att många arbetstillfällen inom stålsektorn gått förlorade under de senaste åren, till följd av att anläggningar lagts ner och flera ståltillverkare i Europa omstrukturerats. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmärksammar att effekterna av dessa förändringar i handelsmönstren har förvärrats av andra faktorer såsom minskad efterfrågan på stål inom fordons- och byggsektorerna i unionen till följd av den ekonomiska krisen och en relativ ökning av produktionskostnaderna (råvaror, energi, miljökrav m.m.). Dessa faktorer har begränsat konkurrenskraften för unionens stålindustri och lett till att många arbetstillfällen inom stålsektorn gått förlorade under de senaste åren, till följd av att anläggningar lagts ner och flera ståltillverkare i Europa omstrukturerats.

| 6. | Europaparlamentet betonar att man måste ha en effektiv och samordnad strategi på unionsnivå för att vända utvecklingen när det gäller den minskade konkurrenskraften för unionens stålindustri. Parlamentet betonar vikten av adekvata och målinriktade investeringar i syfte att trygga innovation som en central drivkraft för unionens stålsektors globala konkurrenskraft och en garanti för att arbetstillfällena hålls kvar i Europa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att man måste ha en effektiv och samordnad strategi på unionsnivå för att vända utvecklingen när det gäller den minskade konkurrenskraften för unionens stålindustri. Parlamentet betonar vikten av adekvata och målinriktade investeringar i syfte att trygga innovation som en central drivkraft för unionens stålsektors globala konkurrenskraft och en garanti för att arbetstillfällena hålls kvar i Europa.

| 7. | Europaparlamentet uppmärksammar framstegsrapporten om genomförandet av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för en konkurrenskraftig och hållbar stålindustri i Europa” av den 11 juni 2013, i vilken det konstateras att hälften av de åtgärder som tas upp i meddelandet har genomförts. Parlamentet betonar att man måste se till att de berörda åtgärderna genomförs korrekt så att påtagliga resultat som bidrar till ett återuppsving för unionens stålsektor ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmärksammar framstegsrapporten om genomförandet av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för en konkurrenskraftig och hållbar stålindustri i Europa” av den 11 juni 2013, i vilken det konstateras att hälften av de åtgärder som tas upp i meddelandet har genomförts. Parlamentet betonar att man måste se till att de berörda åtgärderna genomförs korrekt så att påtagliga resultat som bidrar till ett återuppsving för unionens stålsektor ska kunna uppnås.

| 8. | Europaparlamentet noterar att detta är den fjärde ansökan om stöd ur fonden från stålsektorn och att tre av dessa ansökningar är kopplade till genomgripande strukturförändringar i världshandeln på grund av globaliseringen (6) och en ansökan till den ekonomiska och finansiella krisen i världen (7). Parlamentet uppmanar kommissionen att förhindra ytterligare uppsägningar i sektorn genom att vidta förebyggande åtgärder och stimulansåtgärder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att detta är den fjärde ansökan om stöd ur fonden från stålsektorn och att tre av dessa ansökningar är kopplade till genomgripande strukturförändringar i världshandeln på grund av globaliseringen (6) och en ansökan till den ekonomiska och finansiella krisen i världen (7). Parlamentet uppmanar kommissionen att förhindra ytterligare uppsägningar i sektorn genom att vidta förebyggande åtgärder och stimulansåtgärder.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna vid ArcelorMittal Liège S.A. förväntas ha enormt negativa effekter på Liège-regionen, en region som är mycket beroende av metallindustrisektorn, där konsekvenserna av nedskärningarna vid ArcelorMittal är särskilt kännbara eftersom företaget står för 78,9 % av den lokala sysselsättningen inom metallsektorn och för 14,3 % inom tillverkningssektorn. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna vid ArcelorMittal Liège S.A. förväntas ha enormt negativa effekter på Liège-regionen, en region som är mycket beroende av metallindustrisektorn, där konsekvenserna av nedskärningarna vid ArcelorMittal är särskilt kännbara eftersom företaget står för 78,9 % av den lokala sysselsättningen inom metallsektorn och för 14,3 % inom tillverkningssektorn.

| 10. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska samfinansieras omfattar tre huvudområden: återintegration på arbetsmarknaden, utbildning och omskolning samt främjande av företagande. Parlamentet betonar vikten av att se till att omskolningstjänsterna utförs i överensstämmelse med de verkliga behoven på den berörda regionens arbetsmarknad. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska samfinansieras omfattar tre huvudområden: återintegration på arbetsmarknaden, utbildning och omskolning samt främjande av företagande. Parlamentet betonar vikten av att se till att omskolningstjänsterna utförs i överensstämmelse med de verkliga behoven på den berörda regionens arbetsmarknad.

| 11. | Europaparlamentet förespråkar att man i framtiden utnyttjar bestämmelserna i förordningen om fonden till att i denna region stödja unga personer som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förespråkar att man i framtiden utnyttjar bestämmelserna i förordningen om fonden till att i denna region stödja unga personer som varken arbetar eller studerar.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med företrädare för de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter: |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med företrädare för de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter:

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att över hälften av de totala beräknade kostnaderna ska avsättas för återintegrationstjänster, dvs. åtgärder som avser stöd, vägledning och integration. Parlamentet konstaterar att dessa tjänster kommer att tillhandahållas av Forem (den offentliga förvaltningen i Vallonien med ansvar för sysselsättning och utbildning), som fungerar som ett förmedlande organ när det gäller genomförandet av denna ansökan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att över hälften av de totala beräknade kostnaderna ska avsättas för återintegrationstjänster, dvs. åtgärder som avser stöd, vägledning och integration. Parlamentet konstaterar att dessa tjänster kommer att tillhandahållas av Forem (den offentliga förvaltningen i Vallonien med ansvar för sysselsättning och utbildning), som fungerar som ett förmedlande organ när det gäller genomförandet av denna ansökan.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och erkännande av den kompetens som förvärvats under yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och erkännande av den kompetens som förvärvats under yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets faktiska behov.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster enligt artikel 7 i förordningen om fonden ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens, och att paketet bör vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster enligt artikel 7 i förordningen om fonden ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens, och att paketet bör vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi.

| 16. | Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

16.

Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att åtgärder som är obligatoriska vid kollektiva uppsägningar i Belgien och som vidtas som en del av återintegrationsenhetens standardåtgärder (t.ex. omställningsstöd, grundläggande utbildning, stöd till arbetssökande och yrkesvägledning m.m.) inte ingår i denna fondansökan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att åtgärder som är obligatoriska vid kollektiva uppsägningar i Belgien och som vidtas som en del av återintegrationsenhetens standardåtgärder (t.ex. omställningsstöd, grundläggande utbildning, stöd till arbetssökande och yrkesvägledning m.m.) inte ingår i denna fondansökan.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att ekonomiskt stöd från Europeiska socialfonden tidigare har tilldelats ett projekt (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement) som syftade till att ta fram pedagogiska metoder för återintegrationsenheter i allmänhet, och att resultaten från detta projekt förväntas vara användbara vid genomförandet av de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att ekonomiskt stöd från Europeiska socialfonden tidigare har tilldelats ett projekt (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement) som syftade till att ta fram pedagogiska metoder för återintegrationsenheter i allmänhet, och att resultaten från detta projekt förväntas vara användbara vid genomförandet av de planerade åtgärderna.

| 19. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Källa: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2014.

(5)  Kumulerad årlig tillväxttakt.

(6)  Ärendena EGF/2009/022 BG/Kremikovtsi (ansökan avslogs av kommissionen), EGF/2012/010 RO/Mechel (COM(2014)0255, av den 7 maj 2014), EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) (COM(2014)0725, av den 9 december 2014), EGF/2013/002 BE/Carsid (COM(2014)0553, av den 5 september 2014).

(7)  Ärende EGF/2010/007 AT/Steiermark/Niederösterreich. Beslut 2011/652/EU av den 27 september 2011, EUT L 263, 7.10.2011, s. 9.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal från Belgien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/472.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/212

---

P8_TA(2015)0045

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – ansökan EGF/2014/011 BE/Caterpillar – Belgien

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2014/011 BE/Caterpillar från Belgien) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD))

(2016/C 316/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0735 – C8-0015/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0735 – C8-0015/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0033/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0033/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att ta med även egenföretagare och ungdomar samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att ta med även egenföretagare och ungdomar samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Belgien lämnade in sin ansökan EGF/2014/011 BE/Caterpillar om ekonomiskt stöd från fonden efter det att 1 030 arbetstagare blivit uppsagda från Caterpillar Belgium S.A., ett företag som är verksamt inom en näringsgren som i Nace 2 hänförs till huvudgrupp 28 ”Tillverkning av övriga maskiner” varav 630 personer beräknas omfattas av åtgärderna, under och efter referensperioden mellan den 1 januari 2014 och den 30 april 2014, på grund av en minskad efterfrågan i Europa. |
| --- | --- |

D.

Belgien lämnade in sin ansökan EGF/2014/011 BE/Caterpillar om ekonomiskt stöd från fonden efter det att 1 030 arbetstagare blivit uppsagda från Caterpillar Belgium S.A., ett företag som är verksamt inom en näringsgren som i Nace 2 hänförs till huvudgrupp 28 ”Tillverkning av övriga maskiner” varav 630 personer beräknas omfattas av åtgärderna, under och efter referensperioden mellan den 1 januari 2014 och den 30 april 2014, på grund av en minskad efterfrågan i Europa.

| E. | Ansökan uppfyller de kriterier för stöd som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller de kriterier för stöd som fastställs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 4.1. a i förordningen om fonden är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Belgien är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att villkoren enligt artikel 4.1. a i förordningen om fonden är uppfyllda och håller därför med kommissionen om att Belgien är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 juli 2014, och kompletterade den med ytterligare uppgifter fram till den 16 september 2014, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 december 2014. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 juli 2014, och kompletterade den med ytterligare uppgifter fram till den 16 september 2014, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 9 december 2014.

| 3. | Europaparlamentet noterar att den totala budgeten uppgår till 2 038 090 EUR, varav 73 378 EUR är avsatta för genomförandet, och att det ekonomiska stödet från fonden uppgår till 1 222 854 EUR, det vill säga 60 % av de totala kostnaderna för de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att den totala budgeten uppgår till 2 038 090 EUR, varav 73 378 EUR är avsatta för genomförandet, och att det ekonomiska stödet från fonden uppgår till 1 222 854 EUR, det vill säga 60 % av de totala kostnaderna för de föreslagna åtgärderna.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 april 2014 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna för de berörda arbetstagarna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. Parlamentet noterar att dessa individanpassade tjänster som redan erbjudits kommer att bli berättigade för EGF-finansiering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 april 2014 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna för de berörda arbetstagarna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. Parlamentet noterar att dessa individanpassade tjänster som redan erbjudits kommer att bli berättigade för EGF-finansiering.

| 5. | Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid Caterpillar Belgium S.A. är kopplade till de genomgripande strukturförändringarna i världshandeln på grund av globaliseringen, där tillverkning och import av utrustning från Asien till Europa har blivit billigare för företaget än att tillverka i Europa för en fallande marknad. Parlamentet konstaterar att fabriken i Gosselies har drabbats av negativa följder i föregående och efterföljande led eftersom stål- och metallprodukter i Europa är utsatt för konkurrens från tillväxtekonomier, och krisen 2009 försvagade Europas bygg- och gruvindustrier, som är Caterpillars viktigaste kunder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid Caterpillar Belgium S.A. är kopplade till de genomgripande strukturförändringarna i världshandeln på grund av globaliseringen, där tillverkning och import av utrustning från Asien till Europa har blivit billigare för företaget än att tillverka i Europa för en fallande marknad. Parlamentet konstaterar att fabriken i Gosselies har drabbats av negativa följder i föregående och efterföljande led eftersom stål- och metallprodukter i Europa är utsatt för konkurrens från tillväxtekonomier, och krisen 2009 försvagade Europas bygg- och gruvindustrier, som är Caterpillars viktigaste kunder.

| 6. | Europaparlamentet noterar att efterfrågan på byggmaskiner har påverkats på grund av minskade privata och offentliga investeringar i infrastruktur till följd av en svag global ekonomi. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att efterfrågan på byggmaskiner har påverkats på grund av minskade privata och offentliga investeringar i infrastruktur till följd av en svag global ekonomi.

| 7. | Europaparlamentet noterar att det är den tolfte ansökan om stöd ur fonden från sektorn ”Tillverkning av övriga maskiner”, där tidigare ansökningar har varit jämnt fördelade mellan handelskriteriet och kriteriet för utnyttjande i krislägen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att det är den tolfte ansökan om stöd ur fonden från sektorn ”Tillverkning av övriga maskiner”, där tidigare ansökningar har varit jämnt fördelade mellan handelskriteriet och kriteriet för utnyttjande i krislägen.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att många av de arbetslösa i Charleroiregionen är lågutbildade (59 % har ingen gymnasieutbildning), och 43 % har varit arbetslösa i över två år. Parlamentet beklagar att sysselsättningsgraden på 52,26 % i Charleroi är bland de lägsta i Vallonien. Parlamentet välkomnar därför att myndigheterna beslutade att ansöka om EGF-finansiering för att hjälpa de uppsagda arbetstagarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att många av de arbetslösa i Charleroiregionen är lågutbildade (59 % har ingen gymnasieutbildning), och 43 % har varit arbetslösa i över två år. Parlamentet beklagar att sysselsättningsgraden på 52,26 % i Charleroi är bland de lägsta i Vallonien. Parlamentet välkomnar därför att myndigheterna beslutade att ansöka om EGF-finansiering för att hjälpa de uppsagda arbetstagarna.

| 9. | Europaparlamentet noterar att uppsägningarna vid Caterpillar förväntas ha enormt negativa effekter på Charleroi-regionen, som står inför en mycket svår arbetsmarknadssituation på grund av ett alltför stort beroende av traditionell sysselsättning inom industrin och bristen på nya industrier. Parlamentet framhåller att det är lågutbildade arbetstagare som sagts upp och att det kommer att bli svårt för dem att hitta ny sysselsättning i en problematisk ekonomisk situation. Parlamentet rekommenderar att kommissionen genomför en studie för att kartlägga framgångshistorier bland entreprenörer i området, och hjälpa de uppsagda personerna med projektidéer som är inspirerade av positiva förebilder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att uppsägningarna vid Caterpillar förväntas ha enormt negativa effekter på Charleroi-regionen, som står inför en mycket svår arbetsmarknadssituation på grund av ett alltför stort beroende av traditionell sysselsättning inom industrin och bristen på nya industrier. Parlamentet framhåller att det är lågutbildade arbetstagare som sagts upp och att det kommer att bli svårt för dem att hitta ny sysselsättning i en problematisk ekonomisk situation. Parlamentet rekommenderar att kommissionen genomför en studie för att kartlägga framgångshistorier bland entreprenörer i området, och hjälpa de uppsagda personerna med projektidéer som är inspirerade av positiva förebilder.

| 10. | Europaparlamentet noterar att 18 % av de berörda uppsagda arbetstagarna som förväntas delta i åtgärderna hotas av utestängning från arbetsmarknaden eftersom de tillhör åldersgruppen 55–64 år. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att 18 % av de berörda uppsagda arbetstagarna som förväntas delta i åtgärderna hotas av utestängning från arbetsmarknaden eftersom de tillhör åldersgruppen 55–64 år.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska samfinansieras omfattar tre huvudområden: återintegration på arbetsmarknaden, utbildning och omskolning samt främjande av företagande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska samfinansieras omfattar tre huvudområden: återintegration på arbetsmarknaden, utbildning och omskolning samt främjande av företagande.

| 12. | Europaparlamentet noterar att mer än hälften av de totala uppskattade kostnaderna ska läggas på återintegrationstjänster, nämligen stöd, rådgivning och integrationsåtgärder. Parlamentet konstaterar att dessa tjänster kommer att erbjudas av Forem (den offentliga sysselsättnings- och utbildningstjänsten i Vallonien), vilken fungerar som förmedlande organ vid genomförandet av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att mer än hälften av de totala uppskattade kostnaderna ska läggas på återintegrationstjänster, nämligen stöd, rådgivning och integrationsåtgärder. Parlamentet konstaterar att dessa tjänster kommer att erbjudas av Forem (den offentliga sysselsättnings- och utbildningstjänsten i Vallonien), vilken fungerar som förmedlande organ vid genomförandet av dessa åtgärder.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter, med beaktande av områdets potential och regionens företagsklimat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter, med beaktande av områdets potential och regionens företagsklimat.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad utbildning och erkännande av den kompetens som en arbetstagare förvärvat under sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad utbildning och erkännande av den kompetens som en arbetstagare förvärvat under sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets faktiska behov.

| 15. | Europaparlamentet förespråkar att bestämmelserna i EGF-förordningen i framtiden ska utnyttjas för att stödja unga personer som varken arbetar eller studerar i denna region. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förespråkar att bestämmelserna i EGF-förordningen i framtiden ska utnyttjas för att stödja unga personer som varken arbetar eller studerar i denna region.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster, i enlighet med artikel 7 i EGF-förordningen, ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster, i enlighet med artikel 7 i EGF-förordningen, ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi.

| 17. | Europaparlamentet betonar att fonden endast får samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att fonden endast får samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att ekonomiskt stöd från Europeiska socialfonden tidigare getts till ett projekt (En Train – En Transition-Reconversion-Accompagnement) som syftade till att utveckla pedagogiska färdigheter för återintegrationsenheter i allmänhet och att resultaten av detta projekt sannolikt kommer att visa sig vara användbara vid genomförandet av de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att ekonomiskt stöd från Europeiska socialfonden tidigare getts till ett projekt (En Train – En Transition-Reconversion-Accompagnement) som syftade till att utveckla pedagogiska färdigheter för återintegrationsenheter i allmänhet och att resultaten av detta projekt sannolikt kommer att visa sig vara användbara vid genomförandet av de planerade åtgärderna.

| 19. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan EGF/2014/011 BE/Caterpillar från Belgien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/471.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/215 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/215

---

P8_TA(2015)0046

Dimensioner och vikter för vägfordon som framförs inom gemenskapen ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 96/53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – andra behandlingen)

(2016/C 316/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11296/3/2014 – C8-0294/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11296/3/2014 – C8-0294/2014),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2013 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0195), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0195),

| — | med beaktande av kommissionens åtagande vid Europaparlamentets plenarsammanträde att godta Europaparlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen, och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare den 18 december 2014 att godkänna denna ståndpunk i enlighet med artikel 294.8 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åtagande vid Europaparlamentets plenarsammanträde att godta Europaparlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen, och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare den 18 december 2014 att godkänna denna ståndpunk i enlighet med artikel 294.8 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0032/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0032/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet noterar kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet föreslår att hänvisning till akten görs med ”direktivet Leichtfried-Lupi om vikter och dimensioner för nyttofordon” (3). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet föreslår att hänvisning till akten görs med ”direktivet Leichtfried-Lupi om vikter och dimensioner för nyttofordon” (3).

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 133.

(2)  Antagna texter av den 15 april 2014, P7_TA(2014)0353.

(3)  Jörg Leichtfried och Maurizio Lupi ledde förhandlingarna om akten för Europaparlamentet respektive rådet.

---

P8_TC2-COD(2013)0105

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv(EU) 2015/... om ändring av rådets direktiv 96/53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/719.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens uttalande om översynen av ramen för typgodkännande

Undantaget från största tillåtna längd för aerodynamiska förarhytter och aerodynamiska anordningar baktill för tunga fordon, enligt det nya direktivet om högsta tillåtna vikter och största tillåtna dimensioner för tunga fordon (ändring av direktiv 96/53/EG), kräver ändringar av den rättsliga ramen för typgodkännande (det vill säga förordning (EG) nr 661/2009 och förordning (EU) nr 1230/2012).

Kommissionen genomför för närvarande en översyn av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 i syfte att förbättra den allmänna fordonssäkerheten. I enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 661/2009 ska kommissionen under 2015 rapportera till Europaparlamentet och rådet, och vid behov bifoga förslag till ändring av denna förordning eller andra relevanta gemenskapsrättsakter i fråga om införandet av ytterligare nya säkerhetsfunktioner, i synnerhet för lastbilar. Kommissionen avser att senast 2016 föreslå nödvändiga ändringar efter ett samråd med intressenter och, om nödvändigt, efter en konsekvensbedömning.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/217

---

P8_TA(2015)0047

Europeiska långsiktiga investeringsfonder ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 316/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0462), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0462),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0209/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2013 (1),

| — | med beaktande av yttrandet av den 30 januari 2014 från Regionkommittén (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 30 januari 2014 från Regionkommittén (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 december 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 december 2014 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 och 61.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 och 61.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0211/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0211/2014),

| — | med beaktande av de ändringsförslag som parlamentet antog vid sitt sammanträde den 17 april 2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändringsförslag som parlamentet antog vid sitt sammanträde den 17 april 2014 (3),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 18 september 2014 om oavslutade ärenden från den sjunde valperioden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 18 september 2014 om oavslutade ärenden från den sjunde valperioden,

| — | med beaktande av det kompletterande betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0021/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av det kompletterande betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0021/2015), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 71.

(2)  EUT C 126, 26.4.2014, s. 8.

(3)  Antagna texter från detta sammanträde, P7_TA(2014)0448.

---

P8_TC1-COD(2013)0214

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om europeiska långsiktiga investeringsfonder

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/760.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/219 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/219

---

P8_TA(2015)0048

Förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 316/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0550), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0550),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0241/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0241/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 5 februari 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 5 februari 2014 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 december 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 december 2013 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 januari 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 januari 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 och 61.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 och 61.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0167/2014). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0167/2014).

| — | med beaktande av de ändringar som parlamentet antog vid sitt sammanträde den 3 april 2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändringar som parlamentet antog vid sitt sammanträde den 3 april 2014 (3),

| — | med beaktande av ordförandekonferensens beslut av den 18 september 2014 om oavslutade ärenden från den sjunde valperioden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandekonferensens beslut av den 18 september 2014 om oavslutade ärenden från den sjunde valperioden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0022/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0022/2015), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 193, 24.6.2014, s. 2.

(2)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 78.

(3)  Antagna texter från detta datum, P7_TA(2014)0279.

---

P8_TC1-COD(2013)0265

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om förmedlingsavgifter för kortbaserade betalningstransaktioner

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/751.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/220 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/220

---

P8_TA(2015)0049

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – ansökan GF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit – Belgien

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit från Belgien) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD))

(2016/C 316/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0009 – C8-0011/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0009 – C8-0011/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0034/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0034/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att erbjuda kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av större strukturförändringar i de globala handelsmönstren, som har förvärrats av den ekonomiska, finansiella och sociala krisen, för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att erbjuda kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av större strukturförändringar i de globala handelsmönstren, som har förvärrats av den ekonomiska, finansiella och sociala krisen, för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara tillräckligt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara tillräckligt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Det här är den sista ansökningen som behandlas i enlighet med 2006 års förordning. |
| --- | --- |

C.

Det här är den sista ansökningen som behandlas i enlighet med 2006 års förordning.

| D. | Europaparlamentet välkomnar utvidgandet av målen och kriterierna för den förordning om fonden som infördes i december 2013, för att integrera och underlätta ansökningar från regioner och länder med lägre befolkningstäthet. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet välkomnar utvidgandet av målen och kriterierna för den förordning om fonden som infördes i december 2013, för att integrera och underlätta ansökningar från regioner och länder med lägre befolkningstäthet.

| E. | Europaparlamentet ser positivt på att handläggningen av ansökningar om utnyttjande av fonden har effektiviserats inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att tiden för bedömning och godkännande har förkortats och antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare har utökats till att även omfatta egenföretagare och ungdomar samt finansiering av incitament att starta eget företag. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet ser positivt på att handläggningen av ansökningar om utnyttjande av fonden har effektiviserats inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att tiden för bedömning och godkännande har förkortats och antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare har utökats till att även omfatta egenföretagare och ungdomar samt finansiering av incitament att starta eget företag.

| F. | Belgien lämnade in ansökan EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit om ekonomiskt stöd från fonden sedan 257 arbetstagare hade sagts upp i samband med att Saint-Gobain Sekurit-gruppen (nedan kallad SGS Benelux) stängde sin anläggning i Auvelais, där man tillverkade säkerhetsglas för bilindustrin. Uppsägningarna ägde rum under och efter referensperioden från den 31 augusti 2013 till den 31 december 2013 och hänger samman med en minskad produktion av säkerhetsglas för bilar i unionen. |
| --- | --- |

F.

Belgien lämnade in ansökan EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit om ekonomiskt stöd från fonden sedan 257 arbetstagare hade sagts upp i samband med att Saint-Gobain Sekurit-gruppen (nedan kallad SGS Benelux) stängde sin anläggning i Auvelais, där man tillverkade säkerhetsglas för bilindustrin. Uppsägningarna ägde rum under och efter referensperioden från den 31 augusti 2013 till den 31 december 2013 och hänger samman med en minskad produktion av säkerhetsglas för bilar i unionen.

| G. | Det ekonomiska stöd som begärs från fonden uppgår till 1 339 928 EUR (50 procent av den totala budgeten). |
| --- | --- |

G.

Det ekonomiska stöd som begärs från fonden uppgår till 1 339 928 EUR (50 procent av den totala budgeten).

| H. | Även om ansökan inte uppfyller kriterierna i artikel 2 a och b i förordningen om fonden faller den inom kategorin för särskilda omständigheter som ändå möjliggör ett utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

H.

Även om ansökan inte uppfyller kriterierna i artikel 2 a och b i förordningen om fonden faller den inom kategorin för särskilda omständigheter som ändå möjliggör ett utnyttjande av fonden.

| 1. | Europaparlamentet är enigt med kommissionens beslut om att den ansökan om ekonomiskt stöd från fonden som Belgien lämnade in den 19 december 2013 är berättigad till ekonomiskt stöd enligt artikel 2 c, enligt vilken särskilda omständigheter måste påvisas, även om villkoren i artikel 2 a och b inte är uppfyllda. Parlamentet understryker dock att tillämpning av artikel 2 c bör avgöras från fall till fall och inte bli en generell metod för att utnyttja fonden när de grundläggande villkoren inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är enigt med kommissionens beslut om att den ansökan om ekonomiskt stöd från fonden som Belgien lämnade in den 19 december 2013 är berättigad till ekonomiskt stöd enligt artikel 2 c, enligt vilken särskilda omständigheter måste påvisas, även om villkoren i artikel 2 a och b inte är uppfyllda. Parlamentet understryker dock att tillämpning av artikel 2 c bör avgöras från fall till fall och inte bli en generell metod för att utnyttja fonden när de grundläggande villkoren inte är uppfyllda.

| 2. | Europaparlamentet understryker att fonden är ett särskilt instrument som gör det möjligt för unionen att agera vid specifika, oförutsedda händelser, samt påpekar att man måste upprätthålla dess huvudsyfte, nämligen att ge stöd i fall där ett stort antal anställda (minst 500) förlorar sina jobb på grund av stora strukturförändringar i de världsekonomiska handelsmönstren till följd av globalisering och globala finansiella och ekonomiska kriser. Parlamentet understryker att fonden inte får bli en ersättning för andra europeiska struktur- och investeringsfonder, såsom Europeiska socialfonden, utan måste användas som ett komplement till dessa fonder. Parlamentet betonar att de särskilda omständigheter som kan medföra att fonden utnyttjas inte får avleda från ovannämnda tillämpningsområde. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att fonden är ett särskilt instrument som gör det möjligt för unionen att agera vid specifika, oförutsedda händelser, samt påpekar att man måste upprätthålla dess huvudsyfte, nämligen att ge stöd i fall där ett stort antal anställda (minst 500) förlorar sina jobb på grund av stora strukturförändringar i de världsekonomiska handelsmönstren till följd av globalisering och globala finansiella och ekonomiska kriser. Parlamentet understryker att fonden inte får bli en ersättning för andra europeiska struktur- och investeringsfonder, såsom Europeiska socialfonden, utan måste användas som ett komplement till dessa fonder. Parlamentet betonar att de särskilda omständigheter som kan medföra att fonden utnyttjas inte får avleda från ovannämnda tillämpningsområde.

| 3. | Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 19 december 2013 i enlighet med förordningen om fonden, vilken inte begränsar tiden för behandling, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 21 januari 2014. Parlamentet beklagar att det har givits så lite information rörande de särskilda omständigheterna och understryker att sådana särskilda omständigheter måste utvärderas för att kunna få ett undantag från de villkor som anges i artikel 2 a och 2 b i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att de belgiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 19 december 2013 i enlighet med förordningen om fonden, vilken inte begränsar tiden för behandling, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 21 januari 2014. Parlamentet beklagar att det har givits så lite information rörande de särskilda omständigheterna och understryker att sådana särskilda omständigheter måste utvärderas för att kunna få ett undantag från de villkor som anges i artikel 2 a och 2 b i förordningen om fonden.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över förfarandets längd, från tidpunkten för de första uppsägningarna till bedömningen av ansökan. Parlamentet påminner om att fondens mål är att erbjuda hjälp till uppsagda arbetstagare så fort som möjligt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över förfarandets längd, från tidpunkten för de första uppsägningarna till bedömningen av ansökan. Parlamentet påminner om att fondens mål är att erbjuda hjälp till uppsagda arbetstagare så fort som möjligt.

| 5. | Europaparlamentet begär med eftertryck att medlemsstaterna och samtliga berörda institutioner vidtar de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet noterar i detta sammanhang det förbättrade förfarande som införts av kommissionen, efter en begäran från parlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, och som syftar till att för Europaparlamentet och rådet lägga fram kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet noterar också antagandet av den nya förordningen om fonden (förordning (EU) nr 1309/2013), som kommer att leda till att fonden blir mer effektiv, öppen för insyn, och synlig samt att den underställs större krav på ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär med eftertryck att medlemsstaterna och samtliga berörda institutioner vidtar de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet noterar i detta sammanhang det förbättrade förfarande som införts av kommissionen, efter en begäran från parlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, och som syftar till att för Europaparlamentet och rådet lägga fram kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet noterar också antagandet av den nya förordningen om fonden (förordning (EU) nr 1309/2013), som kommer att leda till att fonden blir mer effektiv, öppen för insyn, och synlig samt att den underställs större krav på ansvarsskyldighet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att aktivt delta i utbytet av bästa praxis och att särskilt ta efter de medlemsstater och regionala och lokala myndigheter som redan har inrättat nationella informationsnätverk om fonden som omfattar arbetsmarknadens parter och andra berörda lokala och regionala parter i syfte att ha tillgång till en bra stödstruktur när en situation som omfattas av fondens tillämpningsområde eventuellt uppstår. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att aktivt delta i utbytet av bästa praxis och att särskilt ta efter de medlemsstater och regionala och lokala myndigheter som redan har inrättat nationella informationsnätverk om fonden som omfattar arbetsmarknadens parter och andra berörda lokala och regionala parter i syfte att ha tillgång till en bra stödstruktur när en situation som omfattas av fondens tillämpningsområde eventuellt uppstår.

| 7. | Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna den 31 augusti 2013, långt innan ansökan lämnades in och det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet, beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna till förmån för de berörda arbetarna, i syfte att snabbt ge dem stöd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser positivt på att de belgiska myndigheterna den 31 augusti 2013, långt innan ansökan lämnades in och det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet, beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna till förmån för de berörda arbetarna, i syfte att snabbt ge dem stöd.

| 8. | Europaparlamentet noterar att sektorn för tillverkning av säkerhetsglas för bilindustrin har drabbats av en allvarlig ekonomisk störning till följd av flera faktorer, bland annat en kraftig minskning av produktionen av säkerhetsglas för bilar i unionen, en större marknadsandel för konkurrenter i icke-medlemsstater och en ökad import av dessa produkter till unionen. Parlamentet noterar att SGS Benelux verksamhet var nära knuten till produktionsutvecklingen inom bilindustrin. Personbilstillverkningen minskade mellan 2007 och 2012 från 21,9 miljoner enheter till 19,5 miljoner enheter, samtidigt som personbilstillverkningen i resten av världen under samma period ökade från 47,5 miljoner enheter till 60,6 miljoner enheter. Parlamentet konstaterar även att det har funnits en allmän trend hos tillverkare och leverantörer i bilindustrin att flytta produktionen inom unionen från Västeuropa (särskilt Frankrike, Belgien och Spanien) till Östeuropa. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att sektorn för tillverkning av säkerhetsglas för bilindustrin har drabbats av en allvarlig ekonomisk störning till följd av flera faktorer, bland annat en kraftig minskning av produktionen av säkerhetsglas för bilar i unionen, en större marknadsandel för konkurrenter i icke-medlemsstater och en ökad import av dessa produkter till unionen. Parlamentet noterar att SGS Benelux verksamhet var nära knuten till produktionsutvecklingen inom bilindustrin. Personbilstillverkningen minskade mellan 2007 och 2012 från 21,9 miljoner enheter till 19,5 miljoner enheter, samtidigt som personbilstillverkningen i resten av världen under samma period ökade från 47,5 miljoner enheter till 60,6 miljoner enheter. Parlamentet konstaterar även att det har funnits en allmän trend hos tillverkare och leverantörer i bilindustrin att flytta produktionen inom unionen från Västeuropa (särskilt Frankrike, Belgien och Spanien) till Östeuropa.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att det inte har inkommit några andra ansökningar till fonden med specifik inriktning på sektorn för produktion av säkerhetsglas för bilindustrin (4), men att man däremot har erhållit ett antal ansökningar relaterade till fordonstillverkare eller leverantörer av fordonsutrustning (5). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att det inte har inkommit några andra ansökningar till fonden med specifik inriktning på sektorn för produktion av säkerhetsglas för bilindustrin (4), men att man däremot har erhållit ett antal ansökningar relaterade till fordonstillverkare eller leverantörer av fordonsutrustning (5).

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att de uppsagda på SGS framför allt arbetade vid tillverkningslinjen (83 % av de anställda har statusen ouvrier). Parlamentet anser att med tanke på arbetsmarknadssituationen i den berörda regionen kommer de uppsagda arbetarna att behöva omskolas för att hitta nya jobb inom andra yrken och/eller andra branscher. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att de uppsagda på SGS framför allt arbetade vid tillverkningslinjen (83 % av de anställda har statusen ouvrier). Parlamentet anser att med tanke på arbetsmarknadssituationen i den berörda regionen kommer de uppsagda arbetarna att behöva omskolas för att hitta nya jobb inom andra yrken och/eller andra branscher.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att den samhällsekonomiska situation i området och dess omnejd (Charleroi, Namur) innebär att de arbetare som friställts från SGS Benelux har begränsade anställningsmöjligheter i dessa trakter, eftersom de sannolikt konkurrerar med många andra arbetare med liknande kvalifikationer och erfarenhet om ett begränsat antal jobb i glassektorn. Parlamentet påminner om att regionen kännetecknas av en relativt hög strukturell arbetslöshet, med en relativt hög andel långtidsarbetslösa och lågutbildad och lågkvalificerad arbetskraft. Parlamentet betonar att uppsägningarna vid SGS Benelux därför bör ses mot bakgrund av en svår lokal samhällsekonomisk situation. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att den samhällsekonomiska situation i området och dess omnejd (Charleroi, Namur) innebär att de arbetare som friställts från SGS Benelux har begränsade anställningsmöjligheter i dessa trakter, eftersom de sannolikt konkurrerar med många andra arbetare med liknande kvalifikationer och erfarenhet om ett begränsat antal jobb i glassektorn. Parlamentet påminner om att regionen kännetecknas av en relativt hög strukturell arbetslöshet, med en relativt hög andel långtidsarbetslösa och lågutbildad och lågkvalificerad arbetskraft. Parlamentet betonar att uppsägningarna vid SGS Benelux därför bör ses mot bakgrund av en svår lokal samhällsekonomisk situation.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att de personanpassade tjänster som finns med i ansökan består av ett antal åtgärder som syftar till att främja arbetarnas återintegrering på arbetsmarknaden och hjälpa dem med administrativa ärenden, och som mestadels förväntas stödja alla uppsagda arbetare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att de personanpassade tjänster som finns med i ansökan består av ett antal åtgärder som syftar till att främja arbetarnas återintegrering på arbetsmarknaden och hjälpa dem med administrativa ärenden, och som mestadels förväntas stödja alla uppsagda arbetare.

| 13. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska samfinansieras innehåller följande åtgärder för att underlätta återinträdet på arbetsmarknaden för 257 uppsagda arbetstagare (ordnade efter kategorier): 1) individanpassat stöd till arbetssökande, tjänster vad gäller ärendehantering och allmän information, 2) utbildning och omskolning samt 3) främjande av företagande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska samfinansieras innehåller följande åtgärder för att underlätta återinträdet på arbetsmarknaden för 257 uppsagda arbetstagare (ordnade efter kategorier): 1) individanpassat stöd till arbetssökande, tjänster vad gäller ärendehantering och allmän information, 2) utbildning och omskolning samt 3) främjande av företagande.

| 14. | Europaparlamentet gläder sig över att olika arbetsmarknadsparter och organisationer involverades i den allmänna samordningen och genomförandet av åtgärderna, bland annat fackföreningarna (FGTB, CSC), Forem (den lokala arbetsförmedlingen), centrumen för branschspecifik yrkesutbildning och teknisk utbildning i Vallonien, den belgiska franskspråkiga gemenskapens kontor för Europeiska socialfonden (ESF) och regeringen i Vallonien. Parlamentet uppskattar dessutom att fackföreningarna är direkt inbegripna i förvaltningen av de två särskilt inrättade omskolningsenheterna för varje företag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet gläder sig över att olika arbetsmarknadsparter och organisationer involverades i den allmänna samordningen och genomförandet av åtgärderna, bland annat fackföreningarna (FGTB, CSC), Forem (den lokala arbetsförmedlingen), centrumen för branschspecifik yrkesutbildning och teknisk utbildning i Vallonien, den belgiska franskspråkiga gemenskapens kontor för Europeiska socialfonden (ESF) och regeringen i Vallonien. Parlamentet uppskattar dessutom att fackföreningarna är direkt inbegripna i förvaltningen av de två särskilt inrättade omskolningsenheterna för varje företag.

| 15. | Parlamentet insisterar på att man måste stärka och uppmuntra stöd som regionerna själva kan bestämma över och som de enkelt får tillgång till, för att skapa en botten-upp-strategi med lokala lösningar på regional nivå så snart en situation som omfattas av fondens tillämpningsområde eventuellt uppstår. |
| --- | --- |

15.

Parlamentet insisterar på att man måste stärka och uppmuntra stöd som regionerna själva kan bestämma över och som de enkelt får tillgång till, för att skapa en botten-upp-strategi med lokala lösningar på regional nivå så snart en situation som omfattas av fondens tillämpningsområde eventuellt uppstår.

| 16. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som föreslås för att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet. Parlamentet påminner om att ersättningar inte finns med bland de individanpassade tjänster som finansieras via fonden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar de åtgärder som föreslås för att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet. Parlamentet påminner om att ersättningar inte finns med bland de individanpassade tjänster som finansieras via fonden.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att åtgärder som är obligatoriska vid kollektiva uppsägningar enligt Belgiens federala lagstiftning och som genomförs som en del av standardförfarandena i omskolningsenheterna (t.ex. omställningsstöd, utbildning, stöd till arbetssökande och yrkesvägledning) inte ingår i denna ansökan om medel från fonden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att åtgärder som är obligatoriska vid kollektiva uppsägningar enligt Belgiens federala lagstiftning och som genomförs som en del av standardförfarandena i omskolningsenheterna (t.ex. omställningsstöd, utbildning, stöd till arbetssökande och yrkesvägledning) inte ingår i denna ansökan om medel från fonden.

| 18. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra alla arbetstagares anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och erkännande av den kompetens som en arbetstagare har förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra alla arbetstagares anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och erkännande av den kompetens som en arbetstagare har förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets faktiska behov.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att principen om jämställdhet mellan män och kvinnor och principen om icke-diskriminering har tillämpats och kommer att fortsätta tillämpas under de olika leden av genomförandet av fonden och tillgången till fondens åtgärder. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att principen om jämställdhet mellan män och kvinnor och principen om icke-diskriminering har tillämpats och kommer att fortsätta tillämpas under de olika leden av genomförandet av fonden och tillgången till fondens åtgärder.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter var med vid upprättandet av socialplanen och vid genomförandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter var med vid upprättandet av socialplanen och vid genomförandet av åtgärderna.

| 21. | Parlamentet betonar att fonden endast får samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar och långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden får ersätta varken åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

21.

Parlamentet betonar att fonden endast får samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar och långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden får ersätta varken åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 22. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Se fondens databas http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582&langId=sv.

(5)  Se utkast till kommissionens förslag för följande ärenden: EGF/2007/001 FR/Peugeot suppliers (beslut COM(2007)0415 av den 12 juli 2007), EGF/2007/010 PT/Lisboa-Alentejo (beslut COM(2008)0094 av den 20 februari 2008), EGF/2008/002 ES/Delphi (beslut COM(2008)0547 av den 9 september 2008), EGF/2008/004 ES/Castilla y León/Aragón (beslut COM(2009)0150 av den 20 mars 2009), EGF/2009/007 SE/Volvo och EGF/2009/009 AT/Steiermark (beslut COM(2009)0602 av den 27 oktober 2009), EGF/2009/013 DE/Karmann (beslut COM(2010)0007 av den 22 januari 2010), EGF/2009/019 FR/Renault (beslut COM(2011)0420 av den 11 juli 2011), EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción (beslut COM(2010)0453 av den 2 september 2010), EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive (beslut COM(2010)0616 av den 29 oktober 2010), EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium (beslut COM(2011)0212 av den 14 april 2011), EGF/2011/003 DE/Arnsberg och Düsseldorf automotive (beslut COM(2011)0447 av den 20 juli 2011), EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive (beslut COM(2011)0664 av den 13 oktober 2011), EGF/2012/004 ES/Grupo Santana (beslut COM(2014)0116 av den 5 mars 2014), EGF/2012/005 SE/Saab (beslut COM(2012)0622 av den 19 oktober 2012), EGF/2013/006 PL/Fiat Auto Poland (beslut COM(2014)0699 av den 10 november 2014), EGF/2013/012 BE/Ford Genk (beslut COM(2014)0532 av den 22 augusti 2014).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit från Belgien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/470.)

---

Onsdagen den 11 mars 2015

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/224

---

P8_TA(2015)0053

Gemensamma regler för import från vissa tredjeländer ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (omarbetning) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarandet – omarbetning)

(2016/C 316/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0323), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0323),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0014/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0014/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 13 november 2014 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för internationell handel i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 13 november 2014 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för internationell handel i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0014/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0014/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0168

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/755.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/226

---

P8_TA(2015)0054

Stabiliserings- och associeringsavtal med Montenegro ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (kodifiering) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2016/C 316/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0374), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0374),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0035/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0035/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0051/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0051/2014), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0190

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/752.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/227

---

P8_TA(2015)0055

Unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppnande och förvaltning av vissa unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter (kodifiering) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2016/C 316/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0594), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0594),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0169/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0169/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0052/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0052/2014), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0276

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om öppnande och förvaltning av vissa unionstullkvoter för nötkött av hög kvalitet, griskött, fjäderfäkött, vete och blandsäd samt kli och andra restprodukter (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/754.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/228 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/228

---

P8_TA(2015)0056

Import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2016/C 316/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0586), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0586),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0166/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0166/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0048/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0048/2014), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0272

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/753.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/229 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/229

---

P8_TA(2015)0057

Tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2016/C 316/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0593), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0593),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0170/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0170/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0050/2014), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0050/2014), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0275

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om tillfälligt upphävande av vissa koncessioner när det gäller import till unionen av jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/756.)

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/230 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/230

---

P8_TA(2015)0058

Inrättande av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av det ändrade avtalet om inrättande av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 316/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14993/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14993/2014),

| — | med beaktande av utkastet till det ändrade avtalet om inrättande av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (15458/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det ändrade avtalet om inrättande av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (15458/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0027/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0027/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena samt artiklarna 99.2 och 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena samt artiklarna 99.2 och 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0038/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0038/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att det ändrade avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att det ändrade avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet.

---

| 30.8.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/231

---

P8_TA(2015)0061

Riktlinjer för 2016 års budget – avsnitt III

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2015 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2016, avsnitt III – kommissionen (2015/2008(BUD))

(2016/C 316/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 312 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 312 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015 (4),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015 (5) och de sex tillhörande gemensamma uttalanden som parlamentet, rådet och kommissionen kommit överens om samt de tre unilaterala uttalandena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2015 (5) och de sex tillhörande gemensamma uttalanden som parlamentet, rådet och kommissionen kommit överens om samt de tre unilaterala uttalandena,

| — | med beaktande av meddelandet om en investeringsplan för Europa som kommissionen antog den 26 november 2014 (COM(2014)0903) och förslaget till förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar, som kommissionen antog den 13 januari 2015 (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet om en investeringsplan för Europa som kommissionen antog den 26 november 2014 (COM(2014)0903) och förslaget till förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar, som kommissionen antog den 13 januari 2015 (COM(2015)0010),

| — | med beaktande av kapitel 8 i avdelning II i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitel 8 i avdelning II i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0027/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0027/2015), och av följande skäl:

| A. | EU:s budget är huvudsakligen en investeringsbudget med en stark hävstångseffekt som fungerar som katalysator för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning i hela unionen. Den gynnar program och projekt som annars skulle vara svåra eller omöjliga att genomföra och garanterar strategiska investeringar i åtgärder med europeiskt mervärde genom resurssamling och stordriftsfördelar. EU:s budget har en påtagligt positiv effekt på medborgarnas liv. Den spelar en avgörande roll för att minska skillnaderna mellan Europas olika regioner och garantera investeringar på områden där behovet är som störst. |
| --- | --- |

A.

EU:s budget är huvudsakligen en investeringsbudget med en stark hävstångseffekt som fungerar som katalysator för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning i hela unionen. Den gynnar program och projekt som annars skulle vara svåra eller omöjliga att genomföra och garanterar strategiska investeringar i åtgärder med europeiskt mervärde genom resurssamling och stordriftsfördelar. EU:s budget har en påtagligt positiv effekt på medborgarnas liv. Den spelar en avgörande roll för att minska skillnaderna mellan Europas olika regioner och garantera investeringar på områden där behovet är som störst.

| B. | Som en konsekvens av den ekonomiska och finansiella krisen har investeringsnivån i EU sjunkit avsevärt och utvecklingsklyftan mellan olika regioner i EU har vidgats. Med tanke på de ihållande ekonomiska och budgetmässiga restriktionerna på nationell nivå spelar EU-budgeten en viktig roll för att främja konkurrenskraft och öka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU. |
| --- | --- |

B.

Som en konsekvens av den ekonomiska och finansiella krisen har investeringsnivån i EU sjunkit avsevärt och utvecklingsklyftan mellan olika regioner i EU har vidgats. Med tanke på de ihållande ekonomiska och budgetmässiga restriktionerna på nationell nivå spelar EU-budgeten en viktig roll för att främja konkurrenskraft och öka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU.

| C. | EU-budgeten kan inte fylla sin uppgift om den inte uppfattas som sund, rättvis och trovärdig. Det är absolut nödvändigt att alla åtaganden som ingår i den fleråriga budgetramen 2014–2020 respekteras fullt ut och att ett antal problem som har hopat sig under tidigare år, i första hand den aldrig tidigare skådade mängden obetalda fakturor i slutet av 2014, snabbt får en lösning. Denna ansamling av obetalda fakturor leder till förseningar i genomförandet av europeiska program och anslag, vilket i första hand drabbar EU-invånarna. Förseningen i strukturfondsutbetalningarna väcker också frågan om huruvida det bör tas ut ränta på de försenade betalningarna eftersom de regionala och lokala myndigheterna måste förfinansiera Europeiska unionens andel via de finansiella marknaderna. Återtagande av anslag inte är någon lösning på betalningskrisen. Enligt artikel 310 i EUF-fördraget ska budgetens inkomster och utgifter balansera varandra. |
| --- | --- |

C.

EU-budgeten kan inte fylla sin uppgift om den inte uppfattas som sund, rättvis och trovärdig. Det är absolut nödvändigt att alla åtaganden som ingår i den fleråriga budgetramen 2014–2020 respekteras fullt ut och att ett antal problem som har hopat sig under tidigare år, i första hand den aldrig tidigare skådade mängden obetalda fakturor i slutet av 2014, snabbt får en lösning. Denna ansamling av obetalda fakturor leder till förseningar i genomförandet av europeiska program och anslag, vilket i första hand drabbar EU-invånarna. Förseningen i strukturfondsutbetalningarna väcker också frågan om huruvida det bör tas ut ränta på de försenade betalningarna eftersom de regionala och lokala myndigheterna måste förfinansiera Europeiska unionens andel via de finansiella marknaderna. Återtagande av anslag inte är någon lösning på betalningskrisen. Enligt artikel 310 i EUF-fördraget ska budgetens inkomster och utgifter balansera varandra.

| D. | Under 2016 kommer de nya programmen i den fleråriga budgetramen 2014–2020 att vara i full gång och halvtidsöversynen av budgetramen kommer att inledas. |
| --- | --- |

D.

Under 2016 kommer de nya programmen i den fleråriga budgetramen 2014–2020 att vara i full gång och halvtidsöversynen av budgetramen kommer att inledas.

Tillbaka på rätt spår – sysselsättning, företag och entreprenörskap för smart och hållbar tillväxt för alla i EU

| 1. | Europaparlamentet framhåller EU-budgetens potential och mervärde för sysselsättningsskapande och utveckling av företag och entreprenörskap för smart och hållbar tillväxt för alla i EU. EU-budgeten bidrar också till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och till stöd för forskning och utveckling, och energiomställning och sammankoppling av energinät kan leda till nya jobb och tillväxt. En lång rad EU-program, däribland Horisont 2020, Cosme, Erasmus+ och ungdomssysselsättningsinitiativet, bidrar direkt till att uppfylla målen. Kommissionen förväntas sätta sådana tillväxtinriktade program och instrument i centrum i budgetförslaget för 2016 för att de garanterat ska få tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller EU-budgetens potential och mervärde för sysselsättningsskapande och utveckling av företag och entreprenörskap för smart och hållbar tillväxt för alla i EU. EU-budgeten bidrar också till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och till stöd för forskning och utveckling, och energiomställning och sammankoppling av energinät kan leda till nya jobb och tillväxt. En lång rad EU-program, däribland Horisont 2020, Cosme, Erasmus+ och ungdomssysselsättningsinitiativet, bidrar direkt till att uppfylla målen. Kommissionen förväntas sätta sådana tillväxtinriktade program och instrument i centrum i budgetförslaget för 2016 för att de garanterat ska få tillräckliga resurser.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det finns mer än 20 miljoner små och medelstora företag i EU och att de utgör 99 procent av alla företag. En gynnsam företagsmiljö och en utvecklad entreprenörskultur inklusive anständiga arbetstillfällen i EU skulle kunna göra att små och medelstora företag återigen blev bäst på att skapa nya arbetstillfällen i EU, något som mattats av under den ekonomiska krisen. Det måste bli lättare att skapa och driva nya företag i EU, genom att entreprenörer knyts samman och nya projekt främjas. Tillsammans med förenklad lagstiftning och minskad byråkrati måste de finansieringsinstrument som finns i Cosme-programmet utnyttjas till fullo för att bistå och stödja små och medelstora företag i denna riktning, genom att underlätta deras tillgång till marknader och krediter. Europeiska fonden för strategiska investeringar erbjuder stor potential för små och medelstora företag och midcapföretag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att det finns mer än 20 miljoner små och medelstora företag i EU och att de utgör 99 procent av alla företag. En gynnsam företagsmiljö och en utvecklad entreprenörskultur inklusive anständiga arbetstillfällen i EU skulle kunna göra att små och medelstora företag återigen blev bäst på att skapa nya arbetstillfällen i EU, något som mattats av under den ekonomiska krisen. Det måste bli lättare att skapa och driva nya företag i EU, genom att entreprenörer knyts samman och nya projekt främjas. Tillsammans med förenklad lagstiftning och minskad byråkrati måste de finansieringsinstrument som finns i Cosme-programmet utnyttjas till fullo för att bistå och stödja små och medelstora företag i denna riktning, genom att underlätta deras tillgång till marknader och krediter. Europeiska fonden för strategiska investeringar erbjuder stor potential för små och medelstora företag och midcapföretag.

| 3. | Europaparlamentet betonar att de europeiska struktur- och investeringsfonderna utgör den största investeringsutgiftsposten i EU-budgeten och att de bidrar även till att skapa sysselsättning, stimulera tillväxt och konkurrenskraft samt innovation. EU:s sammanhållningspolitik har i hög grad har bidragit till offentliga investeringar på centrala ekonomiska områden och lett till konkreta resultat som kan hjälpa medlemsstater och regioner att komma ur den nuvarande krisen och nå Europa 2020-målen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att göra allt för att snabbt anta återstående operativa program under kommande månader, så att de kan börja genomföras under 2016. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att de europeiska struktur- och investeringsfonderna utgör den största investeringsutgiftsposten i EU-budgeten och att de bidrar även till att skapa sysselsättning, stimulera tillväxt och konkurrenskraft samt innovation. EU:s sammanhållningspolitik har i hög grad har bidragit till offentliga investeringar på centrala ekonomiska områden och lett till konkreta resultat som kan hjälpa medlemsstater och regioner att komma ur den nuvarande krisen och nå Europa 2020-målen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att göra allt för att snabbt anta återstående operativa program under kommande månader, så att de kan börja genomföras under 2016.

| 4. | Europaparlamentet oroar sig över finansieringen av ungdomssysselsättningsinitiativet från och med 2016, med tanke på att programmets hela finansiering koncentreras till 2014 och 2015. Bekämpningen av ungdomsarbetslösheten behöver intensifieras ytterligare och alla finansieringsmöjligheter bör övervägas för detta ändamål. Under 2016 kommer medlen i den samlade marginalen inom den fleråriga budgetramen för åtaganden, på det sätt som anges i förordningen om den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020, för första gången att frigöras över de takbelopp som fastställdes i den fleråriga budgetramen för åren 2016 till 2020 för att uppnå de politiska målen tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa orsakerna till att genomförandet av programmet har försenats, och att samarbeta med medlemsstaterna för att fonden ska utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet oroar sig över finansieringen av ungdomssysselsättningsinitiativet från och med 2016, med tanke på att programmets hela finansiering koncentreras till 2014 och 2015. Bekämpningen av ungdomsarbetslösheten behöver intensifieras ytterligare och alla finansieringsmöjligheter bör övervägas för detta ändamål. Under 2016 kommer medlen i den samlade marginalen inom den fleråriga budgetramen för åtaganden, på det sätt som anges i förordningen om den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020, för första gången att frigöras över de takbelopp som fastställdes i den fleråriga budgetramen för åren 2016 till 2020 för att uppnå de politiska målen tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa orsakerna till att genomförandet av programmet har försenats, och att samarbeta med medlemsstaterna för att fonden ska utnyttjas till fullo.

| 5. | Europaparlamentet understryker att gränsöverskridande rörlighet är viktigt, eftersom Europa därmed kan dra fördel av en rad olika färdigheter samtidigt som utbildnings- och jobbmöjligheterna för alla generationer utökas. Emblematiska och framgångsrika rörlighetsprogram såsom Erasmus+ är till gagn både för enskilda och för ekonomin och bör därför användas fullt ut. De sociala aspekterna av rörligheten måste alltid beaktas och rörligheten är endast ett av de tänkbara verktygen för att bekämpa arbetslösheten och bör inte vara den sista utvägen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att gränsöverskridande rörlighet är viktigt, eftersom Europa därmed kan dra fördel av en rad olika färdigheter samtidigt som utbildnings- och jobbmöjligheterna för alla generationer utökas. Emblematiska och framgångsrika rörlighetsprogram såsom Erasmus+ är till gagn både för enskilda och för ekonomin och bör därför användas fullt ut. De sociala aspekterna av rörligheten måste alltid beaktas och rörligheten är endast ett av de tänkbara verktygen för att bekämpa arbetslösheten och bör inte vara den sista utvägen.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att skattebedrägeri och skatteundandragande inverkar negativt på medlemsstaternas ekonomier och senare på EU-budgeten. Momsbedrägerier, till exempel ”karusellbedrägerier”, påverkar direkt EU:s inkomster. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka EU-program som kompletterar medlemsstaternas ansträngningar på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att skattebedrägeri och skatteundandragande inverkar negativt på medlemsstaternas ekonomier och senare på EU-budgeten. Momsbedrägerier, till exempel ”karusellbedrägerier”, påverkar direkt EU:s inkomster. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka EU-program som kompletterar medlemsstaternas ansträngningar på detta område.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar införandet av gröna utvecklingskriterier i EU-budgeten. EU-politiken bör effektivt bidra till att uppfylla de överenskomna målen om att bekämpa klimatförändringen, främja förnybar energi och energieffektivitet och skydda miljön och den biologiska mångfalden. Detta är viktiga globala utmaningar på medellång och lång sikt som inte bör glömmas bort. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar införandet av gröna utvecklingskriterier i EU-budgeten. EU-politiken bör effektivt bidra till att uppfylla de överenskomna målen om att bekämpa klimatförändringen, främja förnybar energi och energieffektivitet och skydda miljön och den biologiska mångfalden. Detta är viktiga globala utmaningar på medellång och lång sikt som inte bör glömmas bort.

EU-budgeten och investeringspaketet

| 8. | Europaparlamentet välkomnar, som ett första steg, det investeringspaket som kommissionen lagt fram, som skapar möjlighet att utnyttja 315 miljarder EUR för investeringar i infrastruktur, utbildning och forskning, samt små och medelstora företag och midcapföretag, för att kompensera för underskottet i offentliga och privata investeringar till följd av den ekonomiska krisen. EU-budgeten förväntas utgöra grundpelaren i investeringspaketet genom att ställa till förfogande den garantifond på 8 miljarder EUR som krävs för åtaganden och betalningar för avsättningar till Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Bidraget från EU:s budget bör göra det möjligt att i större utsträckning uppnå målen genom en kraftigare hävstångseffekt. Parlamentet bekräftar sin vilja att ytterst noggrant undersöka hur EU:s och EIB:s finansiella åtaganden när det gäller Europeiska fonden för strategiska investeringar återspeglas i budgeten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar, som ett första steg, det investeringspaket som kommissionen lagt fram, som skapar möjlighet att utnyttja 315 miljarder EUR för investeringar i infrastruktur, utbildning och forskning, samt små och medelstora företag och midcapföretag, för att kompensera för underskottet i offentliga och privata investeringar till följd av den ekonomiska krisen. EU-budgeten förväntas utgöra grundpelaren i investeringspaketet genom att ställa till förfogande den garantifond på 8 miljarder EUR som krävs för åtaganden och betalningar för avsättningar till Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Bidraget från EU:s budget bör göra det möjligt att i större utsträckning uppnå målen genom en kraftigare hävstångseffekt. Parlamentet bekräftar sin vilja att ytterst noggrant undersöka hur EU:s och EIB:s finansiella åtaganden när det gäller Europeiska fonden för strategiska investeringar återspeglas i budgeten.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att det föreslagna investeringspaketet är ett tillägg till och kompletterar EU-budgeten och att de har ett gemensamt syfte att få igång ekonomin och främja sysselsättningsskapande. EU-budgeten är i sig själv ett stort investeringsverktyg med en tydlig roll och uppgift, som har åstadkommit påtagliga resultat med ett tydligt europeiskt mervärde. Man måste göra allt man kan för att skapa samverkansvinster inte bara mellan investeringspaketet och EU-budgeten utan också med nationella budgetar, för att överbrygga investeringsunderskott, säkerställa konvergens och stabilitet och maximera effekten av offentliga utgifter på den reala ekonomin. Det är också viktigt att avlägsna befintliga hinder för investeringar, framför allt vad gäller regelverkets tydlighet och förutsägbarhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att det föreslagna investeringspaketet är ett tillägg till och kompletterar EU-budgeten och att de har ett gemensamt syfte att få igång ekonomin och främja sysselsättningsskapande. EU-budgeten är i sig själv ett stort investeringsverktyg med en tydlig roll och uppgift, som har åstadkommit påtagliga resultat med ett tydligt europeiskt mervärde. Man måste göra allt man kan för att skapa samverkansvinster inte bara mellan investeringspaketet och EU-budgeten utan också med nationella budgetar, för att överbrygga investeringsunderskott, säkerställa konvergens och stabilitet och maximera effekten av offentliga utgifter på den reala ekonomin. Det är också viktigt att avlägsna befintliga hinder för investeringar, framför allt vad gäller regelverkets tydlighet och förutsägbarhet.

Intern och extern solidaritet och ett säkert Europa

| 10. | Europaparlamentet påminner om att EU-budgeten är ett verktyg för intern solidaritet genom att den stöder ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, bidrar till fattigdomsbekämpning, främjar social inkludering och bidrar till att minimera skillnaderna i utveckling mellan medlemsstaterna och även mellan regioner inom medlemsstaterna. Den är också ett instrument för extern solidaritet genom snabb hjälp vid humanitära och civila kriser, stöd till behövande länder, t.ex. Ukraina, och genom att den gör EU till den största givaren av utvecklingsbistånd, med målet att uppfylla EU:s åtaganden för att utrota fattigdomen, ett åtagande som har förnyats genom det europeiska samförståndet om utveckling, samt bidrar till den globala utvecklingsagendan efter 2015. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att EU-budgeten är ett verktyg för intern solidaritet genom att den stöder ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, bidrar till fattigdomsbekämpning, främjar social inkludering och bidrar till att minimera skillnaderna i utveckling mellan medlemsstaterna och även mellan regioner inom medlemsstaterna. Den är också ett instrument för extern solidaritet genom snabb hjälp vid humanitära och civila kriser, stöd till behövande länder, t.ex. Ukraina, och genom att den gör EU till den största givaren av utvecklingsbistånd, med målet att uppfylla EU:s åtaganden för att utrota fattigdomen, ett åtagande som har förnyats genom det europeiska samförståndet om utveckling, samt bidrar till den globala utvecklingsagendan efter 2015.

| 11. | Europaparlamentet noterar med oro att trots att Europa är en av de säkraste platserna i världen står européerna inför nya typer av hot mot sin interna säkerhet, vilket kräver närmare polissamarbete och rättsligt samarbete och samordning samt åtgärder för bättre integration och ökad social sammanhållning. Samtidigt verkar Europa för stabilitet och fred i konfliktområden. Gemensamma insatser för att hantera migrationsflöden handlar om både inre och yttre solidaritet. EU bör få större resurser och en kultur bör utvecklas där bördor fördelas rättvist mellan dess medlemmar när det gäller hantering av asyl och migration, för att skapa säkra och trygga yttre gränser med full respekt för EU:s grundläggande värden, särskilt i samband med de åtgärder som vidtas i Medelhavet och vid EU:s sydöstra gräns. Kommissionen uppmanas att lägga fram riktade förstärkningar av relevanta program och instrument och därmed visa på EU:s åtagande att ta itu med dessa frågor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar med oro att trots att Europa är en av de säkraste platserna i världen står européerna inför nya typer av hot mot sin interna säkerhet, vilket kräver närmare polissamarbete och rättsligt samarbete och samordning samt åtgärder för bättre integration och ökad social sammanhållning. Samtidigt verkar Europa för stabilitet och fred i konfliktområden. Gemensamma insatser för att hantera migrationsflöden handlar om både inre och yttre solidaritet. EU bör få större resurser och en kultur bör utvecklas där bördor fördelas rättvist mellan dess medlemmar när det gäller hantering av asyl och migration, för att skapa säkra och trygga yttre gränser med full respekt för EU:s grundläggande värden, särskilt i samband med de åtgärder som vidtas i Medelhavet och vid EU:s sydöstra gräns. Kommissionen uppmanas att lägga fram riktade förstärkningar av relevanta program och instrument och därmed visa på EU:s åtagande att ta itu med dessa frågor.

Respektera åtaganden

| 12. | Europaparlamentet är övertygat om att EU-budgeten inte kan nå sin fulla potential utan att man på ett slutgiltigt och otvetydigt sätt klarar ut ett antal problem som har hopat sig under de senaste åren och som tyvärr dominerade det senaste årets budgetförhandlingar, särskilt det återkommande problemet med obetalda fakturor vid årets slut samt frågan om budgeteringen av den fleråriga budgetramens särskilda instrument och förseningen i genomförandet av de nya operativa programmen inom ramen för sammanhållningspolitiken. Senast 2015 bör påtagliga och hållbara lösningar för dessa kvarstående frågor läggas fram. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är övertygat om att EU-budgeten inte kan nå sin fulla potential utan att man på ett slutgiltigt och otvetydigt sätt klarar ut ett antal problem som har hopat sig under de senaste åren och som tyvärr dominerade det senaste årets budgetförhandlingar, särskilt det återkommande problemet med obetalda fakturor vid årets slut samt frågan om budgeteringen av den fleråriga budgetramens särskilda instrument och förseningen i genomförandet av de nya operativa programmen inom ramen för sammanhållningspolitiken. Senast 2015 bör påtagliga och hållbara lösningar för dessa kvarstående frågor läggas fram.

| 13. | Europaparlamentet kräver att de gemensamma uttalandena om betalningsbemyndiganden och om en betalningsplan som parlamentet, rådet och kommissionen kommit överens om efter budgetförfarandet 2015 ska genomföras fullt ut och anser att en sådan åtgärd skulle visa att alla tre institutionerna menar allvar med att arbeta för en lösning på problemet med obetalda räkningar. Parlamentet påminner om att under detta år ska minst tre interinstitutionella möten hållas om betalningar, för att granska betalningsgenomföranden och reviderade prognoser. Det första av dessa möten i mars 2015 bör ge en första överblick av antalet obetalda räkningar i slutet av 2014 för de huvudsakliga politikområdena. Det är beklagligt att fakturorna i slutet av 2014 enligt prognoserna uppgick till det aldrig tidigare skådade beloppet 24,7 miljarder EUR enbart för sammanhållningsprogrammen 2007–2013. Denna skuld undergräver tyvärr EU:s trovärdighet och strider mot de mål som angetts på högsta politiska nivå för tillväxt och sysselsättning. Betalningar är en logisk följd av tidigare åtaganden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver att de gemensamma uttalandena om betalningsbemyndiganden och om en betalningsplan som parlamentet, rådet och kommissionen kommit överens om efter budgetförfarandet 2015 ska genomföras fullt ut och anser att en sådan åtgärd skulle visa att alla tre institutionerna menar allvar med att arbeta för en lösning på problemet med obetalda räkningar. Parlamentet påminner om att under detta år ska minst tre interinstitutionella möten hållas om betalningar, för att granska betalningsgenomföranden och reviderade prognoser. Det första av dessa möten i mars 2015 bör ge en första överblick av antalet obetalda räkningar i slutet av 2014 för de huvudsakliga politikområdena. Det är beklagligt att fakturorna i slutet av 2014 enligt prognoserna uppgick till det aldrig tidigare skådade beloppet 24,7 miljarder EUR enbart för sammanhållningsprogrammen 2007–2013. Denna skuld undergräver tyvärr EU:s trovärdighet och strider mot de mål som angetts på högsta politiska nivå för tillväxt och sysselsättning. Betalningar är en logisk följd av tidigare åtaganden.

| 14. | Europaparlamentet fäster största vikt vid att en sund betalningsplan inrättas och genomförs i syfte att minska antalet obetalda räkningar vid årets slut till den strukturella nivån under den nuvarande fleråriga budgetramen enligt vad som angavs av rådet, parlamentet och kommissionen i den gemensamma förklaring som lämnades i samband med budgetförfarandet för 2015. Parlamentet påminner om att denna plan ska beslutas gemensamt av de tre institutionerna i god tid före framläggandet av budgetförslaget för 2016. Parlamentet anser att det interinstitutionella mötet i mars 2015 bör ge de tre institutionerna en möjlighet att komma överens om en sådan plan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fäster största vikt vid att en sund betalningsplan inrättas och genomförs i syfte att minska antalet obetalda räkningar vid årets slut till den strukturella nivån under den nuvarande fleråriga budgetramen enligt vad som angavs av rådet, parlamentet och kommissionen i den gemensamma förklaring som lämnades i samband med budgetförfarandet för 2015. Parlamentet påminner om att denna plan ska beslutas gemensamt av de tre institutionerna i god tid före framläggandet av budgetförslaget för 2016. Parlamentet anser att det interinstitutionella mötet i mars 2015 bör ge de tre institutionerna en möjlighet att komma överens om en sådan plan.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att betalningen av speciella instrument (mekanismen för flexibilitet, Europeiska unionens solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för katastrofbistånd) måste räknas utanför och över betalningstaket för den fleråriga budgetramen, vilket görs för åtaganden. Det är beklagligt att ingen överenskommelse var möjlig under förra årets budgetförfarande på grund av rådets feltolkning av de relevanta bestämmelserna om den fleråriga budgetramen. Rådets ståndpunkt i frågan kan medföra en ytterligare minskning av den fleråriga budgetramen jämfört med perioden 2007–2013. Ärendet bör klaras ut i samband med kommissionens tekniska justering 2015 av den samlade marginalen för betalningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att betalningen av speciella instrument (mekanismen för flexibilitet, Europeiska unionens solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för katastrofbistånd) måste räknas utanför och över betalningstaket för den fleråriga budgetramen, vilket görs för åtaganden. Det är beklagligt att ingen överenskommelse var möjlig under förra årets budgetförfarande på grund av rådets feltolkning av de relevanta bestämmelserna om den fleråriga budgetramen. Rådets ståndpunkt i frågan kan medföra en ytterligare minskning av den fleråriga budgetramen jämfört med perioden 2007–2013. Ärendet bör klaras ut i samband med kommissionens tekniska justering 2015 av den samlade marginalen för betalningar.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att EU-byråerna spelar en viktig roll för att utvecklingen och genomförandet av EU:s politik och mål såsom konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. De utför de uppgifter som har tilldelats dem av den lagstiftande myndigheten och de ska därför respekteras som viktiga delar av EU-förvaltningen. De behöver tillräckliga ekonomiska och personella resurser så att de kan fullgöra sina stadgeenliga uppdrag fullständigt och effektivt. Parlamentet understryker att en EU-byrå redan har meddelat att man måste skjuta upp och avveckla pågående projekt på grund av de kraftiga personal- och budgetnedskärningar som beslutats för budgeten 2015. Parlamentet påminner om sitt motstånd mot omplaceringspoolen och begär att kommissionen upphäver effekterna av den i budgetförslaget för 2016. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att EU-byråerna spelar en viktig roll för att utvecklingen och genomförandet av EU:s politik och mål såsom konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. De utför de uppgifter som har tilldelats dem av den lagstiftande myndigheten och de ska därför respekteras som viktiga delar av EU-förvaltningen. De behöver tillräckliga ekonomiska och personella resurser så att de kan fullgöra sina stadgeenliga uppdrag fullständigt och effektivt. Parlamentet understryker att en EU-byrå redan har meddelat att man måste skjuta upp och avveckla pågående projekt på grund av de kraftiga personal- och budgetnedskärningar som beslutats för budgeten 2015. Parlamentet påminner om sitt motstånd mot omplaceringspoolen och begär att kommissionen upphäver effekterna av den i budgetförslaget för 2016.

Det fortsatta arbetet

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till ovannämnda politiska prioriteringar när den fastställer sitt budgetförslag för 2016 så att de relevanta EU-programmen och EU-åtgärderna får de medel som krävs för att uppfylla målen. Parlamentet ser i detta sammanhang fram emot ett positivt svar från kommissionen på de ytterligare begäranden och ståndpunkter som uttrycks i denna resolution för att klara ut återkommande problem och underlätta detta års budgetförfarande. Parlamentet förväntar sig också att kommissionen föreslår en lämplig nivå på betalningsbemyndiganden i sitt budgetförslag, baserat på verkliga prognoser och behov för att ge EU de resurser som krävs för att förverkliga dess ambitioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till ovannämnda politiska prioriteringar när den fastställer sitt budgetförslag för 2016 så att de relevanta EU-programmen och EU-åtgärderna får de medel som krävs för att uppfylla målen. Parlamentet ser i detta sammanhang fram emot ett positivt svar från kommissionen på de ytterligare begäranden och ståndpunkter som uttrycks i denna resolution för att klara ut återkommande problem och underlätta detta års budgetförfarande. Parlamentet förväntar sig också att kommissionen föreslår en lämplig nivå på betalningsbemyndiganden i sitt budgetförslag, baserat på verkliga prognoser och behov för att ge EU de resurser som krävs för att förverkliga dess ambitioner.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet, rådet och kommissionen enligt fördraget ska ”se till att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man”. Alla resurser som finns tillgängliga ska enligt den fleråriga budgetramen användas för att uppfylla unionens rättsliga förpliktelser, och betalningar till intressenter såsom forskare och universitet får inte äventyras eller fördröjas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet, rådet och kommissionen enligt fördraget ska ”se till att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man”. Alla resurser som finns tillgängliga ska enligt den fleråriga budgetramen användas för att uppfylla unionens rättsliga förpliktelser, och betalningar till intressenter såsom forskare och universitet får inte äventyras eller fördröjas.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar rådet att vid behandlingen av nästa års budget sluta tillämpa dubbla måttstockar och leva upp till de förväntningar som uppstått till följd av rådets egna uttalanden och beslut, antingen det rör sig om betalningskrisen, den fleråriga budgetramen, Europa 2020-strategin eller ny stimulans åt investeringar. Sådana politiska förklaringar och åtaganden är verkningslösa om de inte kombineras med tillräckliga budgetresurser så att de kan genomföras. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar rådet att vid behandlingen av nästa års budget sluta tillämpa dubbla måttstockar och leva upp till de förväntningar som uppstått till följd av rådets egna uttalanden och beslut, antingen det rör sig om betalningskrisen, den fleråriga budgetramen, Europa 2020-strategin eller ny stimulans åt investeringar. Sådana politiska förklaringar och åtaganden är verkningslösa om de inte kombineras med tillräckliga budgetresurser så att de kan genomföras.

| 20. | Europaparlamentet åtar sig, inom ramen för taken i den fleråriga budgetramen och med vederbörlig hänsyn till den akuta bristen på betalningar, att på ett engagerat och ansvarsfullt sätt fylla sin uppgift som den ena grenen av budgetmyndigheten genom att verka för riktade ökningar inom de budgetområden som har god förmåga att utnyttja anslagna medel och som motsvarar de politiska prioriteringarna och garanterar goda resultat. Mot bakgrund av detta har parlamentet för avsikt att, med stöd av sina specialiserade utskott, undersöka vilka specifika projekt och budgetposter som bäst kan uppnå detta mål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet åtar sig, inom ramen för taken i den fleråriga budgetramen och med vederbörlig hänsyn till den akuta bristen på betalningar, att på ett engagerat och ansvarsfullt sätt fylla sin uppgift som den ena grenen av budgetmyndigheten genom att verka för riktade ökningar inom de budgetområden som har god förmåga att utnyttja anslagna medel och som motsvarar de politiska prioriteringarna och garanterar goda resultat. Mot bakgrund av detta har parlamentet för avsikt att, med stöd av sina specialiserade utskott, undersöka vilka specifika projekt och budgetposter som bäst kan uppnå detta mål.

| 21. | Europaparlamentet understryker att 2016 års budget kommer att bli avgörande, inte bara för att 2016 blir det första året som den fleråriga budgetramens nya bestämmelse om den samlade marginalen för åtaganden tillämpas, utan också för att den bör tjäna som riktmärke för den översyn och revision av den fleråriga budgetramen efter valet, som ska inledas före utgången av 2016. Man behöver fastställa politiska prioriteringar och i god tid kartlägga områden med bevisat mervärde för EU:s utgifter för vilka ytterligare investeringar anses nödvändiga under andra hälften av den fleråriga budgetramen 2014–2020. I detta sammanhang är det viktigt att redan under det nuvarande budgetförfarandet noga övervaka viktiga EU-programs genomförande och resultat. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att 2016 års budget kommer att bli avgörande, inte bara för att 2016 blir det första året som den fleråriga budgetramens nya bestämmelse om den samlade marginalen för åtaganden tillämpas, utan också för att den bör tjäna som riktmärke för den översyn och revision av den fleråriga budgetramen efter valet, som ska inledas före utgången av 2016. Man behöver fastställa politiska prioriteringar och i god tid kartlägga områden med bevisat mervärde för EU:s utgifter för vilka ytterligare investeringar anses nödvändiga under andra hälften av den fleråriga budgetramen 2014–2020. I detta sammanhang är det viktigt att redan under det nuvarande budgetförfarandet noga övervaka viktiga EU-programs genomförande och resultat.

| 22. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att man ställer sig positiv till en djupgående reform av systemet för EU:s egna medel, vars nuvarande brister orsakar allvarliga dödlägen i budgetförhandlingarna. Parlamentet fäster därför högsta politiska vikt vid det arbete som högnivågruppen för egna medel kommer att utföra med Mario Monti som ordförande. Parlamentet välkomnar högnivågruppens första utvärderingsrapport, som föreslår att frågan om egna medel i EU:s budget ska utredas ur så många perspektiv som möjligt, och ser mycket fram emot högnivågruppens resultat och slutliga förslag som ska läggas fram vid en interinstitutionell konferens under 2016, där de nationella parlamenten också deltar, och som ska beaktas i samband med översynen och revisionen efter valet av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att man ställer sig positiv till en djupgående reform av systemet för EU:s egna medel, vars nuvarande brister orsakar allvarliga dödlägen i budgetförhandlingarna. Parlamentet fäster därför högsta politiska vikt vid det arbete som högnivågruppen för egna medel kommer att utföra med Mario Monti som ordförande. Parlamentet välkomnar högnivågruppens första utvärderingsrapport, som föreslår att frågan om egna medel i EU:s budget ska utredas ur så många perspektiv som möjligt, och ser mycket fram emot högnivågruppens resultat och slutliga förslag som ska läggas fram vid en interinstitutionell konferens under 2016, där de nationella parlamenten också deltar, och som ska beaktas i samband med översynen och revisionen efter valet av den fleråriga budgetramen.

o

o o

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2014)0100.

(5)  EUT L 69, 13.3.2015.

---