# Eiropas Savienības L 47/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 47 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 20. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 47

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 20. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2018/229 (2018. gada 12. februāris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas un atceļ Komisijas Lēmumu 2013/480/ES (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 696)
   (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2018/229 (2018. gada 12. februāris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas un atceļ Komisijas Lēmumu 2013/480/ES (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 696)
   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 696)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 20.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 47/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/229

(2018. gada 12. februāris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas un atceļ Komisijas Lēmumu 2013/480/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 696)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1), un jo īpaši tās V pielikuma 1.4.1. punkta ix) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2000/60/EK nosaka dalībvalstīm pienākumu aizsargāt, stiprināt un atjaunot visus virszemes ūdensobjektus nolūkā panākt labu ekoloģisko un ķīmisko stāvokli. Tā nosaka dalībvalstīm arī pienākumu aizsargāt un stiprināt visus mākslīgos un stipri pārveidotos ūdensobjektus nolūkā panākt labu ekoloģisko potenciālu un labu ķīmisko stāvokli. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2000/60/EK nosaka dalībvalstīm pienākumu aizsargāt, stiprināt un atjaunot visus virszemes ūdensobjektus nolūkā panākt labu ekoloģisko un ķīmisko stāvokli. Tā nosaka dalībvalstīm arī pienākumu aizsargāt un stiprināt visus mākslīgos un stipri pārveidotos ūdensobjektus nolūkā panākt labu ekoloģisko potenciālu un labu ķīmisko stāvokli.

| (2) | Lai varētu precizēt vienu no galvenajiem Direktīvas 2000/60/EK vides aizsardzības mērķiem jeb vidiskajiem mērķiem – labu ekoloģisko stāvokli –, minētajā direktīvā paredzēta kārtība, kā panākt dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultātu un to monitoringa sistēmu klasifikāciju salīdzināmību. Dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultāti un monitoringa sistēmu klasifikācijas jāsalīdzina, izmantojot interkalibrācijas tīklu, ko veido monitoringa vietas katrā dalībvalstī un katrā Savienības ekoreģionā. Direktīva 2000/60/EK dalībvalstīm nosaka pienākumu attiecīgā gadījumā savākt vajadzīgo informāciju par interkalibrācijas tīklā iekļautajām vietām, lai būtu iespējams novērtēt nacionālo monitoringa sistēmu klasifikāciju atbilstību Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punktā sniegtajām normatīvajām definīcijām. Lai veiktu interkalibrāciju, dalībvalstis ir sadalītas interkalibrācijas ģeogrāfiskajās grupās, kurās ietilpst tās dalībvalstis, kam ir kopīgi konkrēti virszemes ūdensobjektu tipi, kā noteikts Lēmuma 2005/646/EK (2) pielikuma 2. sadaļā. |
| --- | --- |

(2)

Lai varētu precizēt vienu no galvenajiem Direktīvas 2000/60/EK vides aizsardzības mērķiem jeb vidiskajiem mērķiem – labu ekoloģisko stāvokli –, minētajā direktīvā paredzēta kārtība, kā panākt dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultātu un to monitoringa sistēmu klasifikāciju salīdzināmību. Dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultāti un monitoringa sistēmu klasifikācijas jāsalīdzina, izmantojot interkalibrācijas tīklu, ko veido monitoringa vietas katrā dalībvalstī un katrā Savienības ekoreģionā. Direktīva 2000/60/EK dalībvalstīm nosaka pienākumu attiecīgā gadījumā savākt vajadzīgo informāciju par interkalibrācijas tīklā iekļautajām vietām, lai būtu iespējams novērtēt nacionālo monitoringa sistēmu klasifikāciju atbilstību Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punktā sniegtajām normatīvajām definīcijām. Lai veiktu interkalibrāciju, dalībvalstis ir sadalītas interkalibrācijas ģeogrāfiskajās grupās, kurās ietilpst tās dalībvalstis, kam ir kopīgi konkrēti virszemes ūdensobjektu tipi, kā noteikts Lēmuma 2005/646/EK (2) pielikuma 2. sadaļā.

| (3) | Direktīvā 2000/60/EK ir noteikts, ka interkalibrācija jāveic bioloģiskā faktora līmenī, salīdzinot dalībvalstu nacionālo monitoringa sistēmu klasifikāciju rezultātus attiecībā uz katru bioloģisko faktoru un katru kopīgo virszemes ūdensobjektu tipu un nodrošinot rezultātu atbilstību normatīvajām definīcijām, kas sniegtas minētās direktīvas V pielikuma 1.2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 2000/60/EK ir noteikts, ka interkalibrācija jāveic bioloģiskā faktora līmenī, salīdzinot dalībvalstu nacionālo monitoringa sistēmu klasifikāciju rezultātus attiecībā uz katru bioloģisko faktoru un katru kopīgo virszemes ūdensobjektu tipu un nodrošinot rezultātu atbilstību normatīvajām definīcijām, kas sniegtas minētās direktīvas V pielikuma 1.2. punktā.

| (4) | Komisija ar Kopīgā pētniecības centra starpniecību ir koordinējusi triju interkalibrācijas posmu norisi. Saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas kopīgo īstenošanas stratēģiju interkalibrācijas procesa koordinēšanas vajadzībām tika sagatavotas četras vadlīnijas (Nr. 6 (3), Nr. 14 (divas versijas (4)) un Nr. 30 (5)). Tās sniedz pārskatu par galvenajiem interkalibrācijas procesa principiem un variantiem, tostarp orientējošiem termiņiem un ziņošanas prasībām. Tās arī nosaka, kā jaunas vai pārskatītas nacionālās klasifikācijas metodes pielāgot saskaņotajai laba ekoloģiskā stāvokļa definīcijai. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ar Kopīgā pētniecības centra starpniecību ir koordinējusi triju interkalibrācijas posmu norisi. Saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas kopīgo īstenošanas stratēģiju interkalibrācijas procesa koordinēšanas vajadzībām tika sagatavotas četras vadlīnijas (Nr. 6 (3), Nr. 14 (divas versijas (4)) un Nr. 30 (5)). Tās sniedz pārskatu par galvenajiem interkalibrācijas procesa principiem un variantiem, tostarp orientējošiem termiņiem un ziņošanas prasībām. Tās arī nosaka, kā jaunas vai pārskatītas nacionālās klasifikācijas metodes pielāgot saskaņotajai laba ekoloģiskā stāvokļa definīcijai.

| (5) | Līdz 2007. gadam Komisija bija saņēmusi vairāku bioloģiskās kvalitātes faktoru interkalibrācijas rezultātus. Tie tika ietverti Komisijas Lēmumā 2008/915/EK (6), kas nosaka kategoriju robežvērtības, kuras dalībvalstīm jāizmanto savās nacionālo monitoringa sistēmu klasifikācijās. Interkalibrācijas pirmā posma rezultāti bija nepilnīgi tādā ziņā, ka netika aptverti visi bioloģiskās kvalitātes faktori. Tomēr jau pieejamie interkalibrācijas rezultāti bija jāpieņem, lai tos varētu izmantot, izstrādājot pirmās upju baseinu pasākumu programmas un pirmos upju baseinu apsaimniekošanas plānus saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Līdz 2007. gadam Komisija bija saņēmusi vairāku bioloģiskās kvalitātes faktoru interkalibrācijas rezultātus. Tie tika ietverti Komisijas Lēmumā 2008/915/EK (6), kas nosaka kategoriju robežvērtības, kuras dalībvalstīm jāizmanto savās nacionālo monitoringa sistēmu klasifikācijās. Interkalibrācijas pirmā posma rezultāti bija nepilnīgi tādā ziņā, ka netika aptverti visi bioloģiskās kvalitātes faktori. Tomēr jau pieejamie interkalibrācijas rezultāti bija jāpieņem, lai tos varētu izmantot, izstrādājot pirmās upju baseinu pasākumu programmas un pirmos upju baseinu apsaimniekošanas plānus saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantu.

| (6) | Lai novērstu nepilnības un uzlabotu interkalibrācijas rezultātu salīdzināmību līdz 2015. gadā paredzētajai upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes otrajai kārtai, Komisija iniciēja interkalibrācijas otro posmu. Šīs interkalibrācijas rezultāti tika ietverti Komisijas Lēmumā 2013/480/ES (7). Rezultāti liecina, ka dažos gadījumos tika panākta tikai daļēja interkalibrācija. Bija arī tādas interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas un bioloģiskās kvalitātes faktori, kuru gadījumā nebija nekādu minētajā lēmumā iekļaujamu interkalibrācijas rezultātu. |
| --- | --- |

(6)

Lai novērstu nepilnības un uzlabotu interkalibrācijas rezultātu salīdzināmību līdz 2015. gadā paredzētajai upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes otrajai kārtai, Komisija iniciēja interkalibrācijas otro posmu. Šīs interkalibrācijas rezultāti tika ietverti Komisijas Lēmumā 2013/480/ES (7). Rezultāti liecina, ka dažos gadījumos tika panākta tikai daļēja interkalibrācija. Bija arī tādas interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas un bioloģiskās kvalitātes faktori, kuru gadījumā nebija nekādu minētajā lēmumā iekļaujamu interkalibrācijas rezultātu.

| (7) | Tāpēc, lai novērstu šīs nepilnības un uzlabotu interkalibrācijas rezultātu salīdzināmību līdz 2021. gadā paredzētajai upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes trešajai kārtai, bija vajadzīgs trešais interkalibrācijas posms. Trešā interkalibrācijas posma rezultāti ir iekļauti šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc, lai novērstu šīs nepilnības un uzlabotu interkalibrācijas rezultātu salīdzināmību līdz 2021. gadā paredzētajai upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes trešajai kārtai, bija vajadzīgs trešais interkalibrācijas posms. Trešā interkalibrācijas posma rezultāti ir iekļauti šā lēmuma pielikumā.

| (8) | Šā lēmuma pielikumā ir iekļauti interkalibrācijas rezultāti. Attiecībā uz pielikuma 1. daļā iekļautajiem rezultātiem ir pabeigti visi vadlīnijās izklāstītā interkalibrācijas procesa starpposmi. Pielikuma 2. daļā ir iekļautas nacionālās klasifikācijas metodes un to robežvērtības, kuru gadījumā nav bijis tehniski iespējams pabeigt salīdzināmības novērtējumu, jo trūcis kopīgu tipu, vērtētas atšķirīgas noslodzes vai atšķīrusies pieeja novērtēšanai. Tā kā pielikuma 1. un 2. daļā izklāstītie rezultāti atbilst Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punktā sniegtajām normatīvajām definīcijām, attiecīgās robežvērtības būtu jāizmanto dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikācijās. |
| --- | --- |

(8)

Šā lēmuma pielikumā ir iekļauti interkalibrācijas rezultāti. Attiecībā uz pielikuma 1. daļā iekļautajiem rezultātiem ir pabeigti visi vadlīnijās izklāstītā interkalibrācijas procesa starpposmi. Pielikuma 2. daļā ir iekļautas nacionālās klasifikācijas metodes un to robežvērtības, kuru gadījumā nav bijis tehniski iespējams pabeigt salīdzināmības novērtējumu, jo trūcis kopīgu tipu, vērtētas atšķirīgas noslodzes vai atšķīrusies pieeja novērtēšanai. Tā kā pielikuma 1. un 2. daļā izklāstītie rezultāti atbilst Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punktā sniegtajām normatīvajām definīcijām, attiecīgās robežvērtības būtu jāizmanto dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikācijās.

| (9) | Ja ūdensobjekti, kas atbilst interkalibrētajiem tipiem, ir atzīti par mākslīgiem vai stipri pārveidotiem ūdensobjektiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 3. punktu, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šā lēmuma pielikumā sniegtos rezultātus izmantot šo ūdensobjektu labā ekoloģiskā potenciāla noteikšanai, ņemot vērā to fiziskos pārveidojumus un to ūdens izmantošanu atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2.5. punktā sniegtajām normatīvajām definīcijām. |
| --- | --- |

(9)

Ja ūdensobjekti, kas atbilst interkalibrētajiem tipiem, ir atzīti par mākslīgiem vai stipri pārveidotiem ūdensobjektiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 3. punktu, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šā lēmuma pielikumā sniegtos rezultātus izmantot šo ūdensobjektu labā ekoloģiskā potenciāla noteikšanai, ņemot vērā to fiziskos pārveidojumus un to ūdens izmantošanu atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2.5. punktā sniegtajām normatīvajām definīcijām.

| (10) | Dalībvalstīm interkalibrācijas rezultāti būtu jāizmanto tam, lai savās nacionālajās klasifikācijas sistēmās visiem nacionālajiem tipiem noteiktu robežas starp ļoti labu un labu stāvokli un starp labu un vidēju stāvokli. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm interkalibrācijas rezultāti būtu jāizmanto tam, lai savās nacionālajās klasifikācijas sistēmās visiem nacionālajiem tipiem noteiktu robežas starp ļoti labu un labu stāvokli un starp labu un vidēju stāvokli.

| (11) | Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzēto monitoringa programmu izveides procesā un tās 5. pantā minēto upju baseinu apgabalu īpašību pārskatīšanas un atjaunināšanas laikā var atklāties jaunas ziņas, kuru iespaidā dalībvalstu monitoringa un klasifikācijas sistēmas varētu būt jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai. Tāpat dalībvalstis var izstrādāt jaunas nacionālās klasifikācijas metodes, kas aptver bioloģiskās kvalitātes faktorus vai bioloģiskās kvalitātes apakšfaktorus un attiecīgas robežvērtības, kuru gadījumā būtu jāpārbauda to atbilstība Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punkta normatīvajām definīcijām. Šo iemeslu dēļ interkalibrācijas rezultāti var būt jāpārskata, lai novērstu nepilnības un uzlabotu to kvalitāti un salīdzināmību, un līdz ar to šā lēmuma pielikumā sniegtie rezultāti var būt jāatjaunina. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzēto monitoringa programmu izveides procesā un tās 5. pantā minēto upju baseinu apgabalu īpašību pārskatīšanas un atjaunināšanas laikā var atklāties jaunas ziņas, kuru iespaidā dalībvalstu monitoringa un klasifikācijas sistēmas varētu būt jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai. Tāpat dalībvalstis var izstrādāt jaunas nacionālās klasifikācijas metodes, kas aptver bioloģiskās kvalitātes faktorus vai bioloģiskās kvalitātes apakšfaktorus un attiecīgas robežvērtības, kuru gadījumā būtu jāpārbauda to atbilstība Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punkta normatīvajām definīcijām. Šo iemeslu dēļ interkalibrācijas rezultāti var būt jāpārskata, lai novērstu nepilnības un uzlabotu to kvalitāti un salīdzināmību, un līdz ar to šā lēmuma pielikumā sniegtie rezultāti var būt jāatjaunina.

| (12) | Tāpēc Lēmums 2013/480/ES būtu jāatceļ un attiecīgi jāaizstāj ar citu. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Lēmums 2013/480/ES būtu jāatceļ un attiecīgi jāaizstāj ar citu.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktā minētā komiteja, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktā minētā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. punkta iii) apakšpunkta izpildei dalībvalstis monitoringa sistēmu klasifikācijā izmanto šā lēmuma pielikuma 1. daļā noteiktās kategoriju robežvērtības.

2.   Ja kādā ģeogrāfiskajā interkalibrācijas grupā kāda bioloģiskās kvalitātes faktora salīdzināmības novērtēšana nav pabeigta, dalībvalstis Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. punkta iii) apakšpunkta izpildei savu monitoringa sistēmu klasifikācijā izmanto šā lēmuma pielikuma 2. daļā noteiktās metodes un kategoriju robežvērtības.

3.   Dalībvalstis šā lēmuma pielikumā noteiktās metodes un kategoriju robežvērtības var izmantot, lai noteiktu tādu ūdensobjektu labu ekoloģisko potenciālu, kuri atzīti par mākslīgiem vai stipri pārveidotiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 3. punktu.

2. pants

Lēmums 2013/480/ES tiek atcelts.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 12. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2005. gada 17. augusta Lēmums 2005/646/EK par tādu vietu reģistra izveidi, kas veidos interkalibrācijas tīklu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Eiropadomes Direktīvu 2000/60/EK (OV L 243, 19.9.2005., 1. lpp.).

2

(3)  Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) kopīgā īstenošanas stratēģija, vadlīnijas Nr. 6 “Ceļā uz vadlīnijām par interkalibrācijas tīkla izveidi un interkalibrācijas procesu”, Eiropas Kopienas, 2003, ISBN 92-894-5126-2.

3

(4)  Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) kopīgā īstenošanas stratēģija, vadlīnijas Nr. 14 “Vadlīnijas par interkalibrācijas procesu 2004.–2006. gadam”, ISBN 92-894-9471-9.

4

Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) kopīgā īstenošanas stratēģija, vadlīnijas Nr. 14 “Vadlīnijas par interkalibrācijas procesu 2008.–2011. gadam”, ISBN 978-92-79-18997-5.

(5)  
  “Procedūra, kā jaunas vai atjauninātas klasifikācijas metodes pielāgot pabeigtas interkalibrācijas rezultātiem”, vadlīnijas Nr. 30. Tehniskais ziņojums 2015-085, ISBN 978-92-79-38434-9.

5

(6)  Komisijas 2008. gada 30. oktobra Lēmums 2008/915/EK, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas (OV L 332, 10.12.2008., 20. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2013. gada 20. septembra Lēmums 2013/480/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas un atceļ Lēmumu 2008/915/EK (OV L 266, 8.10.2013., 1. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Šā pielikuma 1. daļā ir apkopoti tās interkalibrācijas daļas rezultāti, kurā pilnīgi pabeigti visi interkalibrācijas starpposmi, un sniegtas attiecīgās robežvērtības.

2. daļā norādītas nacionālās metodes un to robežvērtības, kuras atbilst Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. punktā sniegtajām normatīvajām definīcijām, bet kuru gadījumā nav bijis tehniski iespējams pabeigt ģeogrāfiskās interkalibrācijas grupas salīdzināmības novērtējumu, jo trūcis kopīgu tipu, vērtētas atšķirīgas noslodzes vai atšķīrusies pieeja novērtēšanai.

1. DAĻA

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Alpīnās upes |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Alpīnās upes

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (km2) | Augstums (m v. j. l.) un ģeomorfoloģija | Sārmainība | Tecējuma režīms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | Prealpīnās upes, mazas un vidēji lielas, lielā augstumā, kaļķainas | 10–1 000 | 800–2 500  m (sateces baseins), laukakmeņi/oļi | Augsta (tomēr ne ļoti augsta) sārmainība | |
| R-A2 | Mazas un vidēji lielas, lielā augstumā, silicītu | 10–1 000 | 500–1 000  m (sateces baseina maksimālais augstums – 3 000  m, vidējais augstums – 1 500  m), laukakmeņi | Nav kaļķainas (granīts, metamorfie ieži), vidēja līdz zema sārmainība | Sniega–ledāju tecējuma režīms |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (km2)

Augstums (m v. j. l.) un ģeomorfoloģija

Sārmainība

Tecējuma režīms

R-A1

Prealpīnās upes, mazas un vidēji lielas, lielā augstumā, kaļķainas

10–1 000

800–2 500  m (sateces baseins), laukakmeņi/oļi

Augsta (tomēr ne ļoti augsta) sārmainība

R-A2

Mazas un vidēji lielas, lielā augstumā, silicītu

10–1 000

500–1 000  m (sateces baseina maksimālais augstums – 3 000  m, vidējais augstums – 1 500  m), laukakmeņi

Nav kaļķainas (granīts, metamorfie ieži), vidēja līdz zema sārmainība

Sniega–ledāju tecējuma režīms

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-A1: | Vācija, Austrija, Francija, Itālija, Slovēnija |
| --- | --- |
| Tips R-A2: | Austrija, Francija, Itālija, Spānija |

Tips R-A1:

Vācija, Austrija, Francija, Itālija, Slovēnija

Tips R-A2:

Austrija, Francija, Itālija, Spānija

| ALPĪNO UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

ALPĪNO UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips R-A1 | | | |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem [Erhebung der biologischen Qualitätselemente – Teil Makrozoobenthos (Detaillierte MZB-Methode)] | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,93 | 0,79 |
| Vācija | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | MacrOper, kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev | 0,80 | 0,60 |
| Tips R-A2 | | | |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem [Erhebung der biologischen Qualitätselemente – Teil Makrozoobenthos (Detaillierte MZB-Methode)] | 0,80 | 0,60 |
| Francija (Alpi) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,93 | 0,71 |
| Francija (Pireneji) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,94 | 0,81 |
| Itālija | MacrOper, kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips R-A1

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem [Erhebung der biologischen Qualitätselemente – Teil Makrozoobenthos (Detaillierte MZB-Methode)]

0,80

0,60

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,93

0,79

Vācija

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Itālija

MacrOper, kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev

0,80

0,60

Tips R-A2

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem [Erhebung der biologischen Qualitätselemente – Teil Makrozoobenthos (Detaillierte MZB-Methode)]

0,80

0,60

Francija (Alpi)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,93

0,71

Francija (Pireneji)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,94

0,81

Itālija

MacrOper, kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,83

0,53

| ALPĪNO UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Fitobentoss |

ALPĪNO UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Fitobentoss

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Tips un valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips R-A1 | | | |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 – Fließgewässer/Phytobenthos] | 0,88 | 0,56 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,94 | 0,78 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Diatomeen | 0,735 | 0,54 |
| Itālija | Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,87 | 0,7 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos | 0,80 | 0,60 |
| Tips R-A2 | | | |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 – Fließgewässer/Phytobenthos] | 0,88 | 0,56 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,94 | 0,78 |
| Spānija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,94 | 0,74 |
| Itālija | Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,85 | 0,64 |

Tips un valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips R-A1

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 – Fließgewässer/Phytobenthos]

0,88

0,56

Francija

IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,94

0,78

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Diatomeen

0,735

0,54

Itālija

Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009)

0,87

0,7

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos

0,80

0,60

Tips R-A2

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 – Fließgewässer/Phytobenthos]

0,88

0,56

Francija

IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,94

0,78

Spānija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,94

0,74

Itālija

Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009)

0,85

0,64

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Centrāleiropas/Baltijas reģiona upes |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Centrāleiropas/Baltijas reģiona upes

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (km2) | Augstums un ģeomorfoloģija | Sārmainība (mekv./l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | Mazas zemieņu upes, silicītu (smilts) gultne | 10–100 | Zemieņu upes, gultnes substrātu galvenokārt veido smilts (mazas daļiņas), platums: 3–8 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C2 | Mazas zemieņu upes, silicītu (akmeņu) gultne | 10–100 | Zemieņu upes, akmeņaina gultne
  Platums: 3–8 m (pilngultnes līmenī) | < 0,4 |
| R-C3 | Mazas upes vidējā augstumā, silicītu gultne | 10–100 | Upes vidējā augstumā, substrātu veido akmeņi (granīts) un grants, platums: 2–10 m (pilngultnes līmenī) | < 0,4 |
| R-C4 | Vidēji lielas zemieņu upes, jaukta tipa | 100–1 000 | Zemieņu upes, substrātu veido smiltis un grants, platums: 8–25 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C5 | Lielas zemieņu upes, jaukta tipa | 1 000 –10 000 | Zemieņu upes, barbes zona, dažāds ātrums, maksimālais sateces baseina augstums: 800 m v. j. l., platums: > 25 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C6 | Mazas zemieņu upes, kaļķainas | 10–300 | Zemieņu upes, substrātu veido grants (kaļķakmens), platums: 3–10 m (pilngultnes līmenī) | > 2 |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (km2)

Augstums un ģeomorfoloģija

Sārmainība (mekv./l)

R-C1

Mazas zemieņu upes, silicītu (smilts) gultne

10–100

Zemieņu upes, gultnes substrātu galvenokārt veido smilts (mazas daļiņas), platums: 3–8 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C2

Mazas zemieņu upes, silicītu (akmeņu) gultne

10–100

Zemieņu upes, akmeņaina gultne

Platums: 3–8 m (pilngultnes līmenī)

< 0,4

R-C3

Mazas upes vidējā augstumā, silicītu gultne

10–100

Upes vidējā augstumā, substrātu veido akmeņi (granīts) un grants, platums: 2–10 m (pilngultnes līmenī)

< 0,4

R-C4

Vidēji lielas zemieņu upes, jaukta tipa

100–1 000

Zemieņu upes, substrātu veido smiltis un grants, platums: 8–25 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C5

Lielas zemieņu upes, jaukta tipa

1 000 –10 000

Zemieņu upes, barbes zona, dažāds ātrums, maksimālais sateces baseina augstums: 800 m v. j. l., platums: > 25 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C6

Mazas zemieņu upes, kaļķainas

10–300

Zemieņu upes, substrātu veido grants (kaļķakmens), platums: 3–10 m (pilngultnes līmenī)

> 2

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-C1: | Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Vācija, Dānija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips R-C2: | Spānija, Francija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C3: | Austrija, Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Polija, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Francija, Latvija, Luksemburga, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C4: | Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C5: | Beļģija (Valonija), Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Spānija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C6: | Beļģija (Valonija), Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Polija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tips R-C1:

Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Vācija, Dānija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C2:

Spānija, Francija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C3:

Austrija, Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Polija, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Francija, Latvija, Luksemburga, Apvienotā Karaliste

Tips R-C4:

Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C5:

Beļģija (Valonija), Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Spānija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C6:

Beļģija (Valonija), Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Polija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

| CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Beļģija (Valonija) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) un Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge, 12.10.2012. | 0,94
  (tips R-C1)
  0,97
  (tips R-C3, R-C5, R-C6) | 0,75
  (tips R-C1)
  0,74
  (tips R-C3, R-C5, R-C6) |
| Čehija | Čehijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Dānija | Dānijas ūdensteču faunas indekss (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: upju makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji | 0,90 | 0,70 |
| Vācija | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,94 | 0,80 |
| Īrija | Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Itālija | MacrOper, kura pamatā ir STAR_ICM indeksa aprēķins | 0,96 | 0,72 |
| Latvija | Latvijas makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss (LMBI) | 0,92 | 0,72 |
| Lietuva | Lietuvas upju makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss (LRMI) | 0,80 | 0,60 |
| Luksemburga | Classification luxembourgeoise DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350, AFNOR XP T90-333 un XP T90-388 | 0,96 | 0,72 |
| Nīderlande | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Polija | RIVECOmacro – MMI_PL | 0,91 (tips R-C1) | 0,72 (tips R-C1) |
| Spānija | METI | 0,93 | 0,70 |
| Zviedrija | DJ indekss (Dahl un Johnson, 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) – WHPT | 0,97 | 0,86 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem

0,80

0,60

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF)

0,90

0,70

Beļģija (Valonija)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) un Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge, 12.10.2012.

0,94

(tips R-C1)

0,97

(tips R-C3, R-C5, R-C6)

0,75

(tips R-C1)

0,74

(tips R-C3, R-C5, R-C6)

Čehija

Čehijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem

0,80

0,60

Dānija

Dānijas ūdensteču faunas indekss (DSFI)

1,00

0,71

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: upju makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji

0,90

0,70

Vācija

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,94

0,80

Īrija

Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value)

0,85

0,75

Itālija

MacrOper, kura pamatā ir STAR_ICM indeksa aprēķins

0,96

0,72

Latvija

Latvijas makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss (LMBI)

0,92

0,72

Lietuva

Lietuvas upju makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss (LRMI)

0,80

0,60

Luksemburga

Classification luxembourgeoise DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350, AFNOR XP T90-333 un XP T90-388

0,96

0,72

Nīderlande

KRW-maatlat

0,80

0,60

Polija

RIVECOmacro – MMI_PL

0,91 (tips R-C1)

0,72 (tips R-C1)

Spānija

METI

0,93

0,70

Zviedrija

DJ indekss (Dahl un Johnson, 2004)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) – WHPT

0,97

0,86

| CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | AIM upju novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss upju novērtēšanai) | RC-3 | 0,875 | 0,625 |
| Beļģija (Flandrija) | MAFWAT – Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma | R-C1 | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Valonija) | IBMR-WL – bioloģiskais upju makrofītu indekss (Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge, 12.10.2012.). | R-C3 | 0,925 | 0,607 |
| Čehija | Metode, ar ko novērtē Čehijas virszemes ūdensteces, par bioloģiskās kvalitātes faktoru izmantojot makrofītus | R-C3 (nacionālais tips 1) | 0,83 | 0,67 |
| R-C3 (nacionālais tips 4) | 0,82 | 0,64 |
| R-C4 | 0,86 | 0,62 |
| Dānija | DSPI – Dānijas ūdensteču augu indekss | R-C1, R-C4 | 0,70 | 0,50 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Makrophyten | R-C1 | 0,745 | 0,495 |
| R-C3 | 0,80 | 0,55 |
| R-C4 | 0,575 | 0,395 |
| Vācija | NRW-Verfahren zur Bewertung von Fließgewässern mit Makrophyten | R-C1, R-C3, R-C4 | 0,995 | 0,695 |
| Francija | IBMR – Indice Biologique Macrophytique en Rivière Francijas standarts NF T90-395 (2003-10-01) | R-C3 | 0,93 | 0,79 |
| R-C4 | 0,905 | 0,79 |
| Īrija | MTR-IE – vidējais trofiskais rādītājs | R-C4 | 0,74 | 0,62 |
| Itālija | IBMR-IT – bioloģiskais upju makrofītu indekss | R-C1 | 0,90 | 0,80 |
| R-C4 | 0,90 | 0,80 |
| Lietuva | Lietuvas upju makrofītu indekss | R-C4 | 0,61 | 0,41 |
| Latvija | Latvijas metode novērtēšanai pēc makrofītu rādītājiem | R-C4 | 0,75 | 0,55 |
| Luksemburga | IBMR-LU – bioloģiskais upju makrofītu indekss | R-C3, R-C4, R-C5 un R-C6 | 0,89 | 0,79 |
| Nīderlande | Pārskatītā makrofītu metode Nīderlandes upju novērtēšanai | R-C1 un R-C | 0,80 | 0,60 |
| Polija | MIR – upju makrofītu indekss | R-C1 | 0,90 | 0,65 |
| R-C3 | 0,910 | 0,684 |
| R-C4 | 0,90 | 0,65 |
| Apvienotā Karaliste | Upju novērtēšanas metode LEAFPACS 2 | R-C1, R-C3 un R-C4 (*1) | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

AIM upju novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss upju novērtēšanai)

RC-3

0,875

0,625

Beļģija (Flandrija)

MAFWAT – Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma

R-C1

0,80

0,60

Beļģija (Valonija)

IBMR-WL – bioloģiskais upju makrofītu indekss (Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge, 12.10.2012.).

R-C3

0,925

0,607

Čehija

Metode, ar ko novērtē Čehijas virszemes ūdensteces, par bioloģiskās kvalitātes faktoru izmantojot makrofītus

R-C3 (nacionālais tips 1)

0,83

0,67

R-C3 (nacionālais tips 4)

0,82

0,64

R-C4

0,86

0,62

Dānija

DSPI – Dānijas ūdensteču augu indekss

R-C1, R-C4

0,70

0,50

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Makrophyten

R-C1

0,745

0,495

R-C3

0,80

0,55

R-C4

0,575

0,395

Vācija

NRW-Verfahren zur Bewertung von Fließgewässern mit Makrophyten

R-C1, R-C3, R-C4

0,995

0,695

Francija

IBMR – Indice Biologique Macrophytique en Rivière Francijas standarts NF T90-395 (2003-10-01)

R-C3

0,93

0,79

R-C4

0,905

0,79

Īrija

MTR-IE – vidējais trofiskais rādītājs

R-C4

0,74

0,62

Itālija

IBMR-IT – bioloģiskais upju makrofītu indekss

R-C1

0,90

0,80

R-C4

0,90

0,80

Lietuva

Lietuvas upju makrofītu indekss

R-C4

0,61

0,41

Latvija

Latvijas metode novērtēšanai pēc makrofītu rādītājiem

R-C4

0,75

0,55

Luksemburga

IBMR-LU – bioloģiskais upju makrofītu indekss

R-C3, R-C4, R-C5 un R-C6

0,89

0,79

Nīderlande

Pārskatītā makrofītu metode Nīderlandes upju novērtēšanai

R-C1 un R-C

0,80

0,60

Polija

MIR – upju makrofītu indekss

R-C1

0,90

0,65

R-C3

0,910

0,684

R-C4

0,90

0,65

Apvienotā Karaliste

Upju novērtēšanas metode LEAFPACS 2

R-C1, R-C3 un R-C4 (*1)

0,80

0,60

| CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Fitobentoss |

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Fitobentoss

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 – Fließgewässer/Phytobenthos] | Visi tipi, augstums: < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| Visi tipi, augstums: > 500 m | 0,71 | 0,43 |
| Beļģija (Flandrija) | Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD) | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Valonija) | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982; Lenoir un Coste, 1996, un Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge, 12.10.2012.). | Visi tipi | 0,98 | 0,73 |
| Čehija | Čehijas metode upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | R-C3, R-C4, R-C5 | 0,80 | 0,63 |
| Igaunija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipi | 0,85 | 0,70 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | Visi tipi | 0,94 | 0,78 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Diatomeen | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Īrija | Pārskatītais trofiskā kramaļģu indeksa (TDI) modelis | Visi tipi | 0,93 | 0,78 |
| Itālija | Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009) | Visi tipi | 0,89 | 0,70 |
| Īrija | Pārskatītais trofiskā kramaļģu indeksa (TDI) modelis | Visi tipi | 0,93 | 0,78 |
| Lietuva | Lietuvas fitobentiskais indekss | R-C1, R-C4, R-C5, R-C6 | 0,73 | 0,55 |
| Luksemburga | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | R-C3, R-C4 (zema sārmainība) | 0,98 | 0,78 |
| R-C4 (augsta sārmainība), R-C5 un R-C6 | 0,99 | 0,78 |
| Nīderlande | KRW Maatlat | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Polija | Indeks Okrzemkowy IO dla rzek (kramaļģu indekss upju novērtēšanai) | Visi tipi | 0,80 | 0,58 |
| Spānija | Kramaļģu vairākrādītāju indekss (MDIAT) | R-C2, R-C3, R-C4 | 0,93 | 0,70 |
| Zviedrija | Zviedrijas izmantotās novērtēšanas metodes, Zviedrijas EPA noteikumi (NFS 2008:1), kuru pamatā ir Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipi | 0,89 | 0,74 |
| Apvienotā Karaliste | Kramaļģu novērtējums upju ekoloģiskā stāvokļa noteikšanai (DARLEQ2) | Visi tipi | 1,00 | 0,75 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 – Fließgewässer/Phytobenthos]

Visi tipi, augstums: < 500 m

0,70

0,42

Visi tipi, augstums: > 500 m

0,71

0,43

Beļģija (Flandrija)

Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD)

Visi tipi

0,80

0,60

Beļģija (Valonija)

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982; Lenoir un Coste, 1996, un Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge, 12.10.2012.).

Visi tipi

0,98

0,73

Čehija

Čehijas metode upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

R-C3, R-C4, R-C5

0,80

0,63

Igaunija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipi

0,85

0,70

Francija

IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

Visi tipi

0,94

0,78

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Diatomeen

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Īrija

Pārskatītais trofiskā kramaļģu indeksa (TDI) modelis

Visi tipi

0,93

0,78

Itālija

Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009)

Visi tipi

0,89

0,70

Īrija

Pārskatītais trofiskā kramaļģu indeksa (TDI) modelis

Visi tipi

0,93

0,78

Lietuva

Lietuvas fitobentiskais indekss

R-C1, R-C4, R-C5, R-C6

0,73

0,55

Luksemburga

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

R-C3, R-C4 (zema sārmainība)

0,98

0,78

R-C4 (augsta sārmainība), R-C5 un R-C6

0,99

0,78

Nīderlande

KRW Maatlat

Visi tipi

0,80

0,60

Polija

Indeks Okrzemkowy IO dla rzek (kramaļģu indekss upju novērtēšanai)

Visi tipi

0,80

0,58

Spānija

Kramaļģu vairākrādītāju indekss (MDIAT)

R-C2, R-C3, R-C4

0,93

0,70

Zviedrija

Zviedrijas izmantotās novērtēšanas metodes, Zviedrijas EPA noteikumi (NFS 2008:1), kuru pamatā ir Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipi

0,89

0,74

Apvienotā Karaliste

Kramaļģu novērtējums upju ekoloģiskā stāvokļa noteikšanai (DARLEQ2)

Visi tipi

1,00

0,75

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Austrumu kontinentālā reģiona upes |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Austrumu kontinentālā reģiona upes

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Ekoreģions | Sateces baseins (km2) | Augstums (m v. j. l.) | Ģeoloģija | Substrāts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1a | Karpati: mazas līdz vidēji lielas upes vidējā augstumā | 10. | 10–1 000 | 500–800 | Jaukta tipa | |
| R-E1b | Karpati: mazas līdz vidēji lielas upes vidējā augstumā | 10. | 10–1 000 | 200–500 | Jaukta tipa | |
| R-E2 | Līdzenumi: vidēji lielas zemieņu upes | 11. un 12. | 100–1 000 | < 200 | Jaukta tipa | Smilts un dūņas |
| R-E3 | Līdzenumi: lielas zemieņu upes | 11. un 12. | > 1 000 | < 200 | Jaukta tipa | Smilts, dūņas un grants |
| R-E4 | Līdzenumi: vidēji lielas upes vidējā augstumā | 11. un 12. | 100–1 000 | 200–500 | Jaukta tipa | Smiltis un grants |
| R-EX4 | Lielas upes vidējā augstumā | 10., 11. un 12. | > 1 000 | 200–500 | Jaukta tipa | Grants un laukakmeņi |
| R-EX5 | Līdzenumi: mazas zemieņu upes | 11. un 12. | 10–100 | < 200 | Jaukta tipa | Smilts un dūņas |
| R-EX6 | Līdzenumi: mazas upes vidējā augstumā | 11. un 12. | 10–100 | 200–500 | Jaukta tipa | Grants |
| R-EX7 | Balkāni: mazas, kaļķainas upes vidējā augstumā | 5. | 10–100 | 200–500 | Kaļķaina tipa | Grants |
| R-EX8 | Balkāni: mazas līdz vidēji lielas, kaļķaini karsta avoti | 5. | 10–1 000 | | Kaļķaina tipa | Grants, smilts un dūņas |

Tips

Upju raksturojums

Ekoreģions

Sateces baseins (km2)

Augstums (m v. j. l.)

Ģeoloģija

Substrāts

R-E1a

Karpati: mazas līdz vidēji lielas upes vidējā augstumā

10.

10–1 000

500–800

Jaukta tipa

R-E1b

Karpati: mazas līdz vidēji lielas upes vidējā augstumā

10.

10–1 000

200–500

Jaukta tipa

R-E2

Līdzenumi: vidēji lielas zemieņu upes

11. un 12.

100–1 000

< 200

Jaukta tipa

Smilts un dūņas

R-E3

Līdzenumi: lielas zemieņu upes

11. un 12.

> 1 000

< 200

Jaukta tipa

Smilts, dūņas un grants

R-E4

Līdzenumi: vidēji lielas upes vidējā augstumā

11. un 12.

100–1 000

200–500

Jaukta tipa

Smiltis un grants

R-EX4

Lielas upes vidējā augstumā

10., 11. un 12.

> 1 000

200–500

Jaukta tipa

Grants un laukakmeņi

R-EX5

Līdzenumi: mazas zemieņu upes

11. un 12.

10–100

< 200

Jaukta tipa

Smilts un dūņas

R-EX6

Līdzenumi: mazas upes vidējā augstumā

11. un 12.

10–100

200–500

Jaukta tipa

Grants

R-EX7

Balkāni: mazas, kaļķainas upes vidējā augstumā

5.

10–100

200–500

Kaļķaina tipa

Grants

R-EX8

Balkāni: mazas līdz vidēji lielas, kaļķaini karsta avoti

5.

10–1 000

Kaļķaina tipa

Grants, smilts un dūņas

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| R-E1a: | Bulgārija, Čehija, Rumānija, Slovākija |
| --- | --- |
| R-E1b: | Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija |
| R-E2: | Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija |
| R-E3: | Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija |
| R-E4: | Austrija, Čehija, Bulgārija, Ungārija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija |
| R-EX4: | Čehija, Rumānija, Slovākija |
| R-EX5: | Ungārija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija |
| R-EX6: | Ungārija, Rumānija, Slovēnija |
| R-EX7: | Slovēnija |
| R-EX8: | Slovēnija |

R-E1a:

Bulgārija, Čehija, Rumānija, Slovākija

R-E1b:

Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija

R-E2:

Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija

R-E3:

Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija

R-E4:

Austrija, Čehija, Bulgārija, Ungārija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija

R-EX4:

Čehija, Rumānija, Slovākija

R-EX5:

Ungārija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija

R-EX6:

Ungārija, Rumānija, Slovēnija

R-EX7:

Slovēnija

R-EX8:

Slovēnija

| AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem | R-E4 | 0,80 | 0,60 |
| Bulgārija | IBI (BG) (Īrijas biotiskais indekss (BG)) | R-E1a, R-E1b | 0,86 | 0,67 |
| R-E2, R-E3 | 0,80 | 0,60 |
| Čehija | Čehijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem | R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3 | 0,80 | 0,60 |
| Ungārija | Ungārijas makroskopisko bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss | R-E1b, R-E3, R-E4, R-EX5, R-EX6 | 0,80 | 0,60 |
| Rumānija | Ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji | R-E1a, R-E1b, R-E3, R-EX4 | 0,74 | 0,58 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev | R-E4, R-EX5, R-EX6 | 0,80 | 0,60 |
| Slovākija | Slovākijas metode bentisko bezmugurkaulnieku novērtēšanai upēs | R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-E4, R-EX4 | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem

R-E4

0,80

0,60

Bulgārija

IBI (BG) (Īrijas biotiskais indekss (BG))

R-E1a, R-E1b

0,86

0,67

R-E2, R-E3

0,80

0,60

Čehija

Čehijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem

R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3

0,80

0,60

Ungārija

Ungārijas makroskopisko bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss

R-E1b, R-E3, R-E4, R-EX5, R-EX6

0,80

0,60

Rumānija

Ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji

R-E1a, R-E1b, R-E3, R-EX4

0,74

0,58

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev

R-E4, R-EX5, R-EX6

0,80

0,60

Slovākija

Slovākijas metode bentisko bezmugurkaulnieku novērtēšanai upēs

R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-E4, R-EX4

0,80

0,60

| AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | AIM upju novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss upju novērtēšanai) | R-E4 | 0,875 | 0,625 |
| Bulgārija | References indekss | R-E2, R-E3 | 0,570 | 0,370 |
| R-E4 | 0,510 | 0,270 |
| Čehija | Metode, ar ko novērtē Čehijas virszemes ūdensteces, par bioloģiskās kvalitātes faktoru izmantojot makrofītus | R-E2, R-E3 | 0,750 | 0,500 |
| Čehija | Metode, ar ko novērtē Čehijas virszemes ūdensteces, par bioloģiskās kvalitātes faktoru izmantojot makrofītus | R-E4 | 0,770 | 0,560 |
| Ungārija | References indekss | R-E2, R-E3 | 0,700 | 0,370 |
| Rumānija | Rumānijas upju novērtēšanas sistēma, kuras pamatā ir makrofītu rādītāji (upju makrofītu indekss (MARI)) | R-E2, R-E3, R-E4 | R-E2 un R-E3: 0,875 , R-E4: 0,783 | Visiem tipiem: 0,625 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, makrofiti | R-E2, R-E3, R-E4 | 0,800 | 0,600 |
| Slovākija | Bioloģiskais makrofītu indekss upju novērtēšanai (IBMR-SK) | R-E2, R-E3, R-E4 | 0,800 | 0,600 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

AIM upju novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss upju novērtēšanai)

R-E4

0,875

0,625

Bulgārija

References indekss

R-E2, R-E3

0,570

0,370

R-E4

0,510

0,270

Čehija

Metode, ar ko novērtē Čehijas virszemes ūdensteces, par bioloģiskās kvalitātes faktoru izmantojot makrofītus

R-E2, R-E3

0,750

0,500

Čehija

Metode, ar ko novērtē Čehijas virszemes ūdensteces, par bioloģiskās kvalitātes faktoru izmantojot makrofītus

R-E4

0,770

0,560

Ungārija

References indekss

R-E2, R-E3

0,700

0,370

Rumānija

Rumānijas upju novērtēšanas sistēma, kuras pamatā ir makrofītu rādītāji (upju makrofītu indekss (MARI))

R-E2, R-E3, R-E4

R-E2 un R-E3: 0,875 , R-E4: 0,783

Visiem tipiem: 0,625

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, makrofiti

R-E2, R-E3, R-E4

0,800

0,600

Slovākija

Bioloģiskais makrofītu indekss upju novērtēšanai (IBMR-SK)

R-E2, R-E3, R-E4

0,800

0,600

| AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Fitobentoss |

AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Fitobentoss

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu | R-E4 | 0,70 | 0,42 |
| Bulgārija | Bulgārijas upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums, kura pamatā ir IPS kramaļģu indekss | R-E1a, R-E1b, R-E3 | 0,87 (nacionālais tips R2, R4)
  0,85 (nacionālais tips R7, R8) | 0,66 (nacionālais tips R2, R4)
  0,64 (nacionālais tips R7, R8) |
| Čehija | Sistēma upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-EX4 | 0,80 | 0,60 |
| Ungārija | Upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums pēc kramaļģu rādītājiem | R-E2, R-E3, R-EX5 | 0,80 | 0,60 |
| Rumānija | Nacionālā (Rumānijas) upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir fitobentosa (kramaļģu) rādītāji, RO-AMRP | R-E1a, R-E1b, R-E3 | 0,80 | 0,60 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos | R-E4, R-EX5, R-EX6, R-EX7, R-EX8 | 0,80 | 0,60 |
| Slovākija | Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-E4, R-EX4 | 0,90 | 0,70 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu

R-E4

0,70

0,42

Bulgārija

Bulgārijas upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums, kura pamatā ir IPS kramaļģu indekss

R-E1a, R-E1b, R-E3

0,87 (nacionālais tips R2, R4)

0,85 (nacionālais tips R7, R8)

0,66 (nacionālais tips R2, R4)

0,64 (nacionālais tips R7, R8)

Čehija

Sistēma upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-EX4

0,80

0,60

Ungārija

Upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums pēc kramaļģu rādītājiem

R-E2, R-E3, R-EX5

0,80

0,60

Rumānija

Nacionālā (Rumānijas) upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir fitobentosa (kramaļģu) rādītāji, RO-AMRP

R-E1a, R-E1b, R-E3

0,80

0,60

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos

R-E4, R-EX5, R-EX6, R-EX7, R-EX8

0,80

0,60

Slovākija

Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-E4, R-EX4

0,90

0,70

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Vidusjūras reģiona upes |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Vidusjūras reģiona upes

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (km2) | Ģeoloģija | Tecējuma režīms |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | Mazas Vidusjūras reģiona ūdensteces | < 100 | Jaukta tipa (izņemot silicītu) | Izteikti sezonāls |
| R-M2 | Vidēji lielas Vidusjūras reģiona ūdensteces | 100–1 000 | Jaukta tipa (izņemot silicītu) | Izteikti sezonāls |
| R-M4 | Vidusjūras reģiona kalnu ūdensteces | | Nesilicītu | Izteikti sezonāls |
| R-M5 | Īslaicīgas ūdensteces | | | Īslaicīgs |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (km2)

Ģeoloģija

Tecējuma režīms

R-M1

Mazas Vidusjūras reģiona ūdensteces

< 100

Jaukta tipa (izņemot silicītu)

Izteikti sezonāls

R-M2

Vidēji lielas Vidusjūras reģiona ūdensteces

100–1 000

Jaukta tipa (izņemot silicītu)

Izteikti sezonāls

R-M4

Vidusjūras reģiona kalnu ūdensteces

Nesilicītu

Izteikti sezonāls

R-M5

Īslaicīgas ūdensteces

Īslaicīgs

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| R-M1: | Bulgārija, Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija |
| --- | --- |
| R-M2: | Bulgārija, Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija |
| R-M4: | Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Spānija |
| R-M5: | Kipra, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija |

R-M1:

Bulgārija, Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija

R-M2:

Bulgārija, Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija

R-M4:

Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Spānija

R-M5:

Kipra, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija

| VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Tips un valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-M1 | | | |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,700 |
| Grieķija | Grieķijas izstrādātā novērtēšanas sistēma Hellenic Evaluation System-2 (HESY-2) | 0,943 | 0,750 |
| Itālija | MacrOper (kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss ICMi) | 0,970 | 0,720 |
| Portugāle | Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS) | 0,870 (1. tips) | 0,678 (1. tips) |
| 0,850 (3. tips) | 0,686 (3. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,845 | 0,698 |
| Spānija | Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T) | 0,811 | 0,707 |
| R-M2 | | | |
| Bulgārija | IBI (BG) (Īrijas biotiskais indekss (BG)) | 0,800 | 0,600 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,700 |
| Grieķija | Grieķijas izstrādātā novērtēšanas sistēma Hellenic Evaluation System-2 (HESY-2) | 0,944 | 0,708 |
| Itālija | MacrOper (kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss ICMi) | 0,940 | 0,700 |
| Portugāle | Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS) | 0,830 (2. tips) | 0,693 (2. tips) |
| 0,880 (4. tips) | 0,676 (4. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,845 | 0,698 |
| Spānija | Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T) | 0,811 | 0,707 |
| R-M4 | | | |
| Kipra | STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (STAR_ICMi) | 0,972 | 0,729 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,700 |
| Grieķija | Grieķijas izstrādātā novērtēšanas sistēma Hellenic Evaluation System-2 (HESY-2) | 0,850 | 0,637 |
| Itālija | MacrOper (kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss ICMi) | 0,940 | 0,700 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,840 | 0,700 |
| Spānija | Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T) | 0,850 | 0,694 |
| R-M5 | | | |
| Kipra | STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (STAR_ICMi) | 0,982 | 0,737 |
| Grieķija | Grieķijas izstrādātā novērtēšanas sistēma Hellenic Evaluation System-2 (HESY-2) | 0,963 | 0,673 |
| Itālija | MacrOper (kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss ICMi) | 0,970 | 0,730 |
| Portugāle | Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS) | 0,973 (5. tips) | 0,705 (5. tips) |
| 0,961 (6. tips) | 0,708 (6. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,830 | 0,630 |
| Spānija | Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T) | 0,830 | 0,620 |

Tips un valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-M1

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,700

Grieķija

Grieķijas izstrādātā novērtēšanas sistēma Hellenic Evaluation System-2 (HESY-2)

0,943

0,750

Itālija

MacrOper (kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss ICMi)

0,970

0,720

Portugāle

Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS)

0,870 (1. tips)

0,678 (1. tips)

0,850 (3. tips)

0,686 (3. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev

0,800

0,600

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,845

0,698

Spānija

Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T)

0,811

0,707

R-M2

Bulgārija

IBI (BG) (Īrijas biotiskais indekss (BG))

0,800

0,600

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,700

Grieķija

Grieķijas izstrādātā novērtēšanas sistēma Hellenic Evaluation System-2 (HESY-2)

0,944

0,708

Itālija

MacrOper (kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss ICMi)

0,940

0,700

Portugāle

Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS)

0,830 (2. tips)

0,693 (2. tips)

0,880 (4. tips)

0,676 (4. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev

0,800

0,600

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,845

0,698

Spānija

Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T)

0,811

0,707

R-M4

Kipra

STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (STAR_ICMi)

0,972

0,729

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF T90-350 un arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,700

Grieķija

Grieķijas izstrādātā novērtēšanas sistēma Hellenic Evaluation System-2 (HESY-2)

0,850

0,637

Itālija

MacrOper (kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss ICMi)

0,940

0,700

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,840

0,700

Spānija

Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T)

0,850

0,694

R-M5

Kipra

STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (STAR_ICMi)

0,982

0,737

Grieķija

Grieķijas izstrādātā novērtēšanas sistēma Hellenic Evaluation System-2 (HESY-2)

0,963

0,673

Itālija

MacrOper (kura pamatā ir STAR standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss ICMi)

0,970

0,730

Portugāle

Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS)

0,973 (5. tips)

0,705 (5. tips)

0,961 (6. tips)

0,708 (6. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev

0,800

0,600

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,830

0,630

Spānija

Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T)

0,830

0,620

| VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Tips un valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-M1, M2, M4 | | | |
| Bulgārija (R-M1 un R-M2) | RI (BG) (references indekss (BG)) | 0,640 | 0,350 |
| Kipra | IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss | 0,795 | 0,596 |
| Francija | IBMR – Indice Biologique Macrophytique en Rivière Francijas standarts NF T90-395 (2003-10-01) | 0,930 | 0,745 |
| Grieķija | IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss | 0,750 | 0,560 |
| Itālija | IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss | 0,900 | 0,800 |
| Portugāle | IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss | 0,920 | 0,690 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, makrofiti | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss | 0,950 | 0,740 |

Tips un valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-M1, M2, M4

Bulgārija (R-M1 un R-M2)

RI (BG) (references indekss (BG))

0,640

0,350

Kipra

IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss

0,795

0,596

Francija

IBMR – Indice Biologique Macrophytique en Rivière Francijas standarts NF T90-395 (2003-10-01)

0,930

0,745

Grieķija

IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss

0,750

0,560

Itālija

IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss

0,900

0,800

Portugāle

IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss

0,920

0,690

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, makrofiti

0,800

0,600

Spānija

IBMR – bioloģiskais upju makrofītu indekss

0,950

0,740

| VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Fitobentoss |

VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Fitobentoss

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Tips un valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-M1 | | | |
| Bulgārija | IPS (Indice de polluo-sensibilité) | 0,820 | 0,630 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,780 |
| Grieķija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982), interkalibrēts (EQR IPS) | 0,956 | 0,717 |
| Itālija | Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,800 | 0,610 |
| Portugāle | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,970 (1. tips) | 0,730 (1. tips) |
| 0,910 (3. tips) | 0,680 (3. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,937 | 0,727 |
| R-M2 | | | |
| Bulgārija | IPDS (Indice de polluo-sensibilité) | 0,820 | 0,630 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,780 |
| Grieķija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982), interkalibrēts (EQR IPS) | 0,953 | 0,732 |
| Itālija | Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi)
  (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,800 | 0,610 |
| Portugāle | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,910 (2. tips) | 0,680 (2. tips) |
| 0,970 (4. tips) | 0,730 (4. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,938 | 0,727 |
| R-M4 | | | |
| Kipra | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,910 | 0,683 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,780 |
| Grieķija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982), interkalibrēts (EQR IPS) | 0,932 | 0,716 |
| Itālija | Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi)
  (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,800 | 0,610 |
| Spānija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,935 | 0,727 |
| R-M5 | | | |
| Kipra | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,958 | 0,718 |
| Itālija | Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi)
  (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,880 | 0,650 |
| Portugāle | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,800 (5. tips) | 0,651 (5. tips) |
| 0,940 (6. tips) | 0,700 (6. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,935 | 0,700 |

Tips un valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-M1

Bulgārija

IPS (Indice de polluo-sensibilité)

0,820

0,630

Francija

IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,780

Grieķija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982), interkalibrēts (EQR IPS)

0,956

0,717

Itālija

Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009)

0,800

0,610

Portugāle

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,970 (1. tips)

0,730 (1. tips)

0,910 (3. tips)

0,680 (3. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos

0,800

0,600

Spānija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,937

0,727

R-M2

Bulgārija

IPDS (Indice de polluo-sensibilité)

0,820

0,630

Francija

IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,780

Grieķija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982), interkalibrēts (EQR IPS)

0,953

0,732

Itālija

Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi)

(Mancini un Sollazzo, 2009)

0,800

0,610

Portugāle

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,910 (2. tips)

0,680 (2. tips)

0,970 (4. tips)

0,730 (4. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos

0,800

0,600

Spānija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,938

0,727

R-M4

Kipra

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,910

0,683

Francija

IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2007. gada decembris. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,780

Grieķija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982), interkalibrēts (EQR IPS)

0,932

0,716

Itālija

Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi)

(Mancini un Sollazzo, 2009)

0,800

0,610

Spānija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,935

0,727

R-M5

Kipra

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,958

0,718

Itālija

Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi)

(Mancini un Sollazzo, 2009)

0,880

0,650

Portugāle

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,800 (5. tips)

0,651 (5. tips)

0,940 (6. tips)

0,700 (6. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos

0,800

0,600

Spānija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,935

0,700

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Ziemeļu reģiona upes |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Ziemeļu reģiona upes

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Attiecīgās daļas


  sateces baseins (km2) | Augstums un ģeomorfoloģija | Sārmainība


  (mekv./l) | Organiskās vielas


  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | Mazas zemieņu upes, silicītu gultne, vidēja sārmainība | 10–100 | < 200 m v. j. l. vai zem augstākās piekrastes līnijas | 0,2 –1 | < 30
  (Īrijā < 150) |
| R-N3 | Mazas un vidēji lielas zemieņu upes, augsts organisko vielu saturs, zema sārmainība | 10–1 000 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | Vidēji lielas zemieņu upes, silicītu gultne, vidēja sārmainība | 100–1 000 | 0,2 –1 | < 30 |
| R-N5 | Mazas upes vidējā augstumā, silicītu gultne, zema sārmainība | 10–100 | Starp zemienēm un augstienēm | < 0,2 | < 30 |
| R-N9 | Mazas un vidēji lielas upes vidējā augstumā, silicītu gultne, zema sārmainība, daudz organisko vielu (humozas) | 10–1 000 | Starp zemienēm un augstienēm | < 0,2 | > 30 |

Tips

Upju raksturojums

Attiecīgās daļas

sateces baseins (km2)

Augstums un ģeomorfoloģija

Sārmainība

(mekv./l)

Organiskās vielas

(mg Pt/l)

R-N1

Mazas zemieņu upes, silicītu gultne, vidēja sārmainība

10–100

< 200 m v. j. l. vai zem augstākās piekrastes līnijas

0,2 –1

< 30

(Īrijā < 150)

R-N3

Mazas un vidēji lielas zemieņu upes, augsts organisko vielu saturs, zema sārmainība

10–1 000

< 0,2

> 30

R-N4

Vidēji lielas zemieņu upes, silicītu gultne, vidēja sārmainība

100–1 000

0,2 –1

< 30

R-N5

Mazas upes vidējā augstumā, silicītu gultne, zema sārmainība

10–100

Starp zemienēm un augstienēm

< 0,2

< 30

R-N9

Mazas un vidēji lielas upes vidējā augstumā, silicītu gultne, zema sārmainība, daudz organisko vielu (humozas)

10–1 000

Starp zemienēm un augstienēm

< 0,2

> 30

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| R-N1: | Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| R-N3: | Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| R-N4: | Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| R-N5: | Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| R-N9: | Somija, Norvēģija, Zviedrija |

R-N1:

Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

R-N3:

Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

R-N4:

Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

R-N5:

Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

R-N9:

Somija, Norvēģija, Zviedrija

| ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki (metodes, kas atspoguļo bagātināšanos ar organiskām vielām un vispārēju degradāciju) |

ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki (metodes, kas atspoguļo bagātināšanos ar organiskām vielām un vispārēju degradāciju)

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Pārskatītā Somijas upju bezmugurkaulnieku novērtēšanas metode | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Norvēģija | ASPT | 0,99 | 0,87 |
| Zviedrija | DJ indekss (Dahl un Johnson, 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) – WHPT | 0,97 | 0,86 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Pārskatītā Somijas upju bezmugurkaulnieku novērtēšanas metode

0,80

0,60

Īrija

Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value)

0,85

0,75

Norvēģija

ASPT

0,99

0,87

Zviedrija

DJ indekss (Dahl un Johnson, 2004)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) – WHPT

0,97

0,86

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki (metodes, kas atspoguļo acidifikāciju) |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki (metodes, kas atspoguļo acidifikāciju)

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

Šie rezultāti attiecas uz dzidrūdens upēm ar zemu sārmainību.

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Norvēģija | AcidIndex2 (modificēts Raddum index2) (upju acidifikācija) | 0,675 | 0,515 |
| Apvienotā Karaliste (Skotija) | ŪPD-AWIC | 0,910 | 0,830 |
| Apvienotā Karaliste (Anglija un Velsa) | ŪPD-AWIC | 0,980 | 0,890 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Norvēģija

AcidIndex2 (modificēts Raddum index2) (upju acidifikācija)

0,675

0,515

Apvienotā Karaliste (Skotija)

ŪPD-AWIC

0,910

0,830

Apvienotā Karaliste (Anglija un Velsa)

ŪPD-AWIC

0,980

0,890

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

Šie rezultāti attiecas uz humozām upēm ar zemu sārmainību.

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Zviedrija | MISA – ūdensteču acidifikācijas vairākrādītāju indekss pēc bezmugurkaulnieku rādītājiem | 0,550 | 0,400 |
| Apvienotā Karaliste | ŪPD-AWIC | 0,930 | 0,830 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Zviedrija

MISA – ūdensteču acidifikācijas vairākrādītāju indekss pēc bezmugurkaulnieku rādītājiem

0,550

0,400

Apvienotā Karaliste

ŪPD-AWIC

0,930

0,830

| ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Tips un valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-N3 un R-N9 | | | |
| Somija | Trofiskā stāvokļa indekss TIc | 0,889 | 0,610 |
| Zviedrija | Trofiskā stāvokļa indekss TIc | 0,889 | 0,610 |
| Norvēģija | Trofiskā stāvokļa indekss TIc | 0,889 | 0,610 |

Tips un valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-N3 un R-N9

Somija

Trofiskā stāvokļa indekss TIc

0,889

0,610

Zviedrija

Trofiskā stāvokļa indekss TIc

0,889

0,610

Norvēģija

Trofiskā stāvokļa indekss TIc

0,889

0,610

| ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Fitobentoss |

ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Fitobentoss

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Somijas upju fitobentosa novērtēšanas metode | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Īrija | Pārskatītais trofiskā kramaļģu indeksa (TDI) modelis | 0,93 | 0,78 |
| Apvienotā Karaliste | DARLEQ 2 | 1,00 | 0,75 |
| Norvēģija | Trofiskā stāvokļa noteikšanas perifitona indekss (PIT) | 0,99
  (Ca ≤ 1 mg/l) | 0,83 |
| 0,95
  (Ca > 1 mg/l) |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Somijas upju fitobentosa novērtēšanas metode

0,80

0,60

Zviedrija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

Īrija

Pārskatītais trofiskā kramaļģu indeksa (TDI) modelis

0,93

0,78

Apvienotā Karaliste

DARLEQ 2

1,00

0,75

Norvēģija

Trofiskā stāvokļa noteikšanas perifitona indekss (PIT)

0,99

(Ca ≤ 1 mg/l)

0,83

0,95

(Ca > 1 mg/l)

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas | Visas |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas

Visas

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

Pārskats par reģionālajām grupām, kas izveidotas upju zivju rādītāju interkalibrācijai:

Zemieņu un vidēja augstuma teritoriju grupa
   – Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Francija, Vācija, Nīderlande, Lietuva, Luksemburga, Apvienotā Karaliste (Anglija un Velsa), Polija, Latvija, Igaunija, Dānija, Ungārija

Ziemeļu grupa
   – Somija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste (Skotija un Ziemeļīrija), Norvēģija

Alpīno kalnu grupa
   – Austrija, Francija, Vācija, Slovēnija, Itālija

Vidusjūras un Atlantijas okeāna dienviddaļas grupa
   – Portugāle, Spānija, Itālija, Grieķija, Bulgārija

Donavas grupa
   – Čehija, Rumānija, Slovākija, Bulgārija

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

Zemieņu un vidēja augstuma teritoriju grupa

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Pretstraumes un zemieņu IBI | 0,850 | 0,650 |
| Beļģija (Valonija) | IBIP (Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge, 12.10.2012.). | 0,958 | 0,792 |
| Francija | FBI (zivju indekss) – Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF T90-344. | 1,131 | 0,835 |
| Vācija | FIBS – fischbasiertes Bewertungssystem für Fließgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 1,086 | 0,592 |
| Latvija | Latvijas zivju indekss | 0,880 | 0,660 |
| Lietuva | Lietuvas upju zivju indekss | 0,940 | 0,720 |
| Luksemburga | Classification française DCE Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF T90-344 | 1,131 | 0,835 |
| Nīderlande | NLFISR | 0,800 | 0,600 |
| Polija | EFI+PL indekss | 0,800 | 0,600 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Pretstraumes un zemieņu IBI

0,850

0,650

Beļģija (Valonija)

IBIP (Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge, 12.10.2012.).

0,958

0,792

Francija

FBI (zivju indekss) – Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF T90-344.

1,131

0,835

Vācija

FIBS – fischbasiertes Bewertungssystem für Fließgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

1,086

0,592

Latvija

Latvijas zivju indekss

0,880

0,660

Lietuva

Lietuvas upju zivju indekss

0,940

0,720

Luksemburga

Classification française DCE Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF T90-344

1,131

0,835

Nīderlande

NLFISR

0,800

0,600

Polija

EFI+PL indekss

0,800

0,600

Ziemeļu grupa

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi), tips: L2 | 0,665 | 0,499 |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi), tips: L3 | 0,658 | 0,493 |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi), tips: M1 | 0,709 | 0,532 |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi), tips: M2 | 0,734 | 0,550 |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi), tips: M3 | 0,723 | 0,542 |
| Īrija | Īrijas zivju klasifikācijas shēma 2 (FCS2) | 0,845 | 0,540 |
| Zviedrija | Zviedrijas metode VIX | 0,739 | 0,467 |
| Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) | IR_FCS2 | 0,845 | 0,540 |
| Apvienotā Karaliste (Skotija) | Skotijas FCS2 | 0,850 | 0,600 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi), tips: L2

0,665

0,499

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi), tips: L3

0,658

0,493

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi), tips: M1

0,709

0,532

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi), tips: M2

0,734

0,550

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi), tips: M3

0,723

0,542

Īrija

Īrijas zivju klasifikācijas shēma 2 (FCS2)

0,845

0,540

Zviedrija

Zviedrijas metode VIX

0,739

0,467

Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

IR_FCS2

0,845

0,540

Apvienotā Karaliste (Skotija)

Skotijas FCS2

0,850

0,600

Vidusjūras reģiona grupa

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Grieķija | Grieķijas zivju indekss (HeFI) | 0,800 | 0,600 |
| Portugāle | F-IBIP – Portugāles brienamo ūdensteču biotiskās integritātes indekss, kura pamatā ir zivju rādītāji | 0,850 | 0,675 |
| Spānija | IBIMED, tips: T2 | 0,816 | 0,705 |
| Spānija | IBIMED, tips: T3 | 0,929 | 0,733 |
| Spānija | IBIMED, tips: T4 | 0,864 | 0,758 |
| Spānija | IBIMED, tips: T5 | 0,866 | 0,650 |
| Spānija | IBIMED, tips: T6 | 0,916 | 0,764 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Grieķija

Grieķijas zivju indekss (HeFI)

0,800

0,600

Portugāle

F-IBIP – Portugāles brienamo ūdensteču biotiskās integritātes indekss, kura pamatā ir zivju rādītāji

0,850

0,675

Spānija

IBIMED, tips: T2

0,816

0,705

Spānija

IBIMED, tips: T3

0,929

0,733

Spānija

IBIMED, tips: T4

0,864

0,758

Spānija

IBIMED, tips: T5

0,866

0,650

Spānija

IBIMED, tips: T6

0,916

0,764

Alpīno kalnu grupa

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | FIA | 0,875 | 0,625 |
| Francija | FBI (zivju indekss) – Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF T90-344. | 1,131 | 0,876 |
| Vācija | FIBS – fischbasiertes Bewertungssystem für Fließgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 1,086 | 0,592 |
| Itālija | NISECI indekss (jaunais zivju sabiedrību ekoloģiskā stāvokļa indekss) | 0,800 | 0,520 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi rib | 0,800 | 0,600 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

FIA

0,875

0,625

Francija

FBI (zivju indekss) – Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF T90-344.

1,131

0,876

Vācija

FIBS – fischbasiertes Bewertungssystem für Fließgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

1,086

0,592

Itālija

NISECI indekss (jaunais zivju sabiedrību ekoloģiskā stāvokļa indekss)

0,800

0,520

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi rib

0,800

0,600

Donavas grupa

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | TsBRI (tipspecifiskais Bulgārijas zivju indekss) | 0,860 | 0,650 |
| Čehija | Čehijas vairākrādītāju metode CZI | 0,780 | 0,585 |
| Rumānija | EFI+ Eiropas zivju indekss (brienamas karpu tipa upes) | 0,939 | 0,700 |
| Rumānija | EFI+ Eiropas zivju indekss (brienamas lašu tipa upes) | 0,911 | 0,755 |
| Slovākija | Slovākijas zivju indekss FIS | 0,710 | 0,570 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

TsBRI (tipspecifiskais Bulgārijas zivju indekss)

0,860

0,650

Čehija

Čehijas vairākrādītāju metode CZI

0,780

0,585

Rumānija

EFI+ Eiropas zivju indekss (brienamas karpu tipa upes)

0,939

0,700

Rumānija

EFI+ Eiropas zivju indekss (brienamas lašu tipa upes)

0,911

0,755

Slovākija

Slovākijas zivju indekss FIS

0,710

0,570

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas | Visas: ļoti lielas upes |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas

Visas: ļoti lielas upes

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Attiecīgās daļas sateces baseins (km2) | Sārmainība (mekv./l) |
| --- | --- | --- | --- |
| R-L1 | Ļoti lielas upes, zema sārmainība | > 10 000 | < 0,5 |
| R-L2 | Ļoti lielas upes, vidēja un augsta sārmainība | > 10 000 | > 0,5 |

Tips

Upju raksturojums

Attiecīgās daļas sateces baseins (km2)

Sārmainība (mekv./l)

R-L1

Ļoti lielas upes, zema sārmainība

> 10 000

< 0,5

R-L2

Ļoti lielas upes, vidēja un augsta sārmainība

> 10 000

> 0,5

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| R-L1: | Somija, Norvēģija, Zviedrija |
| --- | --- |
| R-L2: | Austrija, Beļģija (Flandrija), Bulgārija, Horvātija, Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Itālija, Latvija, Lietuva, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija |

R-L1:

Somija, Norvēģija, Zviedrija

R-L2:

Austrija, Beļģija (Flandrija), Bulgārija, Horvātija, Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Itālija, Latvija, Lietuva, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija

| ĻOTI LIELU UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

ĻOTI LIELU UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem (lielas alpīnās upes) | 0,80 | 0,60 |
| Austrija | Slovākijas izstrādātais lielās upēs sastopamo bentisko bezmugurkaulnieku novērtējums (lielas zemieņu upes) | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Bulgārija | mRBA – modificēta ātrā bioloģiskā novērtēšana | 0,80 | 0,60 |
| Horvātija | Sistēma ļoti lielu upju ekoloģiskā statusa noteikšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Čehija | Čehijas sistēma lielu, nebrienamu upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | Vācijas PTI – Potamon-Typie-Index | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: lielu upju makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji | 0,90 | 0,70 |
| Spānija | IBMWP – Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa | 0,79 | 0,48 |
| Somija | Pārskatītā Somijas upju bezmugurkaulnieku novērtēšanas metode | 0,80 | 0,60 |
| Ungārija | Ungārijas HMMI_II – Ungārijas makroskopisko bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss lielu un ļoti lielu upju novērtēšanai | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | ISA (Indice per la classificazione sulla base dei Substrati Artificiali) – Vidusjūras reģiona upju indekss | 0,94 | 0,70 |
| Itālija | ISA (Indice per la classificazione sulla base dei Substrati Artificiali) – ārpus Vidusjūras reģiona esošo upju indekss | 0,96 | 0,72 |
| Lietuva | Lietuvas upju makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss | 0,80 | 0,60 |
| Latvija | LRMI – Latvijas lielo upju makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss | 0,88 | 0,63 |
| Nīderlande | ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji | 0,80 | 0,60 |
| Norvēģija | Norvēģijas ASPT – taksonu vidējais vērtējuma indekss | 0,99 | 0,87 |
| Polija | RIVECOmacro – MMI_PL | 0,91 | 0,71 |
| Rumānija | ECO-BENT – ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji | 0,79 | 0,53 |
| Zviedrija | Taksonu vidējais vērtējuma indekss (ASPT) un DJ indekss | 0,80 | 0,60 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev | 0,80 | 0,60 |
| Slovākija | Slovākijas metode bentisko bezmugurkaulnieku novērtēšanai lielās upēs | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem (lielas alpīnās upes)

0,80

0,60

Austrija

Slovākijas izstrādātais lielās upēs sastopamo bentisko bezmugurkaulnieku novērtējums (lielas zemieņu upes)

0,80

0,60

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF)

0,90

0,70

Bulgārija

mRBA – modificēta ātrā bioloģiskā novērtēšana

0,80

0,60

Horvātija

Sistēma ļoti lielu upju ekoloģiskā statusa noteikšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem

0,80

0,60

Čehija

Čehijas sistēma lielu, nebrienamu upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem

0,80

0,60

Vācija

Vācijas PTI – Potamon-Typie-Index

0,80

0,60

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: lielu upju makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji

0,90

0,70

Spānija

IBMWP – Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa

0,79

0,48

Somija

Pārskatītā Somijas upju bezmugurkaulnieku novērtēšanas metode

0,80

0,60

Ungārija

Ungārijas HMMI_II – Ungārijas makroskopisko bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss lielu un ļoti lielu upju novērtēšanai

0,80

0,60

Itālija

ISA (Indice per la classificazione sulla base dei Substrati Artificiali) – Vidusjūras reģiona upju indekss

0,94

0,70

Itālija

ISA (Indice per la classificazione sulla base dei Substrati Artificiali) – ārpus Vidusjūras reģiona esošo upju indekss

0,96

0,72

Lietuva

Lietuvas upju makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss

0,80

0,60

Latvija

LRMI – Latvijas lielo upju makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss

0,88

0,63

Nīderlande

ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji

0,80

0,60

Norvēģija

Norvēģijas ASPT – taksonu vidējais vērtējuma indekss

0,99

0,87

Polija

RIVECOmacro – MMI_PL

0,91

0,71

Rumānija

ECO-BENT – ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji

0,79

0,53

Zviedrija

Taksonu vidējais vērtējuma indekss (ASPT) un DJ indekss

0,80

0,60

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi bentoških nevretenčarjev

0,80

0,60

Slovākija

Slovākijas metode bentisko bezmugurkaulnieku novērtēšanai lielās upēs

0,80

0,60

| ĻOTI LIELU UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

ĻOTI LIELU UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Vācijas PhytoFluss-Index 4.0 | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Flandrija) | Vācijas PhytoFluss-Index 2.0 | 0,80 | 0,60 |
| Bulgārija | Vācijas PhytoFluss-Index 4.0 | 0,80 | 0,60 |
| Horvātija | HRPI – Ungārijas upju fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Čehija | CZ – upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir fitoplanktona rādītāji | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | Vācijas PhytoFluss-Index | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | EST_PHYPLA_R – Igaunijas lielo upju fitoplanktona indekss | 0,85 | 0,65 |
| Ungārija | HRPI – Ungārijas upju fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Lietuva | Vācijas PhytoFluss-Index zemieņu upju novērtēšanai, tips: 15.2. | 0,80 | 0,60 |
| Latvija | Latvijas lielo upju fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Polija | IFPL rādītājs – metode lielu upju novērtēšanai pēc fitoplanktona | 1,08 | 0,92 |
| Rumānija | ECO-FITO – ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir fitoplanktona rādītāji | 0,92 | 0,76 |
| Slovākija | Phytoplankton-SK – Slovākijas metode fitoplanktona novērtēšanai lielās upēs | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Vācijas PhytoFluss-Index 4.0

0,80

0,60

Beļģija (Flandrija)

Vācijas PhytoFluss-Index 2.0

0,80

0,60

Bulgārija

Vācijas PhytoFluss-Index 4.0

0,80

0,60

Horvātija

HRPI – Ungārijas upju fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Čehija

CZ – upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir fitoplanktona rādītāji

0,80

0,60

Vācija

Vācijas PhytoFluss-Index

0,80

0,60

Igaunija

EST_PHYPLA_R – Igaunijas lielo upju fitoplanktona indekss

0,85

0,65

Ungārija

HRPI – Ungārijas upju fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Lietuva

Vācijas PhytoFluss-Index zemieņu upju novērtēšanai, tips: 15.2.

0,80

0,60

Latvija

Latvijas lielo upju fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Polija

IFPL rādītājs – metode lielu upju novērtēšanai pēc fitoplanktona

1,08

0,92

Rumānija

ECO-FITO – ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir fitoplanktona rādītāji

0,92

0,76

Slovākija

Phytoplankton-SK – Slovākijas metode fitoplanktona novērtēšanai lielās upēs

0,80

0,60

| ĻOTI LIELU UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Fitobentoss |

ĻOTI LIELU UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Fitobentoss

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-L1 | | | |
| Somija | Somijas upju fitobentosa novērtēšanas metode | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | Bentiskās aļģes tekošā ūdenī: kramaļģu analīze | 0,89 | 0,74 |
| R-L2 | | | |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu | 0,85 | 0,57 |
| Bulgārija | IPS (Indice de Polluo-Sensibilité) | 0,76 | 0,58 |
| Čehija | Sistēma upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: upju fitobentoss | 0,83 | 0,64 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2016. gada aprīlis. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,92 | 0,76 |
| Spānija | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982) | 0,68 | 0,48 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Diatomeen | 0,725 | 0,55 |
| Horvātija | Sistēma upju fitobentosa ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc kramaļģu rādītājiem | 0,8 | 0,61 |
| Ungārija | Upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums pēc kramaļģu rādītājiem | 0,762 | 0,60 |
| Itālija | Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,89 (nacionālais tips C) | 0,70 (nacionālais tips C) |
| 0,82 (nacionālais tips M3) | 0,62 (nacionālais tips M3) |
| Nīderlande | ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji | 0,80 | 0,60 |
| Portugāle | IPS – īpatnējās piesārņojumjutības indekss | 0,90 (nacionālais tips R_GRS/Gvadjanas upe) | 0,67 (nacionālais tips R_GRS/Gvadjanas upe) |
| Slovākija | Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | 0,90 | 0,70 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-L1

Somija

Somijas upju fitobentosa novērtēšanas metode

0,80

0,60

Zviedrija

Bentiskās aļģes tekošā ūdenī: kramaļģu analīze

0,89

0,74

R-L2

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa, kas attiecas uz fitobentosu

0,85

0,57

Bulgārija

IPS (Indice de Polluo-Sensibilité)

0,76

0,58

Čehija

Sistēma upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

0,80

0,60

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: upju fitobentoss

0,83

0,64

Francija

IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF T90-354, 2016. gada aprīlis. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,92

0,76

Spānija

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982)

0,68

0,48

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Diatomeen

0,725

0,55

Horvātija

Sistēma upju fitobentosa ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc kramaļģu rādītājiem

0,8

0,61

Ungārija

Upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums pēc kramaļģu rādītājiem

0,762

0,60

Itālija

Standartizēto interkalibrācijas rādītāju indekss (ICMi) (Mancini un Sollazzo, 2009)

0,89 (nacionālais tips C)

0,70 (nacionālais tips C)

0,82 (nacionālais tips M3)

0,62 (nacionālais tips M3)

Nīderlande

ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji

0,80

0,60

Portugāle

IPS – īpatnējās piesārņojumjutības indekss

0,90 (nacionālais tips R_GRS/Gvadjanas upe)

0,67 (nacionālais tips R_GRS/Gvadjanas upe)

Slovākija

Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

0,90

0,70

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja vodotokov na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos

0,80

0,60

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Alpīnie ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Alpīnie ezeri

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (mekv./l) | Ezera lielums (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | Zemieņu ezeri vai ezeri vidējā augstumā, dziļi, vidēja un augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli | 50–800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L-AL4 | Ezeri vidējā augstumā, sekli, vidēja un augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli | 200–800 | 3–15 | > 1 | > 0,5 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (mekv./l)

Ezera lielums (km2)

L-AL3

Zemieņu ezeri vai ezeri vidējā augstumā, dziļi, vidēja un augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli

50–800

> 15

> 1

> 0,5

L-AL4

Ezeri vidējā augstumā, sekli, vidēja un augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli

200–800

3–15

> 1

> 0,5

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips L-AL3: | Austrija, Francija, Vācija, Itālija un Slovēnija |
| --- | --- |
| Tips L-AL4: | Austrija, Francija, Vācija, Itālija |

Tips L-AL3:

Austrija, Francija, Vācija, Itālija un Slovēnija

Tips L-AL4:

Austrija, Francija, Vācija, Itālija

| ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa B2 “Fitoplanktons” | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | PSI (Phyto-Seen-Index) – Bewertungsverfahren für Seen mittels Phytoplankton zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | Itālijas fitoplanktona novērtēšanas metode (IPAM) | 0,80 | 0,60 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer na podlagi fitoplanktona | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums: daļa B2 “Fitoplanktons”

0,80

0,60

Francija

Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre

0,80

0,60

Vācija

PSI (Phyto-Seen-Index) – Bewertungsverfahren für Seen mittels Phytoplankton zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

Itālija

Itālijas fitoplanktona novērtēšanas metode (IPAM)

0,80

0,60

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer na podlagi fitoplanktona

0,80

0,60

| ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | IK tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | AIM ezeru novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai) | L-AL3+
  L-AL4 | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Francijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai (IBML) – Indice Biologique Macrophytique en Lacs | L-AL3+
  L-AL4 | 0,92 | 0,72 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Makrophyten | L-AL3+
  L-AL4 | 0,76 | 0,51 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Makrophyten und Phytobenthos | LAL4 | 0,74 | 0,47 |
| Itālija | MacroIMMI (makrofītu indekss Itālijas ezeru ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanai) | L-AL3+
  L-AL4 | 0,80 | 0,60 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer na podlagi fitobentosa in makrofitov, makrofiti | L-AL3 | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

IK tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

AIM ezeru novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai)

L-AL3+

L-AL4

0,80

0,60

Francija

Francijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai (IBML) – Indice Biologique Macrophytique en Lacs

L-AL3+

L-AL4

0,92

0,72

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Makrophyten

L-AL3+

L-AL4

0,76

0,51

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Makrophyten und Phytobenthos

LAL4

0,74

0,47

Itālija

MacroIMMI (makrofītu indekss Itālijas ezeru ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanai)

L-AL3+

L-AL4

0,80

0,60

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer na podlagi fitobentosa in makrofitov, makrofiti

L-AL3

0,80

0,60

| ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer na podlagi bentoških nevretenčarjev | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | AESHNA – Bewertungsverfahren für das eulitorale Makrozoobenthos in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer na podlagi bentoških nevretenčarjev

0,80

0,60

Vācija

AESHNA – Bewertungsverfahren für das eulitorale Makrozoobenthos in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

| ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |

ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | ALFI (Austrijas ezeru zivju indekss) – vairākrādītāju indekss alpīno ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc zivju rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | DeLFI_SITE – Deutsches probennahmestandort-spezifisches Bewertungsverfahren für Fische in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie | 0,85 | 0,69 |
| Itālija | Ezeru zivju indekss (LFI) | 0,82 | 0,64 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

ALFI (Austrijas ezeru zivju indekss) – vairākrādītāju indekss alpīno ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc zivju rādītājiem

0,80

0,60

Vācija

DeLFI_SITE – Deutsches probennahmestandort-spezifisches Bewertungsverfahren für Fische in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie

0,85

0,69

Itālija

Ezeru zivju indekss (LFI)

0,82

0,64

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Centrāleiropas/Baltijas reģiona ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Centrāleiropas/Baltijas reģiona ezeri

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (mekv./l) | Ūdens apmaiņas laiks (gados) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | Zemieņu, sekli, kaļķaini | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L-CB2 | Zemieņu, ļoti sekli, kaļķaini | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1 –1 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (mekv./l)

Ūdens apmaiņas laiks (gados)

L-CB1

Zemieņu, sekli, kaļķaini

< 200

3–15

> 1

1–10

L-CB2

Zemieņu, ļoti sekli, kaļķaini

< 200

< 3

> 1

0,1 –1

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tips L-CB1: | Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips L-CB2: | Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste |

Tips L-CB1:

Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste

Tips L-CB2:

Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste

| CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas metode ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Dānija | Dānijas ezeru fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: ezeru fitoplanktons | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | PSI (Phyto-Seen-Index) – Bewertungsverfahren für Seen mittels Phytoplankton zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland – Vācijas ezeru fitoplanktona indekss (Phyto-See-Index) | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | Īrijas ezeru fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Latvija | Latvijas ezeru fitoplanktona indekss | 0,81 | 0,61 |
| Lietuva | Vācijas fitoplanktona indekss (PSI) | 0,81 | 0,61 |
| Nīderlande | ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji | 0,80 | 0,60 |
| Polija | Metode Polijas ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (PMPL) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Rīks ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem ar nenoteiktības moduli (PLUTO) | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas metode ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,80

0,60

Dānija

Dānijas ezeru fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: ezeru fitoplanktons

0,80

0,60

Vācija

PSI (Phyto-Seen-Index) – Bewertungsverfahren für Seen mittels Phytoplankton zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland – Vācijas ezeru fitoplanktona indekss (Phyto-See-Index)

0,80

0,60

Īrija

Īrijas ezeru fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Latvija

Latvijas ezeru fitoplanktona indekss

0,81

0,61

Lietuva

Vācijas fitoplanktona indekss (PSI)

0,81

0,61

Nīderlande

ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji

0,80

0,60

Polija

Metode Polijas ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (PMPL)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Rīks ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem ar nenoteiktības moduli (PLUTO)

0,80

0,60

| CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | IK tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Dānija | Dānijas ezeru makrofītu indekss | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: ezeru makrofīti | LCB1 | 0,78 | 0,52 |
| LCB2 | 0,76 | 0,50 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Makrophyten | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Latvija | Latvijas makrofītu novērtēšanas metode | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Lietuva | Lietuvas ezeru makrofītu indekss | Visi tipi | 0,75 | 0,50 |
| Nīderlande | ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Polija | Ezeru novērtēšanas indikatormetode, kuras pamatā ir makrofītu rādītāji, – ekoloģiskā stāvokļa makrofītu indekss ESMI (vairākrādītāju indekss) | Visi tipi | 0,68 | 0,41 |
| Apvienotā Karaliste | Ezeru LEAFPACS 2
   (*2) | Visi tipi | 0,80 | 0,66 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

IK tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma

Visi tipi

0,80

0,60

Dānija

Dānijas ezeru makrofītu indekss

Visi tipi

0,80

0,60

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: ezeru makrofīti

LCB1

0,78

0,52

LCB2

0,76

0,50

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Makrophyten

Visi tipi

0,80

0,60

Latvija

Latvijas makrofītu novērtēšanas metode

Visi tipi

0,80

0,60

Lietuva

Lietuvas ezeru makrofītu indekss

Visi tipi

0,75

0,50

Nīderlande

ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji

Visi tipi

0,80

0,60

Polija

Ezeru novērtēšanas indikatormetode, kuras pamatā ir makrofītu rādītāji, – ekoloģiskā stāvokļa makrofītu indekss ESMI (vairākrādītāju indekss)

Visi tipi

0,68

0,41

Apvienotā Karaliste

Ezeru LEAFPACS 2
   (*2)

Visi tipi

0,80

0,66

| CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: ezeru makroskopiskie bezmugurkaulnieki | 0,86 | 0,70 |
| Vācija | AESHNA – Bewertungsverfahren für das eulitorale Makrozoobenthos in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |
| Latvija | Latvijas ezeru makroskopisko bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (LLMMI) | 0,85 | 0,52 |
| Lietuva | Lietuvas ezeru makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss | 0,74 | 0,50 |
| Nīderlande | ŪPDi – dabisko ūdeņu tipu rādītājs | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Trīsuļodu kūniņu apvalku metode (CPET) | 0,77 | 0,64 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF)

0,90

0,70

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums: ezeru makroskopiskie bezmugurkaulnieki

0,86

0,70

Vācija

AESHNA – Bewertungsverfahren für das eulitorale Makrozoobenthos in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

Latvija

Latvijas ezeru makroskopisko bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (LLMMI)

0,85

0,52

Lietuva

Lietuvas ezeru makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss

0,74

0,50

Nīderlande

ŪPDi – dabisko ūdeņu tipu rādītājs

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Trīsuļodu kūniņu apvalku metode (CPET)

0,77

0,64

| CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

Kopīgu interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (mekv./l) | Ūdens apmaiņas laiks (gados) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | Zemieņu, sekli, kaļķaini | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L-CB2 | Zemieņu, ļoti sekli, kaļķaini | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1 –1 |
| L-CB3 | Zemieņu, sekli, mazi, silicītu (mērena sārmainība) | < 200 | 3–15 | 0,2 –1 | 1–10 |
| L-CB4 | Būtiski pārveidoti ūdensobjekti | 200–700 | 3–30 | > 0,2 | 0,1 –5 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (mekv./l)

Ūdens apmaiņas laiks (gados)

L-CB1

Zemieņu, sekli, kaļķaini

< 200

3–15

> 1

1–10

L-CB2

Zemieņu, ļoti sekli, kaļķaini

< 200

< 3

> 1

0,1 –1

L-CB3

Zemieņu, sekli, mazi, silicītu (mērena sārmainība)

< 200

3–15

0,2 –1

1–10

L-CB4

Būtiski pārveidoti ūdensobjekti

200–700

3–30

> 0,2

0,1 –5

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tips L-CB1: | Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips L-CB2: | Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste |
| Tips L-CB3: | Beļģija, Dānija, Igaunija, Francija, Latvija, Polija |
| Tips L-CB4: | Čehija |

Tips L-CB1:

Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste

Tips L-CB2:

Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste

Tips L-CB3:

Beļģija, Dānija, Igaunija, Francija, Latvija, Polija

Tips L-CB4:

Čehija

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Čehija | CZ-FBI | 0,870 | 0,619 |
| Dānija | Dānijas ezeru zivju indekss | 0,75 | 0,54 |
| Igaunija | LAFIEE | 0,80 | 0,61 |
| Vācija | DeLFI_SITE – Deutsches probennahmestandort-spezifisches Bewertungsverfahren für Fische in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie | 0,95 | 0,80 |
| Francija | ELFI (Eiropas ezeru zivju indekss) – Indice Ichtyofaune Lacustre (IIL) | 0,73 | 0,49 |
| Latvija | Latvijas ezeru zivju indekss | 0,76 | 0,57 |
| Lietuva | Lietuvas ezeru zivju indekss | 0,865 | 0,605 |
| Nīderlande | VISMAATLAT | 0,80 | 0,60 |
| Polija | LFI+ | 0,866 | 0,595 |
| Polija | LFI EN | 0,804 | 0,557 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Čehija

CZ-FBI

0,870

0,619

Dānija

Dānijas ezeru zivju indekss

0,75

0,54

Igaunija

LAFIEE

0,80

0,61

Vācija

DeLFI_SITE – Deutsches probennahmestandort-spezifisches Bewertungsverfahren für Fische in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie

0,95

0,80

Francija

ELFI (Eiropas ezeru zivju indekss) – Indice Ichtyofaune Lacustre (IIL)

0,73

0,49

Latvija

Latvijas ezeru zivju indekss

0,76

0,57

Lietuva

Lietuvas ezeru zivju indekss

0,865

0,605

Nīderlande

VISMAATLAT

0,80

0,60

Polija

LFI+

0,866

0,595

Polija

LFI EN

0,804

0,557

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Austrumu kontinentālā reģiona ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Austrumu kontinentālā reģiona ezeri

Kopīgu interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (mekv./l) | Elektrovadītspēja (μS/cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-EC1 | Zemieņu, ļoti sekli, cietūdens | < 200 | < 6 | 1–4 | 300–1 000 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (mekv./l)

Elektrovadītspēja (μS/cm)

L-EC1

Zemieņu, ļoti sekli, cietūdens

< 200

< 6

1–4

300–1 000

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tips L-EC1: | Bulgārija, Ungārija, Rumānija |
| --- | --- |

Tips L-EC1:

Bulgārija, Ungārija, Rumānija

| AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | HLPI – Ungārijas ezeru fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Ungārija | HLPI – Ungārijas ezeru fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Rumānija | HLPI – Ungārijas ezeru fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

HLPI – Ungārijas ezeru fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Ungārija

HLPI – Ungārijas ezeru fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Rumānija

HLPI – Ungārijas ezeru fitoplanktona indekss

0,80

0,60

| AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp


  ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp


  labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | RI-BG – pielāgotais references indekss | 0,83 | 0,58 |
| Ungārija | HU-RI – pielāgotais references indekss | 0,89 | 0,67 |
| Rumānija | MIRO – Rumānijas ezeru makrofītu indekss (pielāgotais references indekss) | 0,86 | 0,66 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp

ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp

labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

RI-BG – pielāgotais references indekss

0,83

0,58

Ungārija

HU-RI – pielāgotais references indekss

0,89

0,67

Rumānija

MIRO – Rumānijas ezeru makrofītu indekss (pielāgotais references indekss)

0,86

0,66

| AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

AUSTRUMU KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | HMMI_lakes (Ungārijas ezeru makrozoobentosa vairākrādītāju indekss) | 0,85 | 0,65 |
| Ungārija | HMMI_lakes (Ungārijas ezeru makrozoobentosa vairākrādītāju indekss) | 0,85 | 0,65 |
| Rumānija | ECO-NL-BENT (Rumānijas sistēma dabisko ezeru ekoloģiskā statusa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem) | 0,93 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

HMMI_lakes (Ungārijas ezeru makrozoobentosa vairākrādītāju indekss)

0,85

0,65

Ungārija

HMMI_lakes (Ungārijas ezeru makrozoobentosa vairākrādītāju indekss)

0,85

0,65

Rumānija

ECO-NL-BENT (Rumānijas sistēma dabisko ezeru ekoloģiskā statusa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem)

0,93

0,60

| AUSTRUMU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |

AUSTRUMU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Vidusjūras reģiona ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Vidusjūras reģiona ezeri

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums


  (m) | Gada vidējais nokrišņu daudzums (mm) un temperatūra ( oC) | Vidējais dziļums (m) | Platība (km2) | Sateces baseins (km2) | Sārmainība (mekv./l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, silicītu, “mitras teritorijas” | < 1 000 | > 800 un/vai < 15 | > 15 | 0,5 –50 | < 20 000 | < 1 |
| L-M8 | Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, kaļķaini | < 1 000 | — | > 15 | 0,5 –50 | < 20 000 | > 1 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums

(m)

Gada vidējais nokrišņu daudzums (mm) un temperatūra ( oC)

Vidējais dziļums (m)

Platība (km2)

Sateces baseins (km2)

Sārmainība (mekv./l)

L-M5/7

Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, silicītu, “mitras teritorijas”

< 1 000

> 800 un/vai < 15

> 15

0,5 –50

< 20 000

< 1

L-M8

Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, kaļķaini

< 1 000

—

> 15

0,5 –50

< 20 000

> 1

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi

| Tips L-M5/7: | Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Spānija |
| --- | --- |
| Tips L-M8: | Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Spānija |

Tips L-M5/7:

Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Spānija

Tips L-M8:

Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Spānija

| VIDUSJŪRAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

VIDUSJŪRAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās


  klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp


  ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp


  labiem un vidējiem rādītājiem |
| L-M5/7 |
| Francija | Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre | nav not. (*3) | 0,60 |
| Grieķija | Jaunā Vidusjūras reģiona ūdenskrātuvju novērtēšanas sistēma (NMASRP) | nav not. (*3) | 0,60 |
| Itālija | Jaunā Itālijas metode (NITMET) | nav not. (*3) | 0,60 |
| Portugāle | Metode ūdenskrātuvju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (jaunā Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem – NMASRP) | nav not. (*3) | 0,60 |
| Spānija | Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (MASRP) | nav not. (*3) | 0,58 |
| L-M8 |
| Kipra | Jaunā Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (NMASRP) | nav not. (*3) | 0,60 |
| Francija | Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre | nav not. (*3) | 0,60 |
| Grieķija | Jaunā Vidusjūras reģiona ūdenskrātuvju novērtēšanas sistēma (NMASRP) | nav not. (*3) | 0,60 |
| Itālija | Jaunā Itālijas metode (NITMET) | nav not. (*3) | 0,60 |
| Spānija | Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (MASRP) | nav not. (*3) | 0,60 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās

klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp

ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp

labiem un vidējiem rādītājiem

L-M5/7

Francija

Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre

nav not. (*3)

0,60

Grieķija

Jaunā Vidusjūras reģiona ūdenskrātuvju novērtēšanas sistēma (NMASRP)

nav not. (*3)

0,60

Itālija

Jaunā Itālijas metode (NITMET)

nav not. (*3)

0,60

Portugāle

Metode ūdenskrātuvju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (jaunā Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem – NMASRP)

nav not. (*3)

0,60

Spānija

Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (MASRP)

nav not. (*3)

0,58

L-M8

Kipra

Jaunā Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (NMASRP)

nav not. (*3)

0,60

Francija

Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre

nav not. (*3)

0,60

Grieķija

Jaunā Vidusjūras reģiona ūdenskrātuvju novērtēšanas sistēma (NMASRP)

nav not. (*3)

0,60

Itālija

Jaunā Itālijas metode (NITMET)

nav not. (*3)

0,60

Spānija

Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (MASRP)

nav not. (*3)

0,60

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Ziemeļu reģiona ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Ziemeļu reģiona ezeri

| ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (mekv./l) | Krāsainība


  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-N1 | Sekli zemieņu ezeri, vidēja sārmainība, dzidrūdens | < 200 | 3–15 | 0,2 –1 | < 30 |
| L-N2a | Sekli zemieņu ezeri, zema sārmainība, dzidrūdens | < 200 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| L-N2b | Dziļi zemieņu ezeri, zema sārmainība, dzidrūdens | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| L-N3a | Sekli zemieņu ezeri, zema sārmainība, mezohumozi | < 200 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| L-N5 | Sekli ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, dzidrūdens | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| L-N6a | Sekli ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, mezohumozi | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| L-N8a | Sekli zemieņu ezeri, vidēja sārmainība, mezohumozi | < 200 | 3–15 | 0,2 –1 | 30–90 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (mekv./l)

Krāsainība

(mg Pt/l)

L-N1

Sekli zemieņu ezeri, vidēja sārmainība, dzidrūdens

< 200

3–15

0,2 –1

< 30

L-N2a

Sekli zemieņu ezeri, zema sārmainība, dzidrūdens

< 200

3–15

< 0,2

< 30

L-N2b

Dziļi zemieņu ezeri, zema sārmainība, dzidrūdens

< 200

> 15

< 0,2

< 30

L-N3a

Sekli zemieņu ezeri, zema sārmainība, mezohumozi

< 200

3–15

< 0,2

30–90

L-N5

Sekli ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, dzidrūdens

200–800

3–15

< 0,2

< 30

L-N6a

Sekli ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, mezohumozi

200–800

3–15

< 0,2

30–90

L-N8a

Sekli zemieņu ezeri, vidēja sārmainība, mezohumozi

< 200

3–15

0,2 –1

30–90

| Tipi L-N1, L-N2a, L-N3a, L-N8a: | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips L-N2b: | Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tipi L-N5, L-N6a: | Norvēģija, Zviedrija |

Tipi L-N1, L-N2a, L-N3a, L-N8a:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips L-N2b:

Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tipi L-N5, L-N6a:

Norvēģija, Zviedrija

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās


  klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp


  ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp


  labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Somijas metode ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | Īrijas ezeru fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Norvēģija | Metode ezeru ekoloģiskā stāvokļa klasifikācijai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | Ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metodes, kvalitātes faktors: fitoplanktons | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Rīks ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem ar nenoteiktības moduli (PLUTO) | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās

klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp

ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp

labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Somijas metode ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,80

0,60

Īrija

Īrijas ezeru fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Norvēģija

Metode ezeru ekoloģiskā stāvokļa klasifikācijai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,80

0,60

Zviedrija

Ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metodes, kvalitātes faktors: fitoplanktons

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Rīks ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem ar nenoteiktības moduli (PLUTO)

0,80

0,60

| ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Sārmainība (mekv./l) | Krāsainība (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| L-N-M 101 | Zema sārmainība, dzidrūdens | 0,05 –0,2 | < 30 |
| L-N-M 102 | Zema sārmainība, humozi | 0,05 –0,2 | > 30 |
| L-N-M 201 | Vidēja sārmainība, dzidrūdens | 0,2 –1,0 | < 30 |
| L-N-M 202 | Vidēja sārmainība, humozi | 0,2 –1,0 | > 30 |
| L-N-M 301a | Augsta sārmainība, dzidrūdens, atlantiskais apakštips | > 1,0 | < 30 |
| L-N-M 302a | Augsta sārmainība, humozi, atlantiskais apakštips | > 1,0 | > 30 |

Tips

Ezeru raksturojums

Sārmainība (mekv./l)

Krāsainība (mg Pt/l)

L-N-M 101

Zema sārmainība, dzidrūdens

0,05 –0,2

< 30

L-N-M 102

Zema sārmainība, humozi

0,05 –0,2

> 30

L-N-M 201

Vidēja sārmainība, dzidrūdens

0,2 –1,0

< 30

L-N-M 202

Vidēja sārmainība, humozi

0,2 –1,0

> 30

L-N-M 301a

Augsta sārmainība, dzidrūdens, atlantiskais apakštips

> 1,0

< 30

L-N-M 302a

Augsta sārmainība, humozi, atlantiskais apakštips

> 1,0

> 30

| Tipi 101, 102, 201 un 202: | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips 301a: | Īrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips 302a: | Īrija, Apvienotā Karaliste |

Tipi 101, 102, 201 un 202:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips 301a:

Īrija, Apvienotā Karaliste

Tips 302a:

Īrija, Apvienotā Karaliste

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās


  klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Somijas sistēma klasifikācijai pēc makrofītu rādītājiem (Finnmac) | 0,8 (visiem tipiem) | 0,6 (visiem tipiem) |
| Īrija | Frī [Free] makrofītu indekss | 0,9 (visiem tipiem) | 0,68 (visiem tipiem) |
| Norvēģija | Nacionālais makrofītu indekss (trofiskā stāvokļa indekss – TIc) | Tipam 101: 0,98
  Tipam 102: 0,96
  Tipam 201: 0,95
  Tipam 202: 0,99 | Tipam 101: 0,87
  Tipam 102: 0,87
  Tipam 201: 0,75
  Tipam 202: 0,77 |
| Zviedrija | Trofiskā stāvokļa makrofītu indekss (TMI) | Tipam 101: 0,93
  Tipam 102: 0,93
  Tipam 201: 0,89
  Tipam 202: 0,91 | Tipam 101: 0,80
  Tipam 102: 0,83
  Tipam 201: 0,78
  Tipam 202: 0,78 |
| Apvienotā Karaliste | Ezeru LEAFPACS 2
   (*4) | 0,8 (visiem tipiem) | 0,66 (visiem tipiem) |
| Apvienotā Karaliste | Frī makrofītu indekss (*5) | 0,9 (visiem tipiem) | 0,68 (visiem tipiem) |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās

klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Somijas sistēma klasifikācijai pēc makrofītu rādītājiem (Finnmac)

0,8 (visiem tipiem)

0,6 (visiem tipiem)

Īrija

Frī [Free] makrofītu indekss

0,9 (visiem tipiem)

0,68 (visiem tipiem)

Norvēģija

Nacionālais makrofītu indekss (trofiskā stāvokļa indekss – TIc)

Tipam 101: 0,98

Tipam 102: 0,96

Tipam 201: 0,95

Tipam 202: 0,99

Tipam 101: 0,87

Tipam 102: 0,87

Tipam 201: 0,75

Tipam 202: 0,77

Zviedrija

Trofiskā stāvokļa makrofītu indekss (TMI)

Tipam 101: 0,93

Tipam 102: 0,93

Tipam 201: 0,89

Tipam 202: 0,91

Tipam 101: 0,80

Tipam 102: 0,83

Tipam 201: 0,78

Tipam 202: 0,78

Apvienotā Karaliste

Ezeru LEAFPACS 2
   (*4)

0,8 (visiem tipiem)

0,66 (visiem tipiem)

Apvienotā Karaliste

Frī makrofītu indekss (*5)

0,9 (visiem tipiem)

0,68 (visiem tipiem)

| ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Ekoreģions | Augstums


  (m v. j. l.) | Sārmainība (mekv./l) | Krāsainība (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ezeru litorāles acidifikācija | | | | |
| L-N-BF1 | Zemieņu ezeri un ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, dzidrūdens | nav not. | < 800 | 0,05 –0,2 | < 30 |
| Ezeru profundāles eitrofikācija | | | | |
| L-N-BF2 | 22. ekoreģions, zema sārmainība, dzidrūdens un humozi | 22 | Platība: > 1 km2, maksimālais dziļums: > 6 m | < 0,2 | nav not. |

Tips

Ezeru raksturojums

Ekoreģions

Augstums

(m v. j. l.)

Sārmainība (mekv./l)

Krāsainība (mg Pt/l)

Ezeru litorāles acidifikācija

L-N-BF1

Zemieņu ezeri un ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, dzidrūdens

nav not.

< 800

0,05 –0,2

< 30

Ezeru profundāles eitrofikācija

L-N-BF2

22. ekoreģions, zema sārmainība, dzidrūdens un humozi

22

Platība: > 1 km2, maksimālais dziļums: > 6 m

< 0,2

nav not.

| Tips L-N-BF1: | Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste, Īrija, Somija |
| --- | --- |
| Tips L-N-BF2: | Somija, Zviedrija |

Tips L-N-BF1:

Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste, Īrija, Somija

Tips L-N-BF2:

Somija, Zviedrija

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās


  klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| | Ezeru litorāles acidifikācija | | |
| Norvēģija | MultiClear – dzidrūdens ezeru bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss | 0,95 | 0,74 |
| Zviedrija | MILA – ezeru acidifikācijas vairākrādītāju indekss, kura pamatā ir bezmugurkaulnieku rādītāji | 0,85 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | LAMM (ezeru acidifikācijas rādītājs, kura pamatā ir makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji) | 0,86 | 0,70 |
| | Ezeru profundāles eitrofikācija | | |
| Somija | Pārskatītā Somijas ezeru bezmugurkaulnieku novērtēšanas metode (PICM) | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | BQI (bentiskās kvalitātes indekss) | 0,84 | 0,67 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās

klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Ezeru litorāles acidifikācija

Norvēģija

MultiClear – dzidrūdens ezeru bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss

0,95

0,74

Zviedrija

MILA – ezeru acidifikācijas vairākrādītāju indekss, kura pamatā ir bezmugurkaulnieku rādītāji

0,85

0,60

Apvienotā Karaliste

LAMM (ezeru acidifikācijas rādītājs, kura pamatā ir makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji)

0,86

0,70

Ezeru profundāles eitrofikācija

Somija

Pārskatītā Somijas ezeru bezmugurkaulnieku novērtēšanas metode (PICM)

0,80

0,60

Zviedrija

BQI (bentiskās kvalitātes indekss)

0,84

0,67

| ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |

ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Ezera platība (km2) | Sārmainība (mekv./l) | Krāsainība (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L-N-F1 | Dimiktiskie dzidrūdens ezeri | < 40 | < 0,2 | < 30 |
| L-N-F2 | Dimiktiskie humozie ezeri | < 5 | < 0,2 | 30–90 |

Tips

Ezeru raksturojums

Ezera platība (km2)

Sārmainība (mekv./l)

Krāsainība (mg Pt/l)

L-N-F1

Dimiktiskie dzidrūdens ezeri

< 40

< 0,2

< 30

L-N-F2

Dimiktiskie humozie ezeri

< 5

< 0,2

30–90

| Tips L-N-F1: | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| Tips L-N-F2: | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tips L-N-F1:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips L-N-F2:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās


  klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Eitrofikācija |
| Somija | EQR4 | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | FIL2 | 0,76 | 0,53 |
| Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) | FIL2 | 0,76 | 0,53 |
| Norvēģija | EindexW3 | 0,75 | 0,56 |
| Zviedrija | EindexW3 | 0,75 | 0,56 |
| Acidifikācija |
| Norvēģija | AindexW5 | 0,74 | 0,55 |
| Zviedrija | AindexW5 | 0,74 | 0,55 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās

klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Eitrofikācija

Somija

EQR4

0,80

0,60

Īrija

FIL2

0,76

0,53

Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

FIL2

0,76

0,53

Norvēģija

EindexW3

0,75

0,56

Zviedrija

EindexW3

0,75

0,56

Acidifikācija

Norvēģija

AindexW5

0,74

0,55

Zviedrija

AindexW5

0,74

0,55

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Fitobentoss dažādās IĢG |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Fitobentoss dažādās IĢG

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Sārmainība (mekv./l) | Ekoreģioni |
| --- | --- | --- | --- |
| HA | Dzidrūdens ezeri ar augstu sārmainību | > 1 | Alpīnais, Centrāleiropas/Baltijas, austrumu kontinentālais, Vidusjūras |
| MA | Ezeri ar vidēju sārmainību | 0,2 –1 | Alpīnais, Centrāleiropas/Baltijas, austrumu kontinentālais, Vidusjūras, ziemeļu |
| LA | Ezeri ar zemu sārmainību | < 0,2 | Ziemeļu |

Tips

Ezeru raksturojums

Sārmainība (mekv./l)

Ekoreģioni

HA

Dzidrūdens ezeri ar augstu sārmainību

> 1

Alpīnais, Centrāleiropas/Baltijas, austrumu kontinentālais, Vidusjūras

MA

Ezeri ar vidēju sārmainību

0,2 –1

Alpīnais, Centrāleiropas/Baltijas, austrumu kontinentālais, Vidusjūras, ziemeļu

LA

Ezeri ar zemu sārmainību

< 0,2

Ziemeļu

| HA tips: | Beļģija, Vācija, Ungārija, Īrija, Itālija, Lietuva, Polija, Zviedrija, Slovēnija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |
| MA tips: | Beļģija, Somija, Īrija, Itālija, Rumānija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| LA tips: | Somija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

HA tips:

Beļģija, Vācija, Ungārija, Īrija, Itālija, Lietuva, Polija, Zviedrija, Slovēnija, Apvienotā Karaliste

MA tips:

Beļģija, Somija, Īrija, Itālija, Rumānija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

LA tips:

Somija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās


  klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| HA tips |
| Beļģija (Flandrija) | Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD) | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Phytobenthos | 0,80 | 0,55 |
| Ungārija | MIL – ezeru vairākrādītāju indekss | 0,80 | 0,69 |
| Īrija | Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (Īrija) | 0,90 | 0,63 |
| Itālija | Itālijas nacionālā metode ezeru ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko kramaļģu rādītājiem (EPI-L) | 0,75 | 0,5 |
| Lietuva | Lietuvas ezeru fitobentiskais indekss | 0,63 | 0,47 |
| Polija | PL IOJ (Multimetryczny Indeks Okrzemkowy dla Jezior – ezeru kramaļģu vairākrādītāju indekss) | 0,91 | 0,76 |
| Zviedrija | IPS | 0,89 | 0,74 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | DARLEQ 2 | 0,92 | 0,70 |
| MA tips |
| Beļģija (Flandrija) | Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD) | 0,80 | 0,60 |
| Somija | Somijas ezeru fitobentosa novērtēšanas metode | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (Īrija) | 0,90 | 0,63 |
| Itālija | Itālijas nacionālā metode ezeru ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko kramaļģu rādītājiem (EPI-L) | 0,75 | 0,5 |
| Rumānija | Nacionālā (Rumānijas) dabisko ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir fitobentosa (kramaļģu) rādītāji, RO-AMLP | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | IPS | 0,89 | 0,74 |
| Apvienotā Karaliste | DARLEQ 2 | 0,93 | 0,66 |
| LA tips |
| Īrija | Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (Īrija) | 0,90 | 0,66 |
| Apvienotā Karaliste | DARLEQ 2 | 0,92 | 0,70 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās

klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

HA tips

Beļģija (Flandrija)

Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD)

0,80

0,60

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB), Modul Phytobenthos

0,80

0,55

Ungārija

MIL – ezeru vairākrādītāju indekss

0,80

0,69

Īrija

Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (Īrija)

0,90

0,63

Itālija

Itālijas nacionālā metode ezeru ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko kramaļģu rādītājiem (EPI-L)

0,75

0,5

Lietuva

Lietuvas ezeru fitobentiskais indekss

0,63

0,47

Polija

PL IOJ (Multimetryczny Indeks Okrzemkowy dla Jezior – ezeru kramaļģu vairākrādītāju indekss)

0,91

0,76

Zviedrija

IPS

0,89

0,74

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer na podlagi fitobentosa in makrofitov, fitobentos

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

DARLEQ 2

0,92

0,70

MA tips

Beļģija (Flandrija)

Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD)

0,80

0,60

Somija

Somijas ezeru fitobentosa novērtēšanas metode

0,80

0,60

Īrija

Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (Īrija)

0,90

0,63

Itālija

Itālijas nacionālā metode ezeru ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko kramaļģu rādītājiem (EPI-L)

0,75

0,5

Rumānija

Nacionālā (Rumānijas) dabisko ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir fitobentosa (kramaļģu) rādītāji, RO-AMLP

0,80

0,60

Zviedrija

IPS

0,89

0,74

Apvienotā Karaliste

DARLEQ 2

0,93

0,66

LA tips

Īrija

Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (Īrija)

0,90

0,66

Apvienotā Karaliste

DARLEQ 2

0,92

0,70

| Ūdeņu kategorija | Piekrastes ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Baltijas jūra |

Ūdeņu kategorija

Piekrastes ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Baltijas jūra

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Sāļums virsējā slānī praktiskā sāļuma vienībās (PSV) | Sāļums piedibena slānī (PSV) | Pakļautība iedarbībai | Ledus dienas | Citas iezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BC1 | 0,5 –6 Oligohalīni | 1–6 | Atklāti | 90–150 | Teritorijas Kvarkenā un Botnijas jūrā līdz Arhipelāga jūrai (attiecībā uz fitoplanktonu Arhipelāga jūra nav iekļauta tipā un ir integrēta tipā BC9) Humozu vielu ietekme |
| BC2 | 6–22 Mezohalīni | 2–6 | Ļoti pasargāti | | Lagūnas |
| BC3 | 3–6 Oligohalīni | 3–6 | Pasargāti | 90–150 | Somu līča Somijas un Igaunijas piekraste |
| BC4 | 5–8 Mezohalīni zemā pakāpē | 5–8 | Pasargāti | < 90 | Igaunijas un Latvijas teritorijas Rīgas jūras līcī |
| BC5 | 6–8 Mezohalīni zemā pakāpē | 6–12 | Atklāti | < 90 | Teritorijas Baltijas jūras dienvidaustrumu daļā gar Latvijas, Lietuvas un Polijas piekrasti |
| BC6 | 8–12 Mezohalīni vidējā pakāpē | 8–12 | Pasargāti | < 90 | Teritorijas Baltijas jūras rietumdaļā gar Zviedrijas dienvidu piekrasti un Dānijas dienvidaustrumu piekrasti |
| BC7 | 6–8 Mezohalīni vidējā pakāpē | 8–11 | Atklāti | < 90 | Polijas rietumu piekraste un Vācijas austrumu piekraste |
| BC8 | 13–18 Mezohalīni augstā pakāpē | 18–23 | Pasargāti | < 90 | Dānijas un Vācijas piekraste Baltijas jūras rietumdaļā |
| BC9 | 3–6 Mezohalīni zemā pakāpē | 3–6 | Mēreni atklāti un atklāti | 90–150 | Teritorijas Somu līča rietumdaļā, Arhipelāga jūrā un Askē arhipelāgā (tikai attiecībā uz fitoplanktonu) |

Tips

Sāļums virsējā slānī praktiskā sāļuma vienībās (PSV)

Sāļums piedibena slānī (PSV)

Pakļautība iedarbībai

Ledus dienas

Citas iezīmes

BC1

0,5 –6 Oligohalīni

1–6

Atklāti

90–150

Teritorijas Kvarkenā un Botnijas jūrā līdz Arhipelāga jūrai (attiecībā uz fitoplanktonu Arhipelāga jūra nav iekļauta tipā un ir integrēta tipā BC9) Humozu vielu ietekme

BC2

6–22 Mezohalīni

2–6

Ļoti pasargāti

Lagūnas

BC3

3–6 Oligohalīni

3–6

Pasargāti

90–150

Somu līča Somijas un Igaunijas piekraste

BC4

5–8 Mezohalīni zemā pakāpē

5–8

Pasargāti

< 90

Igaunijas un Latvijas teritorijas Rīgas jūras līcī

BC5

6–8 Mezohalīni zemā pakāpē

6–12

Atklāti

< 90

Teritorijas Baltijas jūras dienvidaustrumu daļā gar Latvijas, Lietuvas un Polijas piekrasti

BC6

8–12 Mezohalīni vidējā pakāpē

8–12

Pasargāti

< 90

Teritorijas Baltijas jūras rietumdaļā gar Zviedrijas dienvidu piekrasti un Dānijas dienvidaustrumu piekrasti

BC7

6–8 Mezohalīni vidējā pakāpē

8–11

Atklāti

< 90

Polijas rietumu piekraste un Vācijas austrumu piekraste

BC8

13–18 Mezohalīni augstā pakāpē

18–23

Pasargāti

< 90

Dānijas un Vācijas piekraste Baltijas jūras rietumdaļā

BC9

3–6 Mezohalīni zemā pakāpē

3–6

Mēreni atklāti un atklāti

90–150

Teritorijas Somu līča rietumdaļā, Arhipelāga jūrā un Askē arhipelāgā (tikai attiecībā uz fitoplanktonu)

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips BC1: | Somija, Zviedrija |
| --- | --- |
| Tips BC2: | Vācija |
| Tips BC3: | Igaunija, Somija |
| Tips BC4: | Igaunija, Latvija |
| Tips BC5: | Latvija, Lietuva |
| Tips BC6: | Zviedrija, Dānija |
| Tips BC7: | Vācija, Polija |
| Tips BC8: | Vācija, Dānija |
| Tips BC9: | Somija, Zviedrija, Igaunija (tips ir attiecināms tikai uz fitoplanktonu) |

Tips BC1:

Somija, Zviedrija

Tips BC2:

Vācija

Tips BC3:

Igaunija, Somija

Tips BC4:

Igaunija, Latvija

Tips BC5:

Latvija, Lietuva

Tips BC6:

Zviedrija, Dānija

Tips BC7:

Vācija, Polija

Tips BC8:

Vācija, Dānija

Tips BC9:

Somija, Zviedrija, Igaunija (tips ir attiecināms tikai uz fitoplanktonu)

| BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC7 |
| Vācija | Vācijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,8 | 0,6 |
| Polija | Polijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,8 | 0,6 |
| BC8 |
| Dānija | Dānijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,8 | 0,6 |
| Vācija | Vācijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,8 | 0,6 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC7

Vācija

Vācijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,8

0,6

Polija

Polijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,8

0,6

BC8

Dānija

Dānijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,8

0,6

Vācija

Vācijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,8

0,6

Biomasas indikatorparametra (hlorofils-a) rezultāti:

| Valsts un tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC1 |
| Somija (Kvarkena ārējā daļa) | 0,76 | 0,59 | 1,7 | 2,2 |
| Somija (Botnijas jūras ārējā daļa) | 0,78 | 0,60 | 1,6 | 2,1 |
| Zviedrija (Kvarkena ārējā daļa) | 0,75 | 0,58 | 1,6 | 2,1 |
| Zviedrija (Botnijas jūras ārējā daļa) | 0,80 | 0,60 | 1,5 | 2,0 |
| BC4 |
| Igaunija | 0,830 | 0,670 | 2,4 | 3,0 |
| Latvija | 0,82 | 0,67 | 2,2 | 2,7 |
| BC5 |
| Latvija | 0,650 | 0,390 | 1,85 | 3,1 |
| Lietuva | 0,880 | 0,600 | 2,5 | 4,9 |
| BC6 |
| Dānija | 0,78 | 0,62 | 1,36 | 1,72 |
| Zviedrija | 0,79 | 0,64 | 1,44 | 1,78 |
| BC9 |
| Igaunija | 0,82 | 0,67 | 2,20 | 2,70 |
| Somija | 0,79 | 0,65 | 1,90 | 2,30 |
| Zviedrija | 0,80 | 0,67 | 1,50 | 1,80 |

Valsts un tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC1

Somija (Kvarkena ārējā daļa)

0,76

0,59

1,7

2,2

Somija (Botnijas jūras ārējā daļa)

0,78

0,60

1,6

2,1

Zviedrija (Kvarkena ārējā daļa)

0,75

0,58

1,6

2,1

Zviedrija (Botnijas jūras ārējā daļa)

0,80

0,60

1,5

2,0

BC4

Igaunija

0,830

0,670

2,4

3,0

Latvija

0,82

0,67

2,2

2,7

BC5

Latvija

0,650

0,390

1,85

3,1

Lietuva

0,880

0,600

2,5

4,9

BC6

Dānija

0,78

0,62

1,36

1,72

Zviedrija

0,79

0,64

1,44

1,78

BC9

Igaunija

0,82

0,67

2,20

2,70

Somija

0,79

0,65

1,90

2,30

Zviedrija

0,80

0,67

1,50

1,80

| BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |

BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC3 |
| Igaunija | EPI – Igaunijas piekrastes ūdeņu fitobentiskais indekss (makroaļģes un segsēkļi) | 0,98 | 0,86 |
| Somija | Brūnaļģu Fucus spp. maksimālais augšanas dziļums (makroaļģes) | 0,92 | 0,79 |
| BC4 |
| Igaunija | EPI – Igaunijas fitobentiskais indekss (makroaļģes un segsēkļi) | 0,91 | 0,70 |
| Latvija | PEQI – fitobentosa ekoloģiskās kvalitātes indekss | 0,90 | 0,75 |
| BC5 |
| Latvija | MDFLD – sārtaļģu Furcellaria lumbricalis maksimālais augšanas dziļums (makroaļģes) | 0,90 | 0,75 |
| Lietuva | MDFLD – sārtaļģu Furcellaria lumbricalis maksimālais augšanas dziļums Lietuvā (makroaļģes) | 0,84 | 0,68 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC3

Igaunija

EPI – Igaunijas piekrastes ūdeņu fitobentiskais indekss (makroaļģes un segsēkļi)

0,98

0,86

Somija

Brūnaļģu Fucus spp. maksimālais augšanas dziļums (makroaļģes)

0,92

0,79

BC4

Igaunija

EPI – Igaunijas fitobentiskais indekss (makroaļģes un segsēkļi)

0,91

0,70

Latvija

PEQI – fitobentosa ekoloģiskās kvalitātes indekss

0,90

0,75

BC5

Latvija

MDFLD – sārtaļģu Furcellaria lumbricalis maksimālais augšanas dziļums (makroaļģes)

0,90

0,75

Lietuva

MDFLD – sārtaļģu Furcellaria lumbricalis maksimālais augšanas dziļums Lietuvā (makroaļģes)

0,84

0,68

| BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC1 |
| Somija | BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss | 0,96 | 0,56 |
| Zviedrija | BQI – Zviedrijas vairākrādītāju bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,77 | 0,31 |
| BC3 |
| Igaunija | ZKI – Igaunijas piekrastes ūdeņu makrozoobentosa sabiedrības indekss | 0,39 | 0,24 |
| Somija | BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss | 0,94 | 0,56 |
| BC5 |
| Latvija | BQI – bentiskās kvalitātes indekss | 0,87 | 0,61 |
| Lietuva | BQI – Lietuvas bentiskās kvalitātes indekss | 0,94 | 0,81 |
| BC6 |
| Dānija | Dānijas kvalitātes indeksa 2. versija (DKI ver2) | 0,84 | 0,68 |
| Zviedrija | BQI – Zviedrijas vairākrādītāju bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,76 | 0,27 |
| BC7 |
| Vācija | MarBIT – jūras biotiskā indeksa rīks | — | 0,60 |
| Polija | Bioloģiskās kvalitātes faktora “B-makrozoobentoss” novērtējums pēc vairākrādītāju indeksa | — | 0,58 |
| BC8 |
| Dānija | Dānijas kvalitātes indeksa 2. versija (DKI ver2) | 0,86 | 0,72 |
| Vācija | MarBIT – jūras biotiskā indeksa rīks | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC1

Somija

BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss

0,96

0,56

Zviedrija

BQI – Zviedrijas vairākrādītāju bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,77

0,31

BC3

Igaunija

ZKI – Igaunijas piekrastes ūdeņu makrozoobentosa sabiedrības indekss

0,39

0,24

Somija

BBI – Somijas iesāļūdens bentiskais indekss

0,94

0,56

BC5

Latvija

BQI – bentiskās kvalitātes indekss

0,87

0,61

Lietuva

BQI – Lietuvas bentiskās kvalitātes indekss

0,94

0,81

BC6

Dānija

Dānijas kvalitātes indeksa 2. versija (DKI ver2)

0,84

0,68

Zviedrija

BQI – Zviedrijas vairākrādītāju bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,76

0,27

BC7

Vācija

MarBIT – jūras biotiskā indeksa rīks

—

0,60

Polija

Bioloģiskās kvalitātes faktora “B-makrozoobentoss” novērtējums pēc vairākrādītāju indeksa

—

0,58

BC8

Dānija

Dānijas kvalitātes indeksa 2. versija (DKI ver2)

0,86

0,72

Vācija

MarBIT – jūras biotiskā indeksa rīks

0,80

0,60

| Ūdeņu kategorija | Piekrastes ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa |

Ūdeņu kategorija

Piekrastes ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Raksturojums | Sāļums (PSV)
  Plūdmaiņu amplitūda (m)
  Dziļums (m) | Straumes ātrums (mezglos), pakļautība iedarbībai | Sajaukšanās
  Ūdens apmaiņas laiks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tips attiecībā uz oportūnistiskām ziedošajām makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām un bentiskajiem bezmugurkaulniekiem |
| NEA 1/26 | Atklātā okeāna vai slēgtas jūras ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | < 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis (Vadenzē – nedēļas) |
| Apakštipi attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm |
| NEA 1/26 A2 | Atklātā okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli Vidējas temperatūras ūdeņi (galvenokārt > 13 oC) un augsts gaismas starojuma līmenis (fotosintētiski aktīvā radiācija (FAR) galvenokārt > 29 mol/m2 dienā) | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga Vairākas diennaktis |
| NEA 1/26 B21 | Atklātā okeāna vai slēgtas jūras ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli Zemas temperatūras ūdeņi (galvenokārt < 13 oC) un vidējs gaismas starojuma līmenis (FAR galvenokārt < 29 mol/m2 dienā) | > 30 Galvenokārt vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 < 30 | Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti | Pilnīga Vairākas diennaktis |
| Apakštipi attiecībā uz fitoplanktonu |
| NEA 1/26a | Atklātā okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 < 30 | Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti | Pilnīga Vairākas diennaktis |
| NEA 1/26b | Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 < 30 | Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti | Pilnīga Vairākas diennaktis |
| NEA 1/26c | Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, daļēji stratificēti | > 30 Maza/vidēja plūdmaiņu amplitūda: < 1–5 < 30 | Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti | Daļēja stratifikācija No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |
| NEA 1/26d | Skandināvijas piekrastes ūdeņi, atklāti vai pasargāti, sekli | > 30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 < 30 | Mazs: < 1 Atklāti vai mēreni atklāti | Daļēja stratifikācija No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |
| NEA 1/26e | Apvelinga apgabali, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: < 1 < 30 | Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti | Pilnīga Vairākas diennaktis |
| Tips attiecībā uz fitoplanktonu, makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām un bentiskajiem bezmugurkaulniekiem |
| NEA 5 | Helgolande (Vācu līcis), akmeņaini, atklāti un daļēji stratificēti | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda
  < 30 | Vidējs: 1–3 Atklāti | Daļēja stratifikācija Vairākas diennaktis |
| NEA 3/4 | Polihalīni, atklāti vai mēreni atklāti (Vadenzē tips) | Polihalīni: 18–30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 < 30 | Vidējs: 1–3 Atklāti vai mēreni atklāti | Pilnīga Vairākas diennaktis |
| NEA 7 | Dziļu fjordu un šauru jūras līču sistēmas | > 30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 > 30 | Mazs: < 1 Pasargāti | Pilnīga Vairākas diennaktis |
| NEA 8a | Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, mēreni atklāti, sekli | Polihalīni: 25–30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 > 30 | Mazs: < 1 Mēreni atklāti | Pilnīga No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |
| NEA 8b | Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, mēreni pasargāti, sekli | Polihalīni: 10–30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 < 30 | Mazs: < 1 Pasargāti vai mēreni atklāti | Daļēja stratifikācija No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |
| NEA 9 | Fjords ar seklu slieksni pie ieejas jūrā, kura maksimālais dziļums centrālajā baseinā ir ļoti liels un dziļūdeņu apmaiņa ir vāja | Polihalīni: 25–30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 > 30 | Mazs: < 1 Pasargāti | Daļēja stratifikācija Vairākas nedēļas |
| NEA 10 | Skageraka ārējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, atklāti, dziļi | Polihalīni: 25–30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 > 30 | Mazs: < 1 Atklāti | Daļēja stratifikācija Vairākas diennaktis |

Tips

Raksturojums

Sāļums (PSV)

Plūdmaiņu amplitūda (m)

Dziļums (m)

Straumes ātrums (mezglos), pakļautība iedarbībai

Sajaukšanās

Ūdens apmaiņas laiks

Tips attiecībā uz oportūnistiskām ziedošajām makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām un bentiskajiem bezmugurkaulniekiem

NEA 1/26

Atklātā okeāna vai slēgtas jūras ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

< 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis (Vadenzē – nedēļas)

Apakštipi attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

NEA 1/26 A2

Atklātā okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli Vidējas temperatūras ūdeņi (galvenokārt > 13 oC) un augsts gaismas starojuma līmenis (fotosintētiski aktīvā radiācija (FAR) galvenokārt > 29 mol/m2 dienā)

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga Vairākas diennaktis

NEA 1/26 B21

Atklātā okeāna vai slēgtas jūras ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli Zemas temperatūras ūdeņi (galvenokārt < 13 oC) un vidējs gaismas starojuma līmenis (FAR galvenokārt < 29 mol/m2 dienā)

> 30 Galvenokārt vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 < 30

Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti

Pilnīga Vairākas diennaktis

Apakštipi attiecībā uz fitoplanktonu

NEA 1/26a

Atklātā okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 < 30

Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti

Pilnīga Vairākas diennaktis

NEA 1/26b

Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 < 30

Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti

Pilnīga Vairākas diennaktis

NEA 1/26c

Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, daļēji stratificēti

> 30 Maza/vidēja plūdmaiņu amplitūda: < 1–5 < 30

Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti

Daļēja stratifikācija No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

NEA 1/26d

Skandināvijas piekrastes ūdeņi, atklāti vai pasargāti, sekli

> 30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 < 30

Mazs: < 1 Atklāti vai mēreni atklāti

Daļēja stratifikācija No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

NEA 1/26e

Apvelinga apgabali, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: < 1 < 30

Vidējs: 1–3 Atklāti vai pasargāti

Pilnīga Vairākas diennaktis

Tips attiecībā uz fitoplanktonu, makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām un bentiskajiem bezmugurkaulniekiem

NEA 5

Helgolande (Vācu līcis), akmeņaini, atklāti un daļēji stratificēti

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda

< 30

Vidējs: 1–3 Atklāti

Daļēja stratifikācija Vairākas diennaktis

NEA 3/4

Polihalīni, atklāti vai mēreni atklāti (Vadenzē tips)

Polihalīni: 18–30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 < 30

Vidējs: 1–3 Atklāti vai mēreni atklāti

Pilnīga Vairākas diennaktis

NEA 7

Dziļu fjordu un šauru jūras līču sistēmas

> 30 Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5 > 30

Mazs: < 1 Pasargāti

Pilnīga Vairākas diennaktis

NEA 8a

Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, mēreni atklāti, sekli

Polihalīni: 25–30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 > 30

Mazs: < 1 Mēreni atklāti

Pilnīga No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

NEA 8b

Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, mēreni pasargāti, sekli

Polihalīni: 10–30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 < 30

Mazs: < 1 Pasargāti vai mēreni atklāti

Daļēja stratifikācija No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

NEA 9

Fjords ar seklu slieksni pie ieejas jūrā, kura maksimālais dziļums centrālajā baseinā ir ļoti liels un dziļūdeņu apmaiņa ir vāja

Polihalīni: 25–30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 > 30

Mazs: < 1 Pasargāti

Daļēja stratifikācija Vairākas nedēļas

NEA 10

Skageraka ārējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, atklāti, dziļi

Polihalīni: 25–30 Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1 > 30

Mazs: < 1 Atklāti

Daļēja stratifikācija Vairākas diennaktis

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

Tips NEA1/26 attiecībā uz oportūnistiskām ziedošajām makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām un bentiskajiem bezmugurkaulniekiem:

  Beļģija, Francija, Vācija, Dānija, Īrija, Nīderlande, Norvēģija, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26 A2 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm:


  Francija, Spānija, Portugāle

Tips NEA1/26 B21 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm:


  Francija, Īrija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26a attiecībā uz fitoplanktonu:

  Spānija, Francija, Īrija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26b attiecībā uz fitoplanktonu:

  Beļģija, Francija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26c attiecībā uz fitoplanktonu:

  Vācija, Dānija

Tips NEA1/26d attiecībā uz fitoplanktonu:

  Dānija

Tips NEA1/26e attiecībā uz fitoplanktonu:

  Portugāle, Spānija

Tips NEA 5:

  Vācija

Tips NEA3/4:

  Vācija, Nīderlande

Tips NEA7:

  Norvēģija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA8a:

  Norvēģija, Zviedrija

Tips NEA8b:

  Dānija, Zviedrija

Tips NEA9:

  Norvēģija, Zviedrija

Tips NEA10:

  Norvēģija, Zviedrija

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| Fitoplanktons: | biomasas indikatorparametrs (hlorofils-a) |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

Fitoplanktons:

| Rezultāti: | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības |
| --- | --- |

Rezultāti:

Parametra vērtības izteiktas μg/l kā 90. procentiles vērtība, kas aprēķināta attiecībā uz definēto veģetācijas periodu sešu gadu periodā.

| Valsts un tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA 1/26a |
| Francija | 0,76 | 0,33 | 4,40 | 10,00 |
| Īrija | 0,82 | 0,60 | 9,90 | 15,00 |
| Norvēģija | 0,67 | 0,33 | 2,50 | 5,00 |
| Spānija (Kantabrijas jūras austrumu piekraste) | 0,67 | 0,33 | 1,50 | 3,00 |
| Spānija (Kantabrijas jūras dienvidu un vidus piekraste) | 0,67 | 0,33 | 3,00 | 6,00 |
| Spānija (Kadisas līča piekraste) | 0,67 | 0,33 | 5,00 | 10,00 |
| Apvienotā Karaliste | 0,80 | 0,60 | 5,00 | 10,00 |
| NEA 1/26b |
| Beļģija | 0,80 | 0,67 | 12,50 | 15,00 |
| Francija | 0,67 | 0,44 | 10,00 | 15,00 |
| Nīderlande | 0,67 | 0,44 | 10,00 | 15,00 |
| Apvienotā Karaliste (dienvidi) | 0,82 | 0,63 | 9,80 | 14,30 |
| Apvienotā Karaliste (ziemeļi) | 0,80 | 0,60 | 10,00 | 15,00 |
| NEA 1/26c | | | | |
| Vācija | 0,67 | 0,44 | 5,0 | 7,5 |
| Dānija | 0,67 | 0,44 | 5,0 | 7,5 |
| NEA 1/26e |
| Portugāle (Pireneju pussalas spēcīgā apvelinga reģions, A5) | 0,670 | 0,440 | 8,000 | 12,000 |
| Portugāle (apvelinga reģions, A6, A7) | 0,880 | 0,490 | 4,500 | 8,200 |
| Spānija (Pireneju pussalas rietumkrasta apvelinga reģions) | 0,67 | 0,44 | 6,00 | 9,00 |
| Spānija (Pireneju pussalas rietumkrasta apvelinga reģions, rias) | 0,67 | 0,44 | 8,00 | 12,00 |
| NEA 3/4 |
| Vācija (Emsas–Dollartas reģions) | 0,80 | 0,60 | 7,00 | 11,00 |
| Vācija (Vadenzē) | 0,80 | 0,60 | 7,00 | 11,00 |
| Nīderlande (Emsas–Dollartas reģions) | 0,80 | 0,60 | 6,75 | 10,13 |
| Nīderlande (Vadenzē) | 0,80 | 0,60 | 9,60 | 14,40 |
| Nīderlande (Ziemeļjūra) | 0,80 | 0,60 | 11,25 | 16,88 |
| NEA 8a |
| Norvēģija | 0,79 | 0,57 | 3,95 | 5,53 |
| Zviedrija | 0,75 | 0,49 | 1,54 | 2,35 |
| NEA 8b (Ēresunds) |
| Dānija | 0,79 | 0,59 | 1,22 | 1,63 |
| Zviedrija | 0,80 | 0,60 | 1,18 | 1,56 |
| NEA 8b (Kategats un Lielais Belts) |
| Dānija | 0,83 | 0,64 | 1,22 | 1,58 |
| Zviedrija | 0,84 | 0,65 | 1,18 | 1,52 |
| NEA 9 |
| Norvēģija | 0,76 | 0,43 | 3,92 | 6,90 |
| Zviedrija | 0,73 | 0,38 | 1,89 | 3,60 |
| NEA 10 |
| Norvēģija | 0,73 | 0,49 | 3,53 | 5,26 |
| Zviedrija | 0,71 | 0,46 | 1,39 | 2,14 |

Valsts un tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA 1/26a

Francija

0,76

0,33

4,40

10,00

Īrija

0,82

0,60

9,90

15,00

Norvēģija

0,67

0,33

2,50

5,00

Spānija (Kantabrijas jūras austrumu piekraste)

0,67

0,33

1,50

3,00

Spānija (Kantabrijas jūras dienvidu un vidus piekraste)

0,67

0,33

3,00

6,00

Spānija (Kadisas līča piekraste)

0,67

0,33

5,00

10,00

Apvienotā Karaliste

0,80

0,60

5,00

10,00

NEA 1/26b

Beļģija

0,80

0,67

12,50

15,00

Francija

0,67

0,44

10,00

15,00

Nīderlande

0,67

0,44

10,00

15,00

Apvienotā Karaliste (dienvidi)

0,82

0,63

9,80

14,30

Apvienotā Karaliste (ziemeļi)

0,80

0,60

10,00

15,00

NEA 1/26c

Vācija

0,67

0,44

5,0

7,5

Dānija

0,67

0,44

5,0

7,5

NEA 1/26e

Portugāle (Pireneju pussalas spēcīgā apvelinga reģions, A5)

0,670

0,440

8,000

12,000

Portugāle (apvelinga reģions, A6, A7)

0,880

0,490

4,500

8,200

Spānija (Pireneju pussalas rietumkrasta apvelinga reģions)

0,67

0,44

6,00

9,00

Spānija (Pireneju pussalas rietumkrasta apvelinga reģions, rias)

0,67

0,44

8,00

12,00

NEA 3/4

Vācija (Emsas–Dollartas reģions)

0,80

0,60

7,00

11,00

Vācija (Vadenzē)

0,80

0,60

7,00

11,00

Nīderlande (Emsas–Dollartas reģions)

0,80

0,60

6,75

10,13

Nīderlande (Vadenzē)

0,80

0,60

9,60

14,40

Nīderlande (Ziemeļjūra)

0,80

0,60

11,25

16,88

NEA 8a

Norvēģija

0,79

0,57

3,95

5,53

Zviedrija

0,75

0,49

1,54

2,35

NEA 8b (Ēresunds)

Dānija

0,79

0,59

1,22

1,63

Zviedrija

0,80

0,60

1,18

1,56

NEA 8b (Kategats un Lielais Belts)

Dānija

0,83

0,64

1,22

1,58

Zviedrija

0,84

0,65

1,18

1,52

NEA 9

Norvēģija

0,76

0,43

3,92

6,90

Zviedrija

0,73

0,38

1,89

3,60

NEA 10

Norvēģija

0,73

0,49

3,53

5,26

Zviedrija

0,71

0,46

1,39

2,14

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makroaļģes |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makroaļģes

Plūdmaiņu zonas vai zem plūdmaiņu līmeņa esošās makroaļģes akmeņainā substrātā

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA1/26 A2 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm |
| Francija | CCO – pārklājums, raksturīgās sugas, oportūnistiskās sugas plūdmaiņu zonā akmeņainā substrātā | 0,80 | 0,60 |
| Portugāle | PMarMAT – rīks jūras novērtēšanai pēc makroaļģu rādītājiem | 0,80 | 0,61 |
| Spānija | CFR – akmeņainu substrātu kvalitātes indekss | 0,81 | 0,60 |
| Spānija | RICQI – akmeņainu substrātu sabiedrības kvalitātes rādītājs plūdmaiņu zonā | 0,82 | 0,60 |
| Spānija | RSL – saīsināts sugu saraksts | 0,75 | 0,48 |
| Tips NEA1/26 B21 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm |
| Īrija | RSL – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts | 0,80 | 0,60 |
| Norvēģija | RSLA – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts ar skaitliskuma rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | RSL – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts | 0,80 | 0,60 |
| Tips NEA 7 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm | |
| Norvēģija | RSLA – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts ar skaitliskuma rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | RSL – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts | 0,80 | 0,60 |
| Tips NEA8a/9/10 attiecībā makroaļģēm zem plūdmaiņu līmeņa |
| Norvēģija | MSMDI – daudzsugu maksimālā augšanas dziļuma indekss | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | MSMDI – daudzsugu maksimālā augšanas dziļuma indekss | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA1/26 A2 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

Francija

CCO – pārklājums, raksturīgās sugas, oportūnistiskās sugas plūdmaiņu zonā akmeņainā substrātā

0,80

0,60

Portugāle

PMarMAT – rīks jūras novērtēšanai pēc makroaļģu rādītājiem

0,80

0,61

Spānija

CFR – akmeņainu substrātu kvalitātes indekss

0,81

0,60

Spānija

RICQI – akmeņainu substrātu sabiedrības kvalitātes rādītājs plūdmaiņu zonā

0,82

0,60

Spānija

RSL – saīsināts sugu saraksts

0,75

0,48

Tips NEA1/26 B21 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

Īrija

RSL – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts

0,80

0,60

Norvēģija

RSLA – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts ar skaitliskuma rādītājiem

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

RSL – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts

0,80

0,60

Tips NEA 7 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

Norvēģija

RSLA – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts ar skaitliskuma rādītājiem

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

RSL – saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts

0,80

0,60

Tips NEA8a/9/10 attiecībā makroaļģēm zem plūdmaiņu līmeņa

Norvēģija

MSMDI – daudzsugu maksimālā augšanas dziļuma indekss

0,80

0,60

Zviedrija

MSMDI – daudzsugu maksimālā augšanas dziļuma indekss

0,80

0,60

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makroaļģes |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makroaļģes

Plūdmaiņu zonas mīkstā substrāta ziedošās makroaļģes, skaitliskuma indikators

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA 1/26 |
| Vācija | OMAI – oportūnistisko makroaļģu pārklājums/platība plūdmaiņu zonas mīkstajā substrātā piekrastes ūdeņos | 0,78 | 0,59 |
| Francija | CWOGA – makroaļģu ziedēšanas novērtējums | 0,825 | 0,617 |
| Īrija | OGA rīks – oportūnistisko zaļo makroaļģu skaitliskums | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | OMBT – oportūnistisko makroaļģu ziedēšanas novērtēšanas rīks | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA 1/26

Vācija

OMAI – oportūnistisko makroaļģu pārklājums/platība plūdmaiņu zonas mīkstajā substrātā piekrastes ūdeņos

0,78

0,59

Francija

CWOGA – makroaļģu ziedēšanas novērtējums

0,825

0,617

Īrija

OGA rīks – oportūnistisko zaļo makroaļģu skaitliskums

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

OMBT – oportūnistisko makroaļģu ziedēšanas novērtēšanas rīks

0,80

0,60

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Segsēkļi |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Segsēkļi

Jūraszāles

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA 1/26 |
| Vācija | SG – rīks plūdmaiņu zonas jūraszāļu novērtēšanai piekrastes un pārejas ūdeņos | 0,80 | 0,60 |
| Francija | SBQ – jūraszāļu audžu kvalitāte piekrastes un pārejas ūdensobjektos | 0,80 | 0,645 |
| Īrija | Plūdmaiņu zonas jūraszāļu rīks | 0,80 | 0,61 |
| Nīderlande | SG – katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un audžu blīvumu | 0,80 | 0,60 |
| Portugāle | SQI – jūraszāļu kvalitātes indekss | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Plūdmaiņu zonas jūraszāļu rīks | 0,80 | 0,61 |
| Tips NEA 3/4 |
| Vācija | SG – Bewertungssystem für Makroalgen und Seegräser der Küsten- und Übergangsgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |
| Nīderlande | Katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un audžu blīvumu | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA 1/26

Vācija

SG – rīks plūdmaiņu zonas jūraszāļu novērtēšanai piekrastes un pārejas ūdeņos

0,80

0,60

Francija

SBQ – jūraszāļu audžu kvalitāte piekrastes un pārejas ūdensobjektos

0,80

0,645

Īrija

Plūdmaiņu zonas jūraszāļu rīks

0,80

0,61

Nīderlande

SG – katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un audžu blīvumu

0,80

0,60

Portugāle

SQI – jūraszāļu kvalitātes indekss

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Plūdmaiņu zonas jūraszāļu rīks

0,80

0,61

Tips NEA 3/4

Vācija

SG – Bewertungssystem für Makroalgen und Seegräser der Küsten- und Übergangsgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

Nīderlande

Katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un audžu blīvumu

0,80

0,60

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA 1/26 |
| Beļģija | BEQI – bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss | 0,80 | 0,60 |
| Dānija | Dānijas kvalitātes indekss (DKI) | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,85 | 0,70 |
| Francija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,77 | 0,53 |
| Īrija | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |
| Nīderlande | BEQI2 – otrais bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss | 0,80 | 0,60 |
| Norvēģija | NQI – Norvēģijas kvalitātes indekss | 0,72 | 0,63 |
| Portugāle | BAT – bentisko rādītāju novērtēšanas rīks | 0,79 | 0,58 |
| Spānija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,77 | 0,63 |
| Apvienotā Karaliste | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |
| Tips NEA 3/4 |
| Vācija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,85 | 0,70 |
| Nīderlande | BEQI2 – otrais bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss | 0,80 | 0,60 |
| Tips NEA 7 |
| Norvēģija | NQI – Norvēģijas kvalitātes indekss | 0,72 | 0,63 |
| Apvienotā Karaliste | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |
| Tips NEA 8b |
| Dānija | Dānijas kvalitātes indekss (DKI) | 0,84 | 0,68 |
| Zviedrija | BQI – Zviedrijas vairākrādītāju bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,71 | 0,54 |
| Tips NEA 8a/9/10 |
| Norvēģija | NQI – Norvēģijas kvalitātes indekss | 0,82 | 0,63 |
| Zviedrija | BQI – Zviedrijas vairākrādītāju bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,71 | 0,54 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA 1/26

Beļģija

BEQI – bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss

0,80

0,60

Dānija

Dānijas kvalitātes indekss (DKI)

0,80

0,60

Vācija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,85

0,70

Francija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,77

0,53

Īrija

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

Nīderlande

BEQI2 – otrais bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss

0,80

0,60

Norvēģija

NQI – Norvēģijas kvalitātes indekss

0,72

0,63

Portugāle

BAT – bentisko rādītāju novērtēšanas rīks

0,79

0,58

Spānija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,77

0,63

Apvienotā Karaliste

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

Tips NEA 3/4

Vācija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,85

0,70

Nīderlande

BEQI2 – otrais bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss

0,80

0,60

Tips NEA 7

Norvēģija

NQI – Norvēģijas kvalitātes indekss

0,72

0,63

Apvienotā Karaliste

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

Tips NEA 8b

Dānija

Dānijas kvalitātes indekss (DKI)

0,84

0,68

Zviedrija

BQI – Zviedrijas vairākrādītāju bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,71

0,54

Tips NEA 8a/9/10

Norvēģija

NQI – Norvēģijas kvalitātes indekss

0,82

0,63

Zviedrija

BQI – Zviedrijas vairākrādītāju bioloģiskās kvalitātes indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,71

0,54

| Ūdeņu kategorija | Piekrastes ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Vidusjūra |

Ūdeņu kategorija

Piekrastes ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Vidusjūra

Interkalibrēto tipu apraksts (tikai attiecībā uz fitoplanktonu)

Attiecībā uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem, makroaļģēm un jūraszālēm interkalibrācijas rezultāti attiecas uz visu Vidusjūras teritoriju, kas ietilpst valsts teritorijā.

| Tips | Apraksts | Blīvums (kg/m3) | Vidējais sāļums gadā (PSV) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tips I | Liela saldūdens ieplūdes ietekme | < 25 | < 34,5 |
| Tips IIA, IIA (Adrijas jūra) | Mērena saldūdens ieplūdes ietekme (kontinenta ietekme) | 25–27 | 34,5 –37,5 |
| Tips IIIW | Kontinentālā piekraste, saldūdens ieplūdes ietekmes nav (Rietumu baseins) | > 27 | > 37,5 |
| Tips IIIE | Saldūdens ieplūdes ietekmes nav (Austrumu baseins) | > 27 | > 37,5 |
| Tips Island-W* | Salu piekraste (Rietumu baseins) | Viss diapazons | Viss diapazons |

Tips

Apraksts

Blīvums (kg/m3)

Vidējais sāļums gadā (PSV)

Tips I

Liela saldūdens ieplūdes ietekme

< 25

< 34,5

Tips IIA, IIA (Adrijas jūra)

Mērena saldūdens ieplūdes ietekme (kontinenta ietekme)

25–27

34,5 –37,5

Tips IIIW

Kontinentālā piekraste, saldūdens ieplūdes ietekmes nav (Rietumu baseins)

> 27

> 37,5

Tips IIIE

Saldūdens ieplūdes ietekmes nav (Austrumu baseins)

> 27

> 37,5

Tips Island-W*

Salu piekraste (Rietumu baseins)

Viss diapazons

Viss diapazons

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips I: | Francija, Itālija |
| --- | --- |
| Tips IIA: | Francija, Spānija, Itālija |
| Tips IIA (Adrijas jūra): | Itālija, Slovēnija |
| Tips Island-W* (šim tipam nav noteiktas robežas, un tā interkalibrācija nav iespējama pamatotu iemeslu dēļ): | Francija, Spānija, Itālija |
| Tips IIIW: | Francija, Spānija, Itālija |
| Tips IIIE: | Grieķija, Kipra |

Tips I:

Francija, Itālija

Tips IIA:

Francija, Spānija, Itālija

Tips IIA (Adrijas jūra):

Itālija, Slovēnija

Tips Island-W* (šim tipam nav noteiktas robežas, un tā interkalibrācija nav iespējama pamatotu iemeslu dēļ):

Francija, Spānija, Itālija

Tips IIIW:

Francija, Spānija, Itālija

Tips IIIE:

Grieķija, Kipra

| VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Fitoplanktons: | biomasas indikatorparametrs (hlorofils-a) |
| --- | --- |

Fitoplanktons:

| Rezultāti: | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības |
| --- | --- |

Rezultāti:

Parametra vērtības izteiktas μg/l kā hlorofila-a 90. procentiles vērtība, kas aprēķināta par gadu vismaz piecu gadu periodā.

| Valsts un tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips II A |
| Francija | 0,67 | 0,37 | 1,92 | 3,50 |
| Spānija | 0,67 | 0,37 | 1,92 | 3,50 |
| Tips II A (Adrijas jūras) |
| Horvātija | 0,82 | 0,61 | 1,70 | 4,00 |
| Itālija | 0,82 | 0,61 | 1,70 | 4,00 |
| Slovēnija | 0,82 | 0,61 | 1,70 | 4,00 |
| Tips IIIW |
| Francija | 0,67 | 0,42 | 1,18 | 1,89 |
| Spānija | 0,67 | 0,42 | 1,18 | 1,89 |
| Tips IIIE |
| Kipra | 0,66 | 0,37 | 0,29 | 0,53 |
| Grieķija | 0,66 | 0,37 | 0,29 | 0,53 |

Valsts un tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips II A

Francija

0,67

0,37

1,92

3,50

Spānija

0,67

0,37

1,92

3,50

Tips II A (Adrijas jūras)

Horvātija

0,82

0,61

1,70

4,00

Itālija

0,82

0,61

1,70

4,00

Slovēnija

0,82

0,61

1,70

4,00

Tips IIIW

Francija

0,67

0,42

1,18

1,89

Spānija

0,67

0,42

1,18

1,89

Tips IIIE

Kipra

0,66

0,37

0,29

0,53

Grieķija

0,66

0,37

0,29

0,53

| VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makroaļģes |

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makroaļģes

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

Šie rezultāti attiecas uz augšējo infralitorāles zonu (3,5–0,2 m dziļumā) akmeņainās piekrastēs.

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Kipra | EEI-c – ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss | 0,76 | 0,48 |
| Francija | CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |
| Grieķija | EEI-c – ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss | 0,76 | 0,48 |
| Horvātija | CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |
| Itālija | CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |
| Malta | CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja obalnega morja na podlagi makroalg | 0,76 | 0,48 |
| Spānija | CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Kipra

EEI-c – ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss

0,76

0,48

Francija

CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija

0,75

0,60

Grieķija

EEI-c – ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss

0,76

0,48

Horvātija

CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija

0,75

0,60

Itālija

CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija

0,75

0,60

Malta

CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija

0,75

0,60

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja obalnega morja na podlagi makroalg

0,76

0,48

Spānija

CARLIT – akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija

0,75

0,60

| VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Segsēkļi |

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Segsēkļi

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Horvātija | POMI – Posidonia oceanica vairākparametru indekss | 0,775 | 0,55 |
| Kipra | PREI – ātrais un vienkāršais Posidonia oceanica indekss | 0,775 | 0,55 |
| Francija | PREI – ātrais un vienkāršais Posidonia oceanica indekss | 0,775 | 0,55 |
| Itālija | PREI – ātrais un vienkāršais Posidonia oceanica indekss | 0,775 | 0,55 |
| Malta | PREI – ātrais un vienkāršais Posidonia oceanica indekss | 0,775 | 0,55 |
| Spānija | POMI – Posidonia oceanica vairākparametru indekss | 0,775 | 0,55 |
| Spānija | Valencian-CS | 0,775 | 0,55 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Horvātija

POMI – Posidonia oceanica vairākparametru indekss

0,775

0,55

Kipra

PREI – ātrais un vienkāršais Posidonia oceanica indekss

0,775

0,55

Francija

PREI – ātrais un vienkāršais Posidonia oceanica indekss

0,775

0,55

Itālija

PREI – ātrais un vienkāršais Posidonia oceanica indekss

0,775

0,55

Malta

PREI – ātrais un vienkāršais Posidonia oceanica indekss

0,775

0,55

Spānija

POMI – Posidonia oceanica vairākparametru indekss

0,775

0,55

Spānija

Valencian-CS

0,775

0,55

| VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | |

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

Bioloģiskās kvalitātes faktors

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Itālija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,81 | 0,61 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja obalnega morja na podlagi bentoških nevretenčarjev | 0,83 | 0,62 |
| Kipra | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Francija | AMBI | 0,83 | 0,58 |
| Grieķija | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Spānija | BOPA | 0,95 | 0,54 |
| Spānija | MEDOCC | 0,73 | 0,47 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Itālija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,81

0,61

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja obalnega morja na podlagi bentoških nevretenčarjev

0,83

0,62

Kipra

Bentix

0,75

0,58

Francija

AMBI

0,83

0,58

Grieķija

Bentix

0,75

0,58

Spānija

BOPA

0,95

0,54

Spānija

MEDOCC

0,73

0,47

| Ūdeņu kategorija | Piekrastes ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Melnā jūra |

Ūdeņu kategorija

Piekrastes ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Melnā jūra

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Apraksts |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Mezohalīni, maza plūdmaiņu amplitūda: (< 1 m), sekli (< 30 m), mēreni atklāti un ļoti atklāti, jaukts substrāts (smalkas smiltis zoobentosam) |

Tips

Apraksts

CW-BL1

Mezohalīni, maza plūdmaiņu amplitūda: (< 1 m), sekli (< 30 m), mēreni atklāti un ļoti atklāti, jaukts substrāts (smalkas smiltis zoobentosam)

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi: Bulgārija un Rumānija

| MELNĀS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

MELNĀS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | IBI | 0,80 | 0,63 |
| Rumānija | IBI | 0,80 | 0,63 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

IBI

0,80

0,63

Rumānija

IBI

0,80

0,63

| MELNĀS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |

MELNĀS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | EI ekoloģiskais indekss | 0,837 | 0,644 |
| Rumānija | EI ekoloģiskais indekss | 0,837 | 0,644 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

EI ekoloģiskais indekss

0,837

0,644

Rumānija

EI ekoloģiskais indekss

0,837

0,644

| MELNĀS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

MELNĀS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | M-AMBI(n) – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss, normalizēts | 0,90 | 0,68 |
| Rumānija | M-AMBI(n) – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss, normalizēts | 0,90 | 0,68 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

M-AMBI(n) – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss, normalizēts

0,90

0,68

Rumānija

M-AMBI(n) – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss, normalizēts

0,90

0,68

| Ūdeņu kategorija | Pārejas ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Baltijas jūras IĢG |

Ūdeņu kategorija

Pārejas ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Baltijas jūras IĢG

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Sāļums virsējā slānī (PSV) | Sāļums piedibena slānī (PSV) | Pakļautība iedarbībai | Ledus dienas | Citas iezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BT1 | 0–8 Oligohalīni | 0–8 | Ļoti pasargāti | — | Polijas Vislas līcis un Lietuvas Kuršu joma |

Tips

Sāļums virsējā slānī (PSV)

Sāļums piedibena slānī (PSV)

Pakļautība iedarbībai

Ledus dienas

Citas iezīmes

BT1

0–8 Oligohalīni

0–8

Ļoti pasargāti

—

Polijas Vislas līcis un Lietuvas Kuršu joma

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

Lietuva un Polija

| BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

Biomasas indikatorparametra (hlorofils-a) rezultāti:

Šie rezultāti attiecas uz vidējām vērtībām vasarā no maija/jūnija līdz septembrim.

| Valsts | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Lietuva | 0,83 | 0,57 | 31,70 | 46,60 |
| Polija | 0,77 | 0,61 | 33,46 | 42,20 |

Valsts

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Lietuva

0,83

0,57

31,70

46,60

Polija

0,77

0,61

33,46

42,20

| Ūdeņu kategorija | Pārejas ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa |

Ūdeņu kategorija

Pārejas ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa

Interkalibrēto tipu apraksts

| Tips | Raksturojums | Sāļums (PSV),


  plūdmaiņu amplitūda (m), dziļums (m) | Straumes ātrums (mezglos), pakļautība iedarbībai | Sajaukšanās


  Ūdens apmaiņas laiks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA 11 | Pārejas ūdeņi | 0–35 No mazas plūdmaiņu amplitūdas līdz lielai < 30 | Mainīgs Pasargāti vai mēreni atklāti | Pastāvīga daļēja stratifikācija No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |

Tips

Raksturojums

Sāļums (PSV),

plūdmaiņu amplitūda (m), dziļums (m)

Straumes ātrums (mezglos), pakļautība iedarbībai

Sajaukšanās

Ūdens apmaiņas laiks

NEA 11

Pārejas ūdeņi

0–35 No mazas plūdmaiņu amplitūdas līdz lielai < 30

Mainīgs Pasargāti vai mēreni atklāti

Pastāvīga daļēja stratifikācija No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

Beļģija, Vācija, Francija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste

Bioloģiskās kvalitātes faktora “Bentiskie bezmugurkaulnieki” kopīgo interkalibrācijas apakštipu apraksts

| Apakštips | Raksturojums | Dalībvalstis, kam apakštips kopīgs |
| --- | --- | --- |
| A | Lagūnas | Īrija, Spānija, Apvienotā Karaliste |
| B | Saldūdens un oligohalīni ūdeņi, vidēja upes notece | Īrija, Spānija, Apvienotā Karaliste |
| C | Grīva ar vidēju plūdmaiņu amplitūdu un neregulāru upes noteci | Portugāle, Spānija |
| D | Lielas grīvas | Vācija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste |
| E | Mazas un vidējas grīvas ar > 50 % plūdmaiņu zonu | Īrija, Vācija, Spānija, Apvienotā Karaliste |
| F | Mazas un vidējas grīvas ar < 50 % plūdmaiņu zonu | Īrija, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste |

Apakštips

Raksturojums

Dalībvalstis, kam apakštips kopīgs

A

Lagūnas

Īrija, Spānija, Apvienotā Karaliste

B

Saldūdens un oligohalīni ūdeņi, vidēja upes notece

Īrija, Spānija, Apvienotā Karaliste

C

Grīva ar vidēju plūdmaiņu amplitūdu un neregulāru upes noteci

Portugāle, Spānija

D

Lielas grīvas

Vācija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste

E

Mazas un vidējas grīvas ar > 50 % plūdmaiņu zonu

Īrija, Vācija, Spānija, Apvienotā Karaliste

F

Mazas un vidējas grīvas ar < 50 % plūdmaiņu zonu

Īrija, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Fitoplanktons: | biomasas indikatorparametrs (hlorofils-a) |
| --- | --- |

Fitoplanktons:

| Rezultāti: | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības |
| --- | --- |

Rezultāti:

Parametra vērtības izteiktas μg/l, ko mēra kā nacionālo hlorofila-a rādītāju, aprēķinātu sešu gadu periodā. Francijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā par nacionālo rādītāju parasti izmanto 90. procentiles hlorofila-a mērījumu ar sliekšņvērtībām, kas koriģētas pēc sāļuma, Īrijā izmanto 90. procentiles hlorofila-a vērtību un medianālo vērtību kombināciju, savukārt Apvienotajā Karalistē izmanto rādītāju, kura pamatā ir dažu statistisko mērījumu pārsniegumu uzskaite. Apvienotās Karalistes gadījumā 90. procentiles vērtības aprēķinātas tikai interkalibrācijas vajadzībām.

| Valsts | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | 0,67 | 0,397 | 5,33 | 8,88 |
| Īrija | 0,80 | 0,60 | 12,96 | 25,96 |
| Nīderlande | 0,80 | 0,60 | 12,00 | 18,00 |
| Portugāle, ziemeļi | 0,667 | 0,467 | 10,000 | 14,288 |
| Spānija, Centrālkantabrijas un Galisijas grīvas, sajaukšanās zona (*6) | 0,67 | 0,44 | 8,00 | 12,00 |
| Spānija, Centrālkantabrijas un Galisijas grīvas, eihalīni ūdeņi (*6) | 0,67 | 0,33 | 4,00 | 8,00 |
| Spānija, Austrumkantabrijas grīvas, eihalīni ūdeņi (*6) | 0,67 | 0,33 | 1,95 | 3,90 |
| Spānija, Austrumkantabrijas grīvas, polihalīni ūdeņi (*6) | 0,67 | 0,33 | 3,30 | 6,60 |
| Spānija, Austrumkantabrijas grīvas, mezohalīni ūdeņi (*6) | 0,67 | 0,33 | 5,10 | 10,20 |
| Spānija, Austrumkantabrijas grīvas, oligohalīni ūdeņi (*6) | 0,67 | 0,33 | 6,60 | 13,20 |
| Spānija, Kadisas līča grīvas, sajaukšanās zona (*6) | 0,67 | 0,33 | 3,75 | 7,50 |
| Spānija, Kadisas līča grīvas, eihalīni ūdeņi (*6) | 0,67 | 0,33 | 3,00 | 6,00 |
| Apvienotā Karaliste | 0,80 | 0,60 | 10,00 | 15,00 |

Valsts

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

0,67

0,397

5,33

8,88

Īrija

0,80

0,60

12,96

25,96

Nīderlande

0,80

0,60

12,00

18,00

Portugāle, ziemeļi

0,667

0,467

10,000

14,288

Spānija, Centrālkantabrijas un Galisijas grīvas, sajaukšanās zona (*6)

0,67

0,44

8,00

12,00

Spānija, Centrālkantabrijas un Galisijas grīvas, eihalīni ūdeņi (*6)

0,67

0,33

4,00

8,00

Spānija, Austrumkantabrijas grīvas, eihalīni ūdeņi (*6)

0,67

0,33

1,95

3,90

Spānija, Austrumkantabrijas grīvas, polihalīni ūdeņi (*6)

0,67

0,33

3,30

6,60

Spānija, Austrumkantabrijas grīvas, mezohalīni ūdeņi (*6)

0,67

0,33

5,10

10,20

Spānija, Austrumkantabrijas grīvas, oligohalīni ūdeņi (*6)

0,67

0,33

6,60

13,20

Spānija, Kadisas līča grīvas, sajaukšanās zona (*6)

0,67

0,33

3,75

7,50

Spānija, Kadisas līča grīvas, eihalīni ūdeņi (*6)

0,67

0,33

3,00

6,00

Apvienotā Karaliste

0,80

0,60

10,00

15,00

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makroaļģes |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makroaļģes

Plūdmaiņu zonas mīkstā substrāta ziedošās makroaļģes, skaitliskuma indikators

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | TWOGA – makroaļģu ziedēšanas novērtējums | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | OGA rīks – oportūnistisko zaļo makroaļģu skaitliskums | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | OMBT – oportūnistisko makroaļģu ziedēšanas novērtēšanas rīks | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

TWOGA – makroaļģu ziedēšanas novērtējums

0,80

0,60

Īrija

OGA rīks – oportūnistisko zaļo makroaļģu skaitliskums

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

OMBT – oportūnistisko makroaļģu ziedēšanas novērtēšanas rīks

0,80

0,60

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Segsēkļi |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Segsēkļi

Jūraszāles

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Vācija | SG – rīks plūdmaiņu zonas jūraszāļu novērtēšanai piekrastes un pārejas ūdeņos | 0,80 | 0,60 |
| Francija | SBQ – jūraszāļu audžu kvalitāte piekrastes un pārejas ūdensobjektos | 0,80 | 0,645 |
| Īrija | Plūdmaiņu zonas jūraszāļu rīks | 0,80 | 0,61 |
| Nīderlande | SG – katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un audžu blīvumu | 0,80 | 0,60 |
| Portugāle | SQI – jūraszāļu kvalitātes indekss | 0,800 | 0,600 |
| Apvienotā Karaliste | Plūdmaiņu zonas jūraszāļu rīks | 0,80 | 0,61 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Vācija

SG – rīks plūdmaiņu zonas jūraszāļu novērtēšanai piekrastes un pārejas ūdeņos

0,80

0,60

Francija

SBQ – jūraszāļu audžu kvalitāte piekrastes un pārejas ūdensobjektos

0,80

0,645

Īrija

Plūdmaiņu zonas jūraszāļu rīks

0,80

0,61

Nīderlande

SG – katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un audžu blīvumu

0,80

0,60

Portugāle

SQI – jūraszāļu kvalitātes indekss

0,800

0,600

Apvienotā Karaliste

Plūdmaiņu zonas jūraszāļu rīks

0,80

0,61

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Segsēkļi |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Segsēkļi

Sāļie purvi

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Spānija (Kantabrija) | AQI – segsēkļu kvalitātes indekss | 0,88 | 0,73 |
| Portugāle | AQuA – segsēkļu kvalitātes novērtēšanas indekss | 0,800 | 0,600 |
| Apvienotā Karaliste | SM – Apvienotās Karalistes sāļo purvu novērtēšanas rīks | 0,800 | 0,600 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Spānija (Kantabrija)

AQI – segsēkļu kvalitātes indekss

0,88

0,73

Portugāle

AQuA – segsēkļu kvalitātes novērtēšanas indekss

0,800

0,600

Apvienotā Karaliste

SM – Apvienotās Karalistes sāļo purvu novērtēšanas rīks

0,800

0,600

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Apakštips D |
| Vācija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,850 | 0,700 |
| Nīderlande | BEQI2 – otrais bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,770 | 0,530 |
| Portugāle | BAT – bentisko rādītāju novērtēšanas rīks | 0,838 | 0,582 |
| Apakštips E |
| Spānija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,770 | 0,530 |
| Spānija | QSB – mīksto substrātu kvalitātes indekss | 0,800 | 0,600 |
| Apakštips F |
| Spānija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,770 | 0,530 |
| Portugāle | BAT – bentisko rādītāju novērtēšanas rīks | 0,806 | 0,580 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Apakštips D

Vācija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,850

0,700

Nīderlande

BEQI2 – otrais bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss

0,800

0,600

Spānija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,770

0,530

Portugāle

BAT – bentisko rādītāju novērtēšanas rīks

0,838

0,582

Apakštips E

Spānija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,770

0,530

Spānija

QSB – mīksto substrātu kvalitātes indekss

0,800

0,600

Apakštips F

Spānija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,770

0,530

Portugāle

BAT – bentisko rādītāju novērtēšanas rīks

0,806

0,580

| ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija | EBI – Zēšeldes grīvas biotiskais indekss | 0,850 | 0,615 |
| Francija | ELFI – grīvu un lagūnu zivju indekss | 0,910 | 0,675 |
| Vācija | FAT – TW – Fischbasiertes Bewertungswerkzeug für Übergangsgewässer der norddeutschen Ästuare | 0,840 | 0,620 |
| Īrija | TFCI – pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss | 0,810 | 0,580 |
| Īrija | EMFI – grīvu zivju vairākrādītāju indekss | 0,920 | 0,650 |
| Nīderlande | FAT – TW – ŪPD pārejas ūdeņu zivju indekss, tips O2 | 0,800 | 0,600 |
| Portugāle | EFAI – grīvu zivju klasifikācijas indekss | 0,865 | 0,700 |
| Spānija | AFI – AZTI zivju indekss | 0,780 | 0,550 |
| Spānija | TFCI – pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss | 0,900 | 0,650 |
| Apvienotā Karaliste | TFCI – pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss | 0,810 | 0,580 |
| Apvienotā Karaliste | EMFI – grīvu zivju vairākrādītāju indekss | 0,920 | 0,650 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija

EBI – Zēšeldes grīvas biotiskais indekss

0,850

0,615

Francija

ELFI – grīvu un lagūnu zivju indekss

0,910

0,675

Vācija

FAT – TW – Fischbasiertes Bewertungswerkzeug für Übergangsgewässer der norddeutschen Ästuare

0,840

0,620

Īrija

TFCI – pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss

0,810

0,580

Īrija

EMFI – grīvu zivju vairākrādītāju indekss

0,920

0,650

Nīderlande

FAT – TW – ŪPD pārejas ūdeņu zivju indekss, tips O2

0,800

0,600

Portugāle

EFAI – grīvu zivju klasifikācijas indekss

0,865

0,700

Spānija

AFI – AZTI zivju indekss

0,780

0,550

Spānija

TFCI – pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss

0,900

0,650

Apvienotā Karaliste

TFCI – pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss

0,810

0,580

Apvienotā Karaliste

EMFI – grīvu zivju vairākrādītāju indekss

0,920

0,650

| Ūdeņu kategorija | Pārejas ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Vidusjūra |

Ūdeņu kategorija

Pārejas ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Vidusjūra

Interkalibrēto tipu apraksts

| Kopīgais IK tips | Tipa pazīme | Dalībvalstis, kam kopīgais IK tips kopīgs |
| --- | --- | --- |
| CL, oligohalīnas | Piekrastes lagūnas (sāļums: < 5 PSV) | Spānija, Francija, Itālija |
| CL, mezohalīnas, iežņaugtas un ierobežotas | Piekrastes lagūnas (sāļums: 5–18 PSV) | Spānija (*7), Francija (*7), Itālija, Grieķija |
| CL, polihalīnas, iežņaugtas un ierobežotas | Piekrastes lagūnas (sāļums: 18–40 PSV) | Spānija (*7), Francija (*7), Itālija, Grieķija |
| Hiperhalīnas (sāļums: > 40 PSV) | Hiperhalīnas (sāļums: > 40 PSV) | Spānija |
| Grīvas | Grīvas (sālsūdens ķīļa tipa) | Spānija, Horvātija |

Kopīgais IK tips

Tipa pazīme

Dalībvalstis, kam kopīgais IK tips kopīgs

CL, oligohalīnas

Piekrastes lagūnas (sāļums: < 5 PSV)

Spānija, Francija, Itālija

CL, mezohalīnas, iežņaugtas un ierobežotas

Piekrastes lagūnas (sāļums: 5–18 PSV)

Spānija (*7), Francija (*7), Itālija, Grieķija

CL, polihalīnas, iežņaugtas un ierobežotas

Piekrastes lagūnas (sāļums: 18–40 PSV)

Spānija (*7), Francija (*7), Itālija, Grieķija

Hiperhalīnas (sāļums: > 40 PSV)

Hiperhalīnas (sāļums: > 40 PSV)

Spānija

Grīvas

Grīvas (sālsūdens ķīļa tipa)

Spānija, Horvātija

| VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Fitoplanktons: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Fitoplanktons:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Piekrastes lagūnas, polihalīnas, iežņaugtas |
| Francija | PhIL – polihalīnu Vidusjūras lagūnu fitoplanktona indekss | 0,710 | 0,390 |
| Grieķija | MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss | 0,780 | 0,510 |
| Itālija | MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss | 0,780 | 0,510 |
| Piekrastes lagūnas, polihalīnas, ierobežotas |
| Francija | PhIL – polihalīnu Vidusjūras lagūnu fitoplanktona indekss | 0,710 | 0,390 |
| Grieķija | MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss | 0,820 | 0,540 |
| Itālija | MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss | 0,820 | 0,540 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Piekrastes lagūnas, polihalīnas, iežņaugtas

Francija

PhIL – polihalīnu Vidusjūras lagūnu fitoplanktona indekss

0,710

0,390

Grieķija

MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss

0,780

0,510

Itālija

MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss

0,780

0,510

Piekrastes lagūnas, polihalīnas, ierobežotas

Francija

PhIL – polihalīnu Vidusjūras lagūnu fitoplanktona indekss

0,710

0,390

Grieķija

MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss

0,820

0,540

Itālija

MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss

0,820

0,540

| VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | Exclame | 0,8 | 0,6 |
| Grieķija | EEI-c – ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss | 0,7 | 0,4 |
| Itālija | MaQI – makrofītu kvalitātes indekss | 0,8 | 0,6 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

Exclame

0,8

0,6

Grieķija

EEI-c – ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss

0,7

0,4

Itālija

MaQI – makrofītu kvalitātes indekss

0,8

0,6

| VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI |
| --- |
| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Piekrastes lagūnas, polihalīnas, ierobežotas |
| Francija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,84 | 0,63 |
| Itālija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,96 | 0,71 |
| Grieķija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | 0,83 | 0,62 |
| CL, mezohalīnas, iežņaugtas un ierobežotas |
| Itālija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | — | 0,71 |
| Grieķija | M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss | — | 0,62 |

Valsts un tips

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Piekrastes lagūnas, polihalīnas, ierobežotas

Francija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,84

0,63

Itālija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,96

0,71

Grieķija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

0,83

0,62

CL, mezohalīnas, iežņaugtas un ierobežotas

Itālija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

—

0,71

Grieķija

M-AMBI – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss

—

0,62

2. DAĻA

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Upju zivju šķērsgrupa |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Upju zivju šķērsgrupa

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

Vidusjūras reģiona grupa

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Itālija | NISECI indekss (jaunais zivju sabiedrību ekoloģiskā stāvokļa indekss) | 0,80 | 0,60 |
| Bulgārija | TsBRI (tipspecifiskais Bulgārijas zivju indekss) | 0,860 | 0,650 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Itālija

NISECI indekss (jaunais zivju sabiedrību ekoloģiskā stāvokļa indekss)

0,80

0,60

Bulgārija

TsBRI (tipspecifiskais Bulgārijas zivju indekss)

0,860

0,650

| Ūdeņu kategorija | Upes |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Ļoti lielu upju šķērsgrupa |

Ūdeņu kategorija

Upes

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Ļoti lielu upju šķērsgrupa

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Fitobentoss |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Fitobentoss

| Rezultāti: | interkalibrēto nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti, tips R-L2 |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | PISIAD indekss (pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība) | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

PISIAD indekss (pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība)

0,80

0,60

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Alpīnie ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Alpīnie ezeri

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Itālija | BQIES (bentiskās kvalitātes indekss – paredzamais sugu skaits) | 0,88 | 0,76 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Itālija

BQIES (bentiskās kvalitātes indekss – paredzamais sugu skaits)

0,88

0,76

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | ELFI (Eiropas ezeru zivju indekss) – Indice Ichtyofaune Lacustre (IIL) | 0,73 | 0,49 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

ELFI (Eiropas ezeru zivju indekss) – Indice Ichtyofaune Lacustre (IIL)

0,73

0,49

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Centrāleiropas/Baltijas reģiona ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Centrāleiropas/Baltijas reģiona ezeri

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre

0,80

0,60

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | Francijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai (IBML) – Indice Biologique Macrophytique en Lacs | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

Francijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai (IBML) – Indice Biologique Macrophytique en Lacs

0,80

0,60

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas (Beļģija) ezeru un ūdenskrātuvju zivju indekss | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas (Beļģija) ezeru un ūdenskrātuvju zivju indekss

0,80

0,60

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Vidusjūras reģiona ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Vidusjūras reģiona ezeri

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre | 0,80 | 0,60 |
| Grieķija | HeLPhy – Grieķijas ezeru fitoplanktona novērtēšanas metode | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | Itālijas fitoplanktona novērtēšanas metode (IPAM) | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

Ezeru fitoplanktona indekss (IPLAC) – Indice Phytoplancton Lacustre

0,80

0,60

Grieķija

HeLPhy – Grieķijas ezeru fitoplanktona novērtēšanas metode

0,80

0,60

Itālija

Itālijas fitoplanktona novērtēšanas metode (IPAM)

0,80

0,60

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makrofīti un fitobentoss |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makrofīti |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makrofīti

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | Francijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai (IBML) – Indice Biologique Macrophytique en Lacs | 0,80 | 0,60 |
| Grieķija | HeLPhy – Grieķijas ezeru makrofītu novērtēšanas metode | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | VLMMI – vulkānisko ezeru makrofītu vairākrādītāju indekss | 0,70 | 0,50 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

Francijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai (IBML) – Indice Biologique Macrophytique en Lacs

0,80

0,60

Grieķija

HeLPhy – Grieķijas ezeru makrofītu novērtēšanas metode

0,80

0,60

Itālija

VLMMI – vulkānisko ezeru makrofītu vairākrādītāju indekss

0,70

0,50

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Grieķija | GLBiI – Grieķijas ezeru bentisko bezmugurkaulnieku indekss | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | BQIES (bentiskās kvalitātes indekss – paredzamais sugu skaits) | 0,88 | 0,76 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Grieķija

GLBiI – Grieķijas ezeru bentisko bezmugurkaulnieku indekss

0,80

0,60

Itālija

BQIES (bentiskās kvalitātes indekss – paredzamais sugu skaits)

0,88

0,76

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | ELFI (Eiropas ezeru zivju indekss) – Indice Ichtyofaune Lacustre (IIL) | 0,73 | 0,49 |
| Grieķija | GLFI – Grieķijas ezeru zivju indekss | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | Ezeru zivju indekss (LFI) | 0,82 | 0,64 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

ELFI (Eiropas ezeru zivju indekss) – Indice Ichtyofaune Lacustre (IIL)

0,73

0,49

Grieķija

GLFI – Grieķijas ezeru zivju indekss

0,80

0,60

Itālija

Ezeru zivju indekss (LFI)

0,82

0,64

| Ūdeņu kategorija | Ezeri |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Austrumu kontinentālā reģiona ezeri |

Ūdeņu kategorija

Ezeri

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Austrumu kontinentālā reģiona ezeri

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas metožu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | Bulgārijas metode ezeru ekoloģiskajai klasificēšanai un monitorēšanai pēc zivju rādītājiem | 0,76 | 0,52 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

Bulgārijas metode ezeru ekoloģiskajai klasificēšanai un monitorēšanai pēc zivju rādītājiem

0,76

0,52

| Ūdeņu kategorija | Piekrastes ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Baltijas jūra |

Ūdeņu kategorija

Piekrastes ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Baltijas jūra

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Fitoplanktons: | biomasas indikatorparametrs (hlorofils-a) |
| --- | --- |

Fitoplanktons:

| Rezultāti: | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC2 (arī Vācijas nacionālie tipi B1, B2a, B2b) |
| Vācija (B1) | 0,91 | 0,67 | 9,30 | 12,70 |
| Vācija (B2a) | 0,89 | 0,67 | 1,80 | 2,40 |
| Vācija (B2b) | 0,93 | 0,67 | 1,40 | 1,95 |

Valsts un tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC2 (arī Vācijas nacionālie tipi B1, B2a, B2b)

Vācija (B1)

0,91

0,67

9,30

12,70

Vācija (B2a)

0,89

0,67

1,80

2,40

Vācija (B2b)

0,93

0,67

1,40

1,95

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC2 |
| Vācija | PHYBIBCO – Baltijas jūras iekšējo piekrastes ūdeņu fitobentiskais indekss | 0,80 | 0,60 |
| BC1 |
| Somija | Brūnaļģu Fucus spp. maksimālais augšanas dziļums (makroaļģes) | 0,90 | 0,74 |
| Zviedrija | MSMDI (makroaļģes un segsēkļi) | 0,60 | 0,40 |
| BC6 |
| Dānija | Parastās jūraszāles Zostera marina maksimālais augšanas dziļums (segsēkļi) | 0,90 | 0,74 |
| Zviedrija | MSMDI (makroaļģes un segsēkļi) | 0,60 | 0,40 |
| BC7 |
| Vācija | Balcosis – Baltijas jūras aļģu sabiedrību analīzes sistēma (makroaļģes un segsēkļi) | 0,80 | 0,60 |
| Polija | MQAI – makrofītu kvalitātes novērtēšanas indekss | 0,90 | 0,70 |
| BC8 |
| Vācija | Balcosis – Baltijas jūras aļģu sabiedrību analīzes sistēma (makroaļģes un segsēkļi) | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC2

Vācija

PHYBIBCO – Baltijas jūras iekšējo piekrastes ūdeņu fitobentiskais indekss

0,80

0,60

BC1

Somija

Brūnaļģu Fucus spp. maksimālais augšanas dziļums (makroaļģes)

0,90

0,74

Zviedrija

MSMDI (makroaļģes un segsēkļi)

0,60

0,40

BC6

Dānija

Parastās jūraszāles Zostera marina maksimālais augšanas dziļums (segsēkļi)

0,90

0,74

Zviedrija

MSMDI (makroaļģes un segsēkļi)

0,60

0,40

BC7

Vācija

Balcosis – Baltijas jūras aļģu sabiedrību analīzes sistēma (makroaļģes un segsēkļi)

0,80

0,60

Polija

MQAI – makrofītu kvalitātes novērtēšanas indekss

0,90

0,70

BC8

Vācija

Balcosis – Baltijas jūras aļģu sabiedrību analīzes sistēma (makroaļģes un segsēkļi)

0,80

0,60

| Rezultāti: | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības parametram, kas ir skaitliskuma indikators (parastās jūraszāles Zostera marina (segsēkļi) maksimālais augšanas dziļums): |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Parastās jūraszāles Zostera marina parametru vērtības/diapazoni, maksimālais augšanas dziļums (m) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC8 |
| Dānija
  Atklāta piekraste | 0,90 | 0,74 | 8,5 | 7 |

Valsts un tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Parastās jūraszāles Zostera marina parametru vērtības/diapazoni, maksimālais augšanas dziļums (m)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC8

Dānija

Atklāta piekraste

0,90

0,74

8,5

7

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC2 | | | |
| Vācija | MarBIT – jūras biotiskā indeksa rīks | 0,80 | 0,60 |
| BC4 | | | |
| Igaunija | ZKI – Igaunijas piekrastes ūdeņu makrozoobentosa sabiedrības indekss | 0,39 | 0,24 |
| Latvija | BQI – bentiskās kvalitātes indekss | 0,88 | 0,75 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC2

Vācija

MarBIT – jūras biotiskā indeksa rīks

0,80

0,60

BC4

Igaunija

ZKI – Igaunijas piekrastes ūdeņu makrozoobentosa sabiedrības indekss

0,39

0,24

Latvija

BQI – bentiskās kvalitātes indekss

0,88

0,75

| Ūdeņu kategorija | Piekrastes ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa |

Ūdeņu kategorija

Piekrastes ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA 7 |
| Apvienotā Karaliste | Fitoplanktona rīks | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA 7

Apvienotā Karaliste

Fitoplanktona rīks

0,80

0,60

| Fitoplanktons: | biomasas indikatorparametrs (hlorofils-a) |
| --- | --- |

Fitoplanktons:

| Rezultāti: | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības |
| --- | --- |

Rezultāti:

Parametra vērtības izteiktas μg/l kā 90. procentiles vērtība, kas aprēķināta attiecībā uz definēto veģetācijas periodu sešu gadu periodā.

| Valsts un tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA 1/26d |
| Dānija | 0,66 | 0,50 | 3,00 | 4,00 |
| NEA 5 | | | | |
| Vācija | 0,67 | 0,44 | 5,00 | 7,50 |
| NEA 7 | | | | |
| Norvēģija | 0,67 | 0,33 | 2,50 | 5,00 |
| Apvienotā Karaliste (krasta tuvums/Ziemeļjūra) | 0,67 | 0,33 | 10,00 | 15,00 |
| Apvienotā Karaliste (Atlantijas okeāns) | 0,67 | 0,33 | 5,00 | 10,00 |

Valsts un tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA 1/26d

Dānija

0,66

0,50

3,00

4,00

NEA 5

Vācija

0,67

0,44

5,00

7,50

NEA 7

Norvēģija

0,67

0,33

2,50

5,00

Apvienotā Karaliste (krasta tuvums/Ziemeļjūra)

0,67

0,33

10,00

15,00

Apvienotā Karaliste (Atlantijas okeāns)

0,67

0,33

5,00

10,00

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makroaļģes |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makroaļģes

Plūdmaiņu zonas vai zem plūdmaiņu līmeņa esošās makroaļģes akmeņainā substrātā

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA 5 | | | |
| Vācija | HPI – Helgolandes fitobentiskais indekss | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA 5

Vācija

HPI – Helgolandes fitobentiskais indekss

0,80

0,60

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Makroaļģes |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Makroaļģes

Plūdmaiņu zonas mīkstā substrāta ziedošās makroaļģes, skaitliskuma indikators

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA 3/4 |
| Vācija | OMAI – oportūnistisko makroaļģu pārklājums/platība plūdmaiņu zonas mīkstajā substrātā piekrastes ūdeņos | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA 3/4

Vācija

OMAI – oportūnistisko makroaļģu pārklājums/platība plūdmaiņu zonas mīkstajā substrātā piekrastes ūdeņos

0,80

0,60

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Segsēkļi |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Segsēkļi

Sāļie purvi

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Vācija | EM – sāļo purvu veģetācijas novērtējums piekrastes un pārejas ūdeņos | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | SMAATIE – Īrijas sāļo purvu segsēkļu novērtēšanas rīks | 0,80 | 0,60 |
| Nīderlande | TSM – ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji: plūdmaiņu sāļie purvi | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | SM – Apvienotās Karalistes sāļo purvu novērtēšanas rīks | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Vācija

EM – sāļo purvu veģetācijas novērtējums piekrastes un pārejas ūdeņos

0,80

0,60

Īrija

SMAATIE – Īrijas sāļo purvu segsēkļu novērtēšanas rīks

0,80

0,60

Nīderlande

TSM – ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji: plūdmaiņu sāļie purvi

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

SM – Apvienotās Karalistes sāļo purvu novērtēšanas rīks

0,80

0,60

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA 8b |
| Zviedrija | MSMDI (makroaļģes un segsēkļi) | 0,80 | 0,60 |
| Dānija | Parastās jūraszāles Zostera marina maksimālais augšanas dziļums (segsēkļi) | 0,90 | 0,74 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA 8b

Zviedrija

MSMDI (makroaļģes un segsēkļi)

0,80

0,60

Dānija

Parastās jūraszāles Zostera marina maksimālais augšanas dziļums (segsēkļi)

0,90

0,74

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA 1/26 |
| Portugāle | RAT – Akmeņainu piekrastu novērtēšanas rīks | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | BO2A – oportūnistisko bentisko daudzsartārpu/sānpeldvēžu indekss | 0,83 | 0,50 |
| Tips NEA 5* |
| Vācija | MarBIT – jūras biotiskā indeksa rīks | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA 1/26

Portugāle

RAT – Akmeņainu piekrastu novērtēšanas rīks

0,800

0,600

Spānija

BO2A – oportūnistisko bentisko daudzsartārpu/sānpeldvēžu indekss

0,83

0,50

Tips NEA 5*

Vācija

MarBIT – jūras biotiskā indeksa rīks

0,80

0,60

| Ūdeņu kategorija | Piekrastes ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Vidusjūra |

Ūdeņu kategorija

Piekrastes ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Vidusjūra

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Fitoplanktons: | biomasas indikatorparametrs (hlorofils-a) |
| --- | --- |

Fitoplanktons:

| Rezultāti: | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības |
| --- | --- |

Rezultāti:

Parametra vērtības izteiktas μg/l kā hlorofila-a 90. procentiles vērtība, kas aprēķināta par gadu vismaz piecu gadu periodā.

| Valsts un tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips I |
| Francija | 0,670 | 0,330 | 4,925 | 10,000 |
| Itālija | 0,850 | 0,620 | 5,600 | 14,100 |
| Tips II A (Tirēnu jūra) | | | | |
| Itālija | 0,84 | 0,62 | 1,17 | 2,90 |
| Tips III W (Adrijas jūra) |
| Itālija | | | | 1,7  (*8) |
| Tips III W (Tirēnu jūra) |
| Itālija | | | | 1,17  (*8) |

Valsts un tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips I

Francija

0,670

0,330

4,925

10,000

Itālija

0,850

0,620

5,600

14,100

Tips II A (Tirēnu jūra)

Itālija

0,84

0,62

1,17

2,90

Tips III W (Adrijas jūra)

Itālija

1,7  (*8)

Tips III W (Tirēnu jūra)

Itālija

1,17  (*8)

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Segsēkļi |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Segsēkļi

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Grieķija | CymoSkew | 0,75 | 0,5 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Grieķija

CymoSkew

0,75

0,5

| Ūdeņu kategorija | Pārejas ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa |

Ūdeņu kategorija

Pārejas ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Fitoplanktons: | biomasas indikatorparametrs (hlorofils-a) |
| --- | --- |

Fitoplanktons:

| Rezultāti: | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības |
| --- | --- |

Rezultāti:

Parametra vērtības izteiktas μg/l kā 90. procentiles vērtība, kas aprēķināta attiecībā uz definēto veģetācijas periodu.

| Valsts | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija | 1,00 | 0,60 | 100 | 200 |

Valsts

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija

1,00

0,60

100

200

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Segsēkļi |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Segsēkļi

Sāļie purvi

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija | TMQI – plūdmaiņu purvu kvalitātes indekss | 0,85 | 0,75 |
| Vācija | EM – sāļo purvu veģetācijas novērtējums piekrastes un pārejas ūdeņos | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | SMAATIE – Īrijas sāļo purvu segsēkļu novērtēšanas rīks | 0,80 | 0,60 |
| Nīderlande | TSM – ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji: plūdmaiņu sāļie purvi | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija

TMQI – plūdmaiņu purvu kvalitātes indekss

0,85

0,75

Vācija

EM – sāļo purvu veģetācijas novērtējums piekrastes un pārejas ūdeņos

0,80

0,60

Īrija

SMAATIE – Īrijas sāļo purvu segsēkļu novērtēšanas rīks

0,80

0,60

Nīderlande

TSM – ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji: plūdmaiņu sāļie purvi

0,80

0,60

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Makroaļģes un segsēkļi |
| --- | --- |
| Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors | Segsēkļi |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Makroaļģes un segsēkļi

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors

Segsēkļi

Jūraszāles

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Spānija (Kantabrija) | AQI – segsēkļu kvalitātes indekss | 0,850 | 0,700 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Spānija (Kantabrija)

AQI – segsēkļu kvalitātes indekss

0,850

0,700

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija | BEQI – bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss | 0,75 | 0,5 |
| Apakštips D |
| Vācija | AeTV – Aestuar Type Verfahren | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |
| Spānija | TasBEM – taksonomiskās pietiekamības bentiskais vairākrādītāju indekss | 0,79 | 0,66 |
| Apvienotā Karaliste | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |
| Apakštips E |
| Vācija | AeTV – Aestuar Type Verfahren | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Īrija | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |
| Spānija | TasBEM – taksonomiskās pietiekamības bentiskais vairākrādītāju indekss | 0,79 | 0,66 |
| Apvienotā Karaliste | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |
| Apakštips F |
| Īrija | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |
| Spānija | TasBEM – taksonomiskās pietiekamības bentiskais vairākrādītāju indekss | 0,79 | 0,66 |
| Apvienotā Karaliste | IQI – infaunas kvalitātes indekss | 0,75 | 0,64 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija

BEQI – bentiskais ekosistēmu kvalitātes indekss

0,75

0,5

Apakštips D

Vācija

AeTV – Aestuar Type Verfahren

0,80

0,60

Īrija

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

Spānija

TasBEM – taksonomiskās pietiekamības bentiskais vairākrādītāju indekss

0,79

0,66

Apvienotā Karaliste

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

Apakštips E

Vācija

AeTV – Aestuar Type Verfahren

0,80

0,60

Vācija

M-AMBI

0,85

0,70

Īrija

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

Spānija

TasBEM – taksonomiskās pietiekamības bentiskais vairākrādītāju indekss

0,79

0,66

Apvienotā Karaliste

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

Apakštips F

Īrija

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

Spānija

TasBEM – taksonomiskās pietiekamības bentiskais vairākrādītāju indekss

0,79

0,66

Apvienotā Karaliste

IQI – infaunas kvalitātes indekss

0,75

0,64

| Ūdeņu kategorija | Pārejas ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Vidusjūra |

Ūdeņu kategorija

Pārejas ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Vidusjūra

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Oligohalīnas un mezohalīnas piekrastes lagūnas |
| Spānija (Baleāru salas) | FITOHMIB | 0,93 | 0,73 |
| Grīvas |
| Spānija (dienvidu piekraste) | TWIf – pārejas ūdeņu fitoplanktona indekss | 0,50 | 0,36 |
| Horvātija | MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss | 0,80 | 0,60 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Oligohalīnas un mezohalīnas piekrastes lagūnas

Spānija (Baleāru salas)

FITOHMIB

0,93

0,73

Grīvas

Spānija (dienvidu piekraste)

TWIf – pārejas ūdeņu fitoplanktona indekss

0,50

0,36

Horvātija

MPI – fitoplanktona vairākrādītāju indekss

0,80

0,60

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts un tips | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Oligohalīnas, mezohalīnas un polihalīnas piekrastes lagūnas |
| Spānija (Baleāru salas) | INVHMIB | 0,93 | 0,73 |
| Oligohalīnas piekrastes lagūnas | | | |
| Spānija (ziemeļaustrumu piekraste) | QAELS | 0,86 | 0,58 |
| Mezohalīnas piekrastes lagūnas |
| Spānija (ziemeļaustrumu piekraste) | QAELS | 0,72 | 0,62 |
| Grīvas |
| Spānija (bez sālsūdens ķīļa, dienvidu piekraste) | BO2A | 0,87 | 0,45 |
| Spānija (ar sālsūdens ķīli, dienvidu piekraste) | BO2A | 0,87 | 0,52 |

Valsts un tips

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Oligohalīnas, mezohalīnas un polihalīnas piekrastes lagūnas

Spānija (Baleāru salas)

INVHMIB

0,93

0,73

Oligohalīnas piekrastes lagūnas

Spānija (ziemeļaustrumu piekraste)

QAELS

0,86

0,58

Mezohalīnas piekrastes lagūnas

Spānija (ziemeļaustrumu piekraste)

QAELS

0,72

0,62

Grīvas

Spānija (bez sālsūdens ķīļa, dienvidu piekraste)

BO2A

0,87

0,45

Spānija (ar sālsūdens ķīli, dienvidu piekraste)

BO2A

0,87

0,52

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Zivis |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Zivis

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Itālija | HFBI – dzīvotņu bioindikators pēc zivju rādītājiem | 0,94 | 0,55 |
| Horvātija | M-EFI – modificētais grīvas zivju indekss | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Itālija

HFBI – dzīvotņu bioindikators pēc zivju rādītājiem

0,94

0,55

Horvātija

M-EFI – modificētais grīvas zivju indekss

0,80

0,60

| Ūdeņu kategorija | Pārejas ūdeņi |
| --- | --- |
| Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa | Melnā jūra |

Ūdeņu kategorija

Pārejas ūdeņi

Interkalibrācijas ģeogrāfiskā grupa

Melnā jūra

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Fitoplanktons |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Fitoplanktons

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Rumānija | IBI – integrētais bioloģiskais indekss | 0,70 | 0,42 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Rumānija

IBI – integrētais bioloģiskais indekss

0,70

0,42

| Bioloģiskās kvalitātes faktors | Bentiskie bezmugurkaulnieki |
| --- | --- |

Bioloģiskās kvalitātes faktors

Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Rezultāti: | nacionālo klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- |

Rezultāti:

| Valsts | Nacionālās klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Rumānija | M-AMBI(n) – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss, normalizēts | 0,90 | 0,68 |

Valsts

Nacionālās klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Rumānija

M-AMBI(n) – AZTI jūras biotiskais vairākparametru indekss, normalizēts

0,90

0,68

---

(*1)  Apvienotās Karalistes gadījumā šie rezultāti ir attiecināmi arī uz kopīgajiem interkalibrācijas tipiem, kas pieder pie Ziemeļu reģiona interkalibrācijas ģeogrāfiskās grupas.

(*2)  Tiks izmantots Anglijā, Velsā un Skotijā.

(*3)  Attiecībā uz ūdenskrātuvēm robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem nav noteikta (gan L-M5/7, gan L-M8 ir ūdenskrātuves).

(*4)  Tiks izmantots Anglijā, Velsā un Skotijā.

(*5)  Tiks izmantots arī Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā).

(*6)  Pēc medianālā (P50) sāļuma noteiktie sāļuma diapazoni: eihalīni – [30,1–34,4] PSV; polihalīni – [18,1–30,0] PSV; mezohalīni – [5,1–18,0] PSV; oligohalīni – [0,5–5,0] PSV.

(*7)  Spānija un Francija nenošķir ierobežotas lagūnas no iežņaugtām.

(*8)  Šīs vērtības ir nevis nacionālās robežvērtības, bet gan sliekšņvērtības.

---