# Eiropas Savienības C 384/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 384 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 18. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 384

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 18. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 384/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 384/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  )

Atlantia/EDF/ACA

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2016/C 384/02 | Paziņojums personām, kurām piemēro pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/638/KĀDP, ko groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/1839, un Padomes Regulā (ES) Nr. 1284/2009 par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku | 2 |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 384/03 | Euro maiņas kurss | 3 |
| 2016/C 384/04 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2016. gada 14. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē (Bürgstadter Berg (ACVN)) | 4 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2016/C 384/05 | Reorganizācijas pasākumi – Lēmums par reorganizācijas pasākumu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrību Euroins România Asigurare Reasigurare SA | 10 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2016/C 384/02

Paziņojums personām, kurām piemēro pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/638/KĀDP, ko groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/1839, un Padomes Regulā (ES) Nr. 1284/2009 par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

2

Eiropas Komisija

2016/C 384/03

Euro maiņas kurss

3

2016/C 384/04

Komisijas Īstenošanas lēmums (2016. gada 14. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē (Bürgstadter Berg (ACVN))

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Bürgstadter Berg

4

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2016/C 384/05

Reorganizācijas pasākumi – Lēmums par reorganizācijas pasākumu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrību Euroins România Asigurare Reasigurare SA

Euroins România Asigurare Reasigurare SA

10

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 384/06 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus EACEA 40/2016 saskaņā ar Erasmus+ programmu – KA3 – Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pakalpojumu sniedzēju un uzņēmumu partnerības mācīšanās darbavietā un māceklības jomā | 11 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 384/07 | Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam piemērojamo antidempinga pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu | 15 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 384/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 18 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 384/09 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 19 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2016/C 384/06

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus EACEA 40/2016 saskaņā ar Erasmus+ programmu – KA3 – Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pakalpojumu sniedzēju un uzņēmumu partnerības mācīšanās darbavietā un māceklības jomā

EACEA

Erasmus+

11

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 384/07

Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam piemērojamo antidempinga pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu

15

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 384/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business

1

18

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 384/09

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

19

---

| | Labojums |
| --- | --- |
| 2016/C 384/10 | Papildinājums 2006. gada 30. novembra Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim C 291 | 22 |

Labojums

2016/C 384/10

Papildinājums 2006. gada 30. novembra Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim C 291

Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8185 – Atlantia/EDF/ACA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 384/01)

Komisija 2016. gada 12. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem; |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8185. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8185. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/2

---

Paziņojums personām, kurām piemēro pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2010/638/KĀDP, ko groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/1839, un Padomes Regulā (ES) Nr. 1284/2009 par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

(2016/C 384/02)

To personu ievērībai, kuras norādītas pielikumā Padomes Lēmumam 2010/638/KĀDP (1), ko groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/1839 (2), un II pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 1284/2009 (3), sniedz šādu informāciju.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka personas, kas norādītas minētajos pielikumos, turpina atbilst kritērijam, kas izklāstīts Lēmumā 2010/638/KĀDP un Regulā (ES) 1284/2009 par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku, un tādēļ uz tām arī turpmāk būtu jāattiecina pasākumi, kas atjaunoti ar Lēmumu (KĀDP) 2016/1839.

Attiecīgo personu uzmanību vērš uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajās iestādēs, kas norādītas Regulas (ES) 1284/2009 III pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 8. pantu).

Attiecīgās personas, pievienojot apliecinājuma dokumentus, līdz 2017. gada 30. jūnijam var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajos sarakstos; minēto lūgumu nosūta uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.

(2)  OV L 280, 18.10.2016., 32. lpp.

(3)  OV L 346, 23.12.2009., 26. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 17. oktobris

(2016/C 384/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0994 |
| JPY | Japānas jena | 114,46 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4400 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90485 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,7028 |
| CHF | Šveices franks | 1,0872 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0315 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,024 |
| HUF | Ungārijas forints | 306,93 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3281 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5065 |
| TRY | Turcijas lira | 3,4017 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4436 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4433 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5304 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5433 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5270 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 253,18 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,6533 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,4075 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5065 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 355,97 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6367 |
| PHP | Filipīnu peso | 53,357 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,0709 |
| THB | Taizemes bāts | 38,776 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,5147 |
| MXN | Meksikas peso | 20,8199 |
| INR | Indijas rūpija | 73,4565 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0994

JPY

Japānas jena

114,46

DKK

Dānijas krona

7,4400

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90485

SEK

Zviedrijas krona

9,7028

CHF

Šveices franks

1,0872

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0315

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,024

HUF

Ungārijas forints

306,93

PLN

Polijas zlots

4,3281

RON

Rumānijas leja

4,5065

TRY

Turcijas lira

3,4017

AUD

Austrālijas dolārs

1,4436

CAD

Kanādas dolārs

1,4433

HKD

Hongkongas dolārs

8,5304

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5433

SGD

Singapūras dolārs

1,5270

KRW

Dienvidkorejas vona

1 253,18

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,6533

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,4075

HRK

Horvātijas kuna

7,5065

IDR

Indonēzijas rūpija

14 355,97

MYR

Malaizijas ringits

4,6367

PHP

Filipīnu peso

53,357

RUB

Krievijas rublis

69,0709

THB

Taizemes bāts

38,776

BRL

Brazīlijas reāls

3,5147

MXN

Meksikas peso

20,8199

INR

Indijas rūpija

73,4565

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2016. gada 14. oktobris)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē

(Bürgstadter Berg (ACVN))

(2016/C 384/04)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 97. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Vācija ir iesniegusi pieteikumu nosaukuma Bürgstadter Berg aizsardzībai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumiem attiecībā uz cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīna nozarē. Saskaņā ar minētās regulas 97. panta 2. punktu Komisija izskatīja Vācijas pieteikumu. |
| --- | --- |

(1)

Vācija ir iesniegusi pieteikumu nosaukuma Bürgstadter Berg aizsardzībai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumiem attiecībā uz cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīna nozarē. Saskaņā ar minētās regulas 97. panta 2. punktu Komisija izskatīja Vācijas pieteikumu.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93.–96. pantā, 97. panta 1. punktā un 100.–102. pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93.–96. pantā, 97. panta 1. punktā un 100.–102. pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti.

| (3) | Lai varētu iesniegt iebildumu paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecīgi būtu jāpublicē minētās regulas 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais vienotais dokuments un atsauce uz iepriekšējās valsts procedūras gaitā publicēto produkta specifikāciju, kura tikusi iesniegta, lai izskatītu pieteikumu par nosaukuma Bürgstadter Berg aizsardzību, |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu iesniegt iebildumu paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecīgi būtu jāpublicē minētās regulas 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais vienotais dokuments un atsauce uz iepriekšējās valsts procedūras gaitā publicēto produkta specifikāciju, kura tikusi iesniegta, lai izskatītu pieteikumu par nosaukuma Bürgstadter Berg aizsardzību,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Vienotais dokuments, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu Bürgstadter Berg (ACVN) ir iekļauti šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu šā lēmuma publikācija piešķir tiesības divu mēnešu laikā no tā publicēšanas celt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minētā nosaukuma aizsardzību.

Briselē, 2016. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

---

PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

Bürgstadter Berg

2.   Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

Bürgstadter Berg (vīns), baltvīns, sārtvīns

Organoleptiskās īpašības

Sarkanvīnu, baltvīnu, blanc de noirs un sārtvīnu (rosé, weissherbst) ražo Bürgstadter Berg.

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Bürgstadter Berg apzīmēto produktu raksturīgās īpašības ir šādas:

| — | liels dziļums veiksmīgā apvienojumā ar eleganci, |
| --- | --- |

—

liels dziļums veiksmīgā apvienojumā ar eleganci,

| — | līdzsvarots un izsmalcināts skābju sastāvs, jo augsnes sakārta nav tik blīva un augsnes reakcijai ir mazāks pH nekā parasti tas raksturīgs Frankenes augsnēm, |
| --- | --- |

—

līdzsvarots un izsmalcināts skābju sastāvs, jo augsnes sakārta nav tik blīva un augsnes reakcijai ir mazāks pH nekā parasti tas raksturīgs Frankenes augsnēm,

| — | augsnes mineraloģisko sastāvu veido nedaudz sadēdējis smilšakmens – nogulumiežu augsne; Ģeoloģisko apstākļu dēļ šie vīni nekad nav apaļīgi un bagātīgi, un tieši šā iemesla dēļ to īpašības stipri vien ietekmē attiecīgās minerālvielas, |
| --- | --- |

—

augsnes mineraloģisko sastāvu veido nedaudz sadēdējis smilšakmens – nogulumiežu augsne; Ģeoloģisko apstākļu dēļ šie vīni nekad nav apaļīgi un bagātīgi, un tieši šā iemesla dēļ to īpašības stipri vien ietekmē attiecīgās minerālvielas,

| — | smalki izteikts augļainums, kāds raksturīgs vīnogu šķirnei, ko izmanto pārsvarā sauso vīnu ražošanai. |
| --- | --- |

—

smalki izteikts augļainums, kāds raksturīgs vīnogu šķirnei, ko izmanto pārsvarā sauso vīnu ražošanai.

Frankenes ACVN vīnu vispārējie parametri attiecināmi uz tradicionālajiem, bet ļoti reti ražotiem saldajiem vīniem (Auslese, Beerenauslese, Trockenbeerenauslese un Eiswein).

Vispārīgie analītiskie parametri

| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 15 |
| --- | --- |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 7 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Kopējais sēra dioksīds (miligramos uz litru) | 200 |

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

15

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

7

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Kopējais sēra dioksīds (miligramos uz litru)

200

Bürgstadter Berg (vīns), sarkanais

Organoleptiskās īpašības

Sarkanvīnu, baltvīnu, blanc de noirs un sārtvīnu (rosé, weissherbst) ražo Bürgstadter Berg.

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Bürgstadter Berg apzīmētās vīna produkcijas raksturīgās īpašības ir šādas:

| — | liels dziļums veiksmīgā apvienojumā ar eleganci, |
| --- | --- |

—

liels dziļums veiksmīgā apvienojumā ar eleganci,

| — | līdzsvarots un izsmalcināts skābju sastāvs, jo augsnes sakārta nav tik blīva un augsnes reakcijai ir mazāks pH nekā parasti tas raksturīgs Frankenes augsnēm, |
| --- | --- |

—

līdzsvarots un izsmalcināts skābju sastāvs, jo augsnes sakārta nav tik blīva un augsnes reakcijai ir mazāks pH nekā parasti tas raksturīgs Frankenes augsnēm,

| — | augsnes mineraloģisko sastāvu veido nedaudz sadēdējis smilšakmens – nogulumiežu augsne; Ģeoloģisko apstākļu dēļ šie vīni nekad nav apaļīgi un bagātīgi, un tieši šā iemesla dēļ to īpašības stipri vien ietekmē attiecīgās minerālvielas, |
| --- | --- |

—

augsnes mineraloģisko sastāvu veido nedaudz sadēdējis smilšakmens – nogulumiežu augsne; Ģeoloģisko apstākļu dēļ šie vīni nekad nav apaļīgi un bagātīgi, un tieši šā iemesla dēļ to īpašības stipri vien ietekmē attiecīgās minerālvielas,

| — | smalki izteikts augļainums, kāds raksturīgs vīnogu šķirnei, ko izmanto pārsvarā sauso vīnu ražošanai. |
| --- | --- |

—

smalki izteikts augļainums, kāds raksturīgs vīnogu šķirnei, ko izmanto pārsvarā sauso vīnu ražošanai.

Vispārīgie analītiskie parametri

| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 15 |
| --- | --- |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 7 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Kopējais sēra dioksīds (miligramos uz litru) | 150 |

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

15

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

7

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Kopējais sēra dioksīds (miligramos uz litru)

150

Bürgstadter Berg (kvalitatīvs dzirkstošais vīns)

Oglekļa dioksīda saturs:

Noteikto apgabalu kvalitatīva dzirkstošā vīna oglekļa dioksīda saturam jābūt ar tādu šķīdumā esošā oglekļa dioksīda radītu pārspiedienu, kas nav mazāks par 3,5 bāriem, ja to glabā 20 °C temperatūrā slēgtās tvertnēs.

Organoleptiskās īpašības

Sarkanvīnu, baltvīnu, blanc de noirs un sārtvīnu (rosé, weissherbst) ražo Bürgstadter Berg. Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Bürgstadter Berg apzīmētos vīnogulājus var izmantot, lai ražotu kvalitatīvu dzirkstošo vīnu.

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Bürgstadter Berg apzīmētās vīna produkcijas raksturīgās īpašības ir šādas:

| — | liels dziļums veiksmīgā apvienojumā ar eleganci, |
| --- | --- |

—

liels dziļums veiksmīgā apvienojumā ar eleganci,

| — | līdzsvarots un izsmalcināts skābju sastāvs, jo augsnes sakārta nav tik blīva un augsnes reakcijai ir mazāks pH nekā parasti tas raksturīgs Frankenes augsnēm, |
| --- | --- |

—

līdzsvarots un izsmalcināts skābju sastāvs, jo augsnes sakārta nav tik blīva un augsnes reakcijai ir mazāks pH nekā parasti tas raksturīgs Frankenes augsnēm,

| — | augsnes mineraloģisko sastāvu veido nedaudz sadēdējis smilšakmens – nogulumiežu augsne, |
| --- | --- |

—

augsnes mineraloģisko sastāvu veido nedaudz sadēdējis smilšakmens – nogulumiežu augsne,

| — | smalki izteikts augļainums, kāds raksturīgs vīnogu šķirnei, ko izmanto pārsvarā Brut (sausā) dzirkstošā vīna ražošanai. |
| --- | --- |

—

smalki izteikts augļainums, kāds raksturīgs vīnogu šķirnei, ko izmanto pārsvarā Brut (sausā) dzirkstošā vīna ražošanai.

Vispārīgie analītiskie parametri

| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | 14 |
| --- | --- |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Kopējais sēra dioksīds (miligramos uz litru) | 185 |

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

14

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē – 3,5 grami uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Kopējais sēra dioksīds (miligramos uz litru)

185

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Bürgstadter Berg (vīns), kvalitatīvs vīns

Īpašās vīndarbības metodes

Minimālais dabiskā spirta saturs/minimālais saturs misā (izteikts spirta tilpumprocentos vai grādos pēc Eksles skalas)

Kvalitatīvie vīni

| | Spirts
  tilpuma % | Grādi pēc Eksles skalas |
| --- | --- | --- |
| Visām vīnogulāju šķirnēm | 8,0 | 63 |
| Bocksbeutel vīnam | 9,4 | 72 |

Spirts

tilpuma %

Grādi pēc Eksles skalas

Visām vīnogulāju šķirnēm

8,0

63

Bocksbeutel vīnam

9,4

72

Bagātināšana: kvalitatīvos vīnus var bagātināt, nepārsniedzot 14 tilp. % kopējā spirta. Vīnu parasti var bagātināt ar koncentrētu vīnogu misu vai koncentrējot ar atdzesēšanas paņēmienu.

Pārējos gadījumos ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Bürgstadter Berg apzīmētajai vīna produkcijai piemēro atļautās vīndarības metodes, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 1308/2013, Regulā (EK) Nr. 606/2009 un valsts tiesību aktos.

Bürgstadter Berg (vīns), vīns ar īpašiem elementiem

Īpašās vīndarbības metodes

Minimālais dabiskā spirta saturs/minimālais saturs misā (izteikts spirta tilpumprocentos vai grādos pēc Eksles skalas)

Vīns ar īpašiem elementiem

| | Spirts
  tilpuma % | Grādi pēc Eksles skalas |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kabinett [cabinet] |

Spirts

tilpuma %

Grādi pēc Eksles skalas

1.

Kabinett [cabinet]

Riesling, Silvaner

10,3

78

Citas baltvīna, Weissherbst, rosé vīna šķirnes

10,6

80

Sarkanvīns

11,4

85

| 2. | Spätlese |
| --- | --- |

2.

Riesling, Silvaner

11,7

87

Visas pārējās baltvīna, sarkanvīna un sārtvīna [rosé] šķirnes

12,2

90

| 3. | Auslese |
| --- | --- |

3.

Visas vīnogulāju šķirnes

13,8

100

| 4. | Beerenauslese |
| --- | --- |

4.

Visas vīnogulāju šķirnes

17,7

125

| 5. | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

5.

Visas vīnogulāju šķirnes

21,5

150

| 6. | Eiswein |
| --- | --- |

6.

Visas vīnogulāju šķirnes

17,7

125

Vīnu ar īpašiem elementiem nedrīkst bagātināt.

Pārējos gadījumos ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Bürgstadter Berg apzīmētajai vīna produkcijai piemēro atļautās vīndarības metodes, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 1308/2013, Regulā (EK) Nr. 606/2009 un valsts tiesību aktos.

Bürgstadter Berg (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) Sekt b.A. (kvalitatīvais dzirkstošais vīns no noteiktiem reģioniem)

Īpašās vīndarbības metodes

Minimālais dabiskā spirta saturs/minimālais saturs misā (izteikts spirta tilpumprocentos vai grādos pēc Eksles skalas)

| | Spirts
  tilpuma % | Grādi pēc Eksles skalas |
| --- | --- | --- |
| Sekt b.A. | | |
| Visas vīnogulāju šķirnes | 8,0 | 63 |

Spirts

tilpuma %

Grādi pēc Eksles skalas

Sekt b.A.

Visas vīnogulāju šķirnes

8,0

63

b.   Maksimālās ražas

Bürgstadter Berg (vīns, Sekt b.A.)

80 hektolitru no hektāra

6.   Noteiktais apgabals

Ar šo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu drīkst apzīmēt tādās platībās iegūtu vīna produkciju, kuras atļauts apstādīt ar vīnogulājiem vai kuras uz laiku ir bez vīnogulājiem, un citas tādas platības bez vīnogulājiem, kuras atrodas noteiktajā Bürgstadt apgabalā, kas aizņem apvidu starp kalna nogāzes pakāji un Bürgstadter Berg meža perimetru Mainas upes kreisajā krastā.

Apgabala platība, ieskaitot gājēju celiņus, ir 113,808 ha.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | Blauer Zweigelt |
| --- | --- |

Blauer Zweigelt

| | Blauer Frühburgunder |
| --- | --- |

Blauer Frühburgunder

| | Weißer Burgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder

| | Grüner Silvaner |
| --- | --- |

Grüner Silvaner

| | Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Blauer Spätburgunder

| | Müller Thurgau |
| --- | --- |

Müller Thurgau

| | Weißer Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling

| | Chardonnay |
| --- | --- |

Chardonnay

8.   Saiknes apraksts

Bürgstadter Berg (vīns, Sekt b.A.)

Vīna un Sekt b.A. raksturīgās īpašības ir saistītas ar Bürgstadter Berg apgabalu.

Bürgstadter Berg ir vīnogu audzēšanas apgabals Frankenes ražošanas apgabala dienvidrietumos. Ar vīnogulājiem apstādītas galvenokārt dienvidu nogāzes, kur ir akmeņaina nogulumiežu augsne ar sadēdējušu smilšakmeni, un tā piešķir šiem vīniem raksturīgu izcilību un izsmalcinātību, darot tos par izteikti sevišķiem vīniem, – šādas īpašības apvienojumā ar zemu pH vērtību veido Frankenes (kur augsnes sakārta ir lielākoties blīva) ACVN vīnu specifiku. Nogāzes atrašanās dabiskā ūdensteces baseinā starp Spessart un Odenwald augstienēm rada mikroklimatu, kam raksturīgas nedaudz augstākas gada vidējās temperatūras un nedaudz lielāks nokrišņu daudzums (650 mm) nekā apvidū, kur iegūst Frankenes ACVN vīnu. Šo faktoru kombinācija rada vīnu, kas ir atšķirīgs no Frankenes ACVN vīna izsmalcinātības un struktūras ziņā. Visi šie abiotiskie faktori veido Bürgstadter Berg garšas profilu un atšķir tos no Frankenes ACVN vīna. Bürgstadter Berg vīni nekad nav apaļīgi un bagātīgi. Vairumam Bürgstadter Berg ACVN vīnu piemīt skābuma struktūras izsmalcinātība, kura ir vairāk izteikta nekā Frankenes vīniem no ražošanas apgabala vidienes un kurai par iemeslu ir tas, ka augsnes sakārta nav tik blīva un augsnes reakcijai ir mazāks pH nekā parasti tas raksturīgs Frankenes augsnēm. Maigajam augļainuma aromātam, piemēram, Riesling vīnu izsmalcinātajam persiku aromātam un Spätburgunder viegli izteiktajai mandeļu niansei, par iemeslu vienlīdz lielā mērā ir īpaši ģeoloģiskie un klimatiskie apstākļi. Augsnes ķīmiskais sastāvs un augsnes ūdens apgādā vīnogulāju saknes ar barības vielām un minerālvielām. Bürgstadter Berg vīnogu misai ir augsts skābes saturs un līdz ar to zemas pH vērtības. Tas izskaidrojams ar zemo kaļķakmens saturu augsnē. Tā kā no pH ir atkarīgs vīnu “skābuma iespaids”, Bürgstadter Berg vīnu garša ir skābenāka, reduktīvāka, viendabīgāka un liesāka salīdzinājumā ar citiem vīniem, kas iegūti no kaļķakmens augsnēs audzētiem vīnogulājiem. Bürgstadter Berg vīnu skābums un pH ietekmē mikroorganismu stabilitāti un to, cik lielā apjomā radīsies esteri, kas savukārt ietekmē aromātu, un antociāni, kam ir attiecīga krāsojoša ietekme uz sarkanvīniem. Maigajam augļainuma aromātam, piemēram, Riesling vīnu izsmalcinātajam persiku aromātam un Spätburgunder viegli izteiktajai mandeļu niansei, tātad par iemeslu vienlīdz lielā mērā ir īpaši ģeoloģiskie un klimatiskie apstākļi, kā minēts iepriekš.

Šo dzirkstošo vīnu raksturīgās īpašības ietekmē arī tās mazās teritorijas īpatnības, no kuras tie nākuši.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Bürgstadter Berg (vīns, Sekt b.A.)

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Lai aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un tradicionālo apzīmējumu varētu izmantot marķējumā, vīnam vispirms ir jāiztur oficiāla pārbaude. Tikai pēc tam, kad oficiālā pārbaude ir apstiprinājusi, ka vīns atbilst noteiktām prasībām, tam var piešķirt oficiālu daudzciparu pārbaudes numuru (A.P. Nr.). Kvalitatīvajiem vīniem un Sekt b.A. vīniem ar aizsargāto nosaukumu Bürgstadter Berg jābūt ražotiem Frankenē. Bürgstadter Berg vīnu tradicionālās pudeļu formas ir Burgunderflasche (Burgundijas pudele), Schlegelflasche (Elzasas flautasveida pudele) un Bocksbeutel (apaļā pudele).

Saite ar produkta specifikāciju

http://www.ble.de/DE/04_Programme/09_EU-Qualitaetskennzeichen/02_EUBezeichnungenWein/Antraege.html

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/10

---

Reorganizācijas pasākumi

Lēmums par reorganizācijas pasākumu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrību Euroins România Asigurare Reasigurare SA

(2016/C 384/05)

Publikācija saskaņā ar 271. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvā 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II).

| Apdrošināšanas sabiedrība | Euroins România Asigurare Reasigurare SA, juridiskā adrese: Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, building 023, 4th floor, Voluntari, Ilfov County, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994., RA-010/04.10.2003. |
| --- | --- |
| Lēmuma pieņemšanas diena, stāšanās spēkā un raksturs | 2015. gada 15. oktobra Lēmums Nr. 2691 par finansiālās atveseļošanas procedūras sākšanu, pamatojoties uz finansiālās atveseļošanas plānu sabiedrībai Euroins România Asigurare Reasigurare SA, kas publicēts Rumānijas oficiālajā laikrakstā Nr. 775, 2015. gada 16. oktobra izdevumā |
| Kompetentās iestādes | Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) (Finanšu uzraudzības iestāde), juridiskā adrese: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bucharest, Romania |
| Uzraudzības iestāde | Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF), juridiskā adrese: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bucharest, Romania |
| Ieceltais administrators | — |
| Piemērojamie tiesību akti | Rumānija
  Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 93/2012 par Finanšu uzraudzības iestādes izveidi, uzbūvi un darbību, kurš ar grozījumiem apstiprināts ar Likumu Nr. 113/2013, ar turpmākiem grozījumiem;
  Likums Nr. 503/2004 par apdrošināšanas darījumdarbības finanšu sanāciju, maksātnespēju, brīvprātīgu likvidāciju un darbības izbeigšanu, pārpublicēts;
  Likums Nr. 32/2000 par apdrošināšanu un apdrošināšanas uzraudzību, ar grozījumiem |

Apdrošināšanas sabiedrība

Euroins România Asigurare Reasigurare SA, juridiskā adrese: Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, building 023, 4th floor, Voluntari, Ilfov County, J23/2823/2011, 5328123/15.03.1994., RA-010/04.10.2003.

Lēmuma pieņemšanas diena, stāšanās spēkā un raksturs

2015. gada 15. oktobra Lēmums Nr. 2691 par finansiālās atveseļošanas procedūras sākšanu, pamatojoties uz finansiālās atveseļošanas plānu sabiedrībai Euroins România Asigurare Reasigurare SA, kas publicēts Rumānijas oficiālajā laikrakstā Nr. 775, 2015. gada 16. oktobra izdevumā

Kompetentās iestādes

Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) (Finanšu uzraudzības iestāde), juridiskā adrese: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bucharest, Romania

Uzraudzības iestāde

Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF), juridiskā adrese: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bucharest, Romania

Ieceltais administrators

—

Piemērojamie tiesību akti

Rumānija

Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 93/2012 par Finanšu uzraudzības iestādes izveidi, uzbūvi un darbību, kurš ar grozījumiem apstiprināts ar Likumu Nr. 113/2013, ar turpmākiem grozījumiem;

Likums Nr. 503/2004 par apdrošināšanas darījumdarbības finanšu sanāciju, maksātnespēju, brīvprātīgu likvidāciju un darbības izbeigšanu, pārpublicēts;

Likums Nr. 32/2000 par apdrošināšanu un apdrošināšanas uzraudzību, ar grozījumiem

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/11

---

UZAICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUSEACEA 40/2016

saskaņā ar Erasmus+ programmu

“KA3 – Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pakalpojumu sniedzēju un uzņēmumu partnerības mācīšanās darbavietā un māceklības jomā”

(2016/C 384/06)

1.   Mērķi un apraksts

Ņemot vērā jauniešu augsto bezdarba līmeni un darbam nepieciešamo prasmju neatbilstību, uzaicinājuma galvenais mērķis ir mazināt plaisu starp izglītības un darba pasauli, uzlabot izglītības un apmācības atbilstību darba tirgus prasībām un veicināt izcilību.

Šajā kontekstā uzaicinājuma mērķis ir aicināt iesniegt priekšlikumus profesionālās izglītības un apmācības (PIA) pakalpojumu sniedzēju un uzņēmumu partnerībām, kas paredzētas, lai veicinātu mācīšanos darbavietā un tādējādi palīdzētu sasniegt Rīgas mērķi – veicināt mācīšanos darbavietā visās tās formās, īpašu uzmanību pievēršot māceklībai.

Šādām partnerībām jāveicina uzņēmumu un sociālo partneru iesaistīšana PIA programmu izstrādē un īstenošanā, kā arī jānodrošina, lai PIA programmu nozīmīga daļa būtu mācīšanās darbavietā.

Šā uzaicinājuma mērķis ir arī uzlabot mācīšanās darbavietā un māceklības kvalitāti, veicinot partnerības, kas iesaista uzņēmumus, PIA pakalpojumu sniedzējus, citas būtiskas ieinteresētās personas un starpniekorganizācijas, lai izstrādātu atbilstošākas, sistemātiskākas un ilgtspējīgākas metodes, nododot zināšanas un mācoties no pārbaudītiem modeļiem un praksēm.

Galvenā uzmanība ir pievērsta reģionālai un vietējai dimensijai, lai uz vietas nodrošinātu skaidrus un ilgtspējīgus rezultātus.

2.   Atbilstošie pretendenti

1. daļa

Pieteikuma iesniedzējam (projekta koordinatoram) ir jābūt vienai no šādām organizācijām:

| — | PIA pakalpojumu sniedzējs (vidusskolas izglītības vai pēcvidusskolas izglītības līmenī), |
| --- | --- |

—

PIA pakalpojumu sniedzējs (vidusskolas izglītības vai pēcvidusskolas izglītības līmenī),

| — | mazs, vidējs vai liels uzņēmums (valsts vai privāts), |
| --- | --- |

—

mazs, vidējs vai liels uzņēmums (valsts vai privāts),

| — | rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības kamera vai līdzīgi svarīga nozares/profesionālā organizācija, |
| --- | --- |

—

rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības kamera vai līdzīgi svarīga nozares/profesionālā organizācija,

| — | vietēja vai reģionāla iestāde. |
| --- | --- |

—

vietēja vai reģionāla iestāde.

Partnerībai jābūt izveidotai no vismaz trīs pilntiesīgiem partneriem no vismaz divām dažādām Erasmus+ programmas valstīm.

Šo trīs juridisko personu skaitā jābūt:

| — | vienam PIA pakalpojumu sniedzējam, |
| --- | --- |

—

vienam PIA pakalpojumu sniedzējam,

| — | vienai vietējai vai reģionālai iestādei, |
| --- | --- |

—

vienai vietējai vai reģionālai iestādei,

| — | vienam mazam, vidējam vai lielam uzņēmumam (valsts vai privātam) vai vienai kamerai, vai vienai nozares/profesionālajai organizācijai. |
| --- | --- |

—

vienam mazam, vidējam vai lielam uzņēmumam (valsts vai privātam) vai vienai kamerai, vai vienai nozares/profesionālajai organizācijai.

Papildus tam partnerībā kā asociētajam partnerim jābūt iekļautai vismaz vienai darba devēju un vienai darbinieku organizācijai (sociālajam partnerim).

2. daļa

Pieteikuma iesniedzējam (projekta koordinatoram) ir jābūt Eiropas jumta organizācijai ar dalīborganizācijām vai filiālēm vismaz 12 Erasmus+ programmas valstīs, no kurām vismaz 6 piedalās projektā kā partneri.

Atbilstošās pretendentu organizācijas (1. daļa un 2. daļa) ietver:

| — | vietējās un reģionālās valsts iestādes, |
| --- | --- |

—

vietējās un reģionālās valsts iestādes,

| — | sociālos partnerus (darba devēju un darbinieku organizācijas), |
| --- | --- |

—

sociālos partnerus (darba devēju un darbinieku organizācijas),

| — | mazus, vidējus vai lielus uzņēmumus (valsts vai privātus), |
| --- | --- |

—

mazus, vidējus vai lielus uzņēmumus (valsts vai privātus),

| — | rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības kameras vai līdzīgi svarīgas nozares/profesionālās organizācijas, |
| --- | --- |

—

rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības kameras vai līdzīgi svarīgas nozares/profesionālās organizācijas,

| — | valsts nodarbinātības dienestus, |
| --- | --- |

—

valsts nodarbinātības dienestus,

| — | PIA skolas un PIA pakalpojumu sniedzējus, aģentūras, centrus (ieskaitot PIA pēcvidusskolas izglītības iestādes), |
| --- | --- |

—

PIA skolas un PIA pakalpojumu sniedzējus, aģentūras, centrus (ieskaitot PIA pēcvidusskolas izglītības iestādes),

| — | jauniešu organizācijas, |
| --- | --- |

—

jauniešu organizācijas,

| — | vecāku asociācijas, |
| --- | --- |

—

vecāku asociācijas,

| — | citas būtiskas struktūras. |
| --- | --- |

—

citas būtiskas struktūras.

Valstis, kas ir tiesīgas pieteikties

1. daļai un 2. daļai

Erasmus+ programmas valstis:

| — | Eiropas Savienības 28 dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības 28 dalībvalstis,

| — | EBTA/EEZ valstis: Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, |
| --- | --- |

—

EBTA/EEZ valstis: Islande, Lihtenšteina un Norvēģija,

| — | ES kandidātvalstis: Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija un Turcija. |
| --- | --- |

—

ES kandidātvalstis: Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija un Turcija.

Priekšlikumus no EBTA/EEZ valstīm vai no kandidātvalstīm, vai asociētajām valstīm var atlasīt, ja finansējuma piešķiršanas lēmuma datumā ir parakstīti nolīgumi, kuros ir noteikta kārtība šo valstu dalībai programmā.

3.   Atbilstošās darbības

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz diviem dažādiem partnerību veidiem. Tāpēc priekšlikumi jāiesniedz vienā no turpmāk minētajām divām daļām.

1.   Vietējās un reģionālās partnerības (1. daļa)

Uzaicinājums atbalsta partnerību izveidei starp i) PIA pakalpojumu sniedzēju; ii) mazu, vidēju vai lielu uzņēmumu (valsts vai privātu), nozares kameru vai citu nozares/profesionālo organizāciju un iii) vietējo vai reģionālo iestādi.

Šo projektu mērķis ir stiprināt PIA pakalpojumu sniedzēju un uzņēmumu partnerības mācīšanās darbavietā un māceklības jomā vietējā vai reģionālā līmenī.

Partnerībās kā asociētajiem partneriem jābūt iesaistītām darba devēju un darbinieku organizācijām (sociālajiem partneriem).

2.   Partnerības starp Eiropas jumta organizāciju un tās dalīborganizācijām vai filiālēm valstīs (2. daļa)

Uzaicinājums atbalsta arī dažus projektus, ko īsteno Eiropas jumta organizācijas. Šo projektu mērķis ir atbalstīt mērķtiecīgas un stratēģiskas darbības starp šīm jumta organizācijām Eiropas līmenī un to dalīborganizācijām vai filiālēm valstīs, lai stiprinātu PIA pakalpojumu sniedzēju un uzņēmumu partnerības mācīšanās darbavietā un māceklības jomā vietējā vai reģionālā līmenī.

Atbalsta saņēmēju veicamās darbības

Abās daļās atbalsta saņēmējiem jāizveido un jāievieš jaunas sadarbības struktūras PIA pakalpojumu sniedzēju un uzņēmumu ilgtspējīgām partnerībām, pamatojoties uz nepieciešamo prasmju novērtējumu un, iespējams, ņemot vērā nozares dimensiju.

Šīm darbībām jābūt saistītām ar pārrobežu vai reģionu sadarbības stratēģijām, vietējās vai reģionālās ekonomikas attīstības stratēģijām vai makroreģionālajām stratēģijām.

Darbībām būtu jāietver spēju vairošana, zināšanu nodošana un pieredzes apmaiņa vai esošā līdzdalība būtu jāpadara sistemātiskāka, mērķtiecīgāka un ilgtspējīgāka, lai nodrošinātu kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā labāku māceklību un mācīšanos darbavietā.

Papildus tam abās daļās atbalsta saņēmējiem jāveic divas no trīs turpmāk minētajām darbībām:

| — | izstrādāt un īstenot mācību plānus, mācību kursus un moduļus, mācīšanās darbavietā un māceklības didaktiskos materiālus atbilstoši nepieciešamajām prasmēm un saskaņā ar Eiropas kvalifikāciju un kompetences pārskatāmības sistēmas instrumentiem (piemēram, Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru (EQF), Eiropas pamatprincipu ietvarstruktūru kvalitātes nodrošināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā (EQAVET), Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET)), atbilstoši izmantojot digitālas un inovatīvas tehnoloģijas, |
| --- | --- |

—

izstrādāt un īstenot mācību plānus, mācību kursus un moduļus, mācīšanās darbavietā un māceklības didaktiskos materiālus atbilstoši nepieciešamajām prasmēm un saskaņā ar Eiropas kvalifikāciju un kompetences pārskatāmības sistēmas instrumentiem (piemēram, Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru (EQF), Eiropas pamatprincipu ietvarstruktūru kvalitātes nodrošināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā (EQAVET), Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET)), atbilstoši izmantojot digitālas un inovatīvas tehnoloģijas,

| — | izstrādāt efektīvas sadarbības struktūras starp PIA skolotājiem un izglītotājiem uzņēmumos, lai nodrošinātu mācīšanos darbavietā un māceklību, |
| --- | --- |

—

izstrādāt efektīvas sadarbības struktūras starp PIA skolotājiem un izglītotājiem uzņēmumos, lai nodrošinātu mācīšanos darbavietā un māceklību,

| — | izveidot un stiprināt mācīšanos darbavietā un māceklību PIA augstākajā terciārās izglītības līmenī (1), veicinot sadarbību starp PIA pakalpojumu sniedzējiem vidējās un terciārās izglītības līmenī un uzņēmumiem, tostarp veicinot sadarbību ar universitātēm vai lietišķo zinātņu augstskolām pētniecības jomā, lai reaģētu uz prasmju trūkumu un veicinātu izcilību (2). |
| --- | --- |

—

izveidot un stiprināt mācīšanos darbavietā un māceklību PIA augstākajā terciārās izglītības līmenī (1), veicinot sadarbību starp PIA pakalpojumu sniedzējiem vidējās un terciārās izglītības līmenī un uzņēmumiem, tostarp veicinot sadarbību ar universitātēm vai lietišķo zinātņu augstskolām pētniecības jomā, lai reaģētu uz prasmju trūkumu un veicinātu izcilību (2).

4.   Piešķiršanas kritēriji

Atbilstošos pieteikumus izvērtēs, pamatojoties turpmāk norādītajiem kritērijiem.

| 1. | Projekta atbilstība (maksimāli 30 punkti, minimālais slieksnis 16 punkti) |
| --- | --- |

1.

Projekta atbilstība (maksimāli 30 punkti, minimālais slieksnis 16 punkti)

| 2. | Projekta izstrādes un īstenošanas kvalitāte (maksimāli 25 punkti, minimālais slieksnis 13 punkti) |
| --- | --- |

2.

Projekta izstrādes un īstenošanas kvalitāte (maksimāli 25 punkti, minimālais slieksnis 13 punkti)

| 3. | Projekta konsorcija un sadarbības mehānisma kvalitāte (maksimāli 25 punkti – minimālais slieksnis 13 punkti) |
| --- | --- |

3.

Projekta konsorcija un sadarbības mehānisma kvalitāte (maksimāli 25 punkti – minimālais slieksnis 13 punkti)

| 4. | Ietekme un rezultātu izplatīšana (maksimāli 20 punkti, minimālais slieksnis 11 punkti) |
| --- | --- |

4.

Ietekme un rezultātu izplatīšana (maksimāli 20 punkti, minimālais slieksnis 11 punkti)

Novērtēšanas komisijai ierosinātais priekšlikumu slieksnis ir vismaz 60 punkti (no kopējiem 100 punktiem).

5.   Budžets

Kopējais projektiem piešķiramais līdzfinansējuma budžets tiek lēsts ne vairāk kā 6 miljonu EUR apjomā (EUR 4,5 miljoni 1. daļai un EUR 1,5 miljoni 2. daļai).

Katras dotācijas apmērs būs no EUR 250 000 līdz EUR 350 000. Aģentūra plāno finansēt apmēram 20 priekšlikumus (līdz 15 projektiem 1. daļā un līdz 5 projektiem 2. daļā).

Aģentūra patur tiesības nepiešķirt visu pieejamo finansējumu.

6.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš

Pieteikumi jāiesniedz līdz 2017. gada 17. janvārim plkst. 12.00 dienā (pēc Briseles laika).

Pieteikumiem jāatbilst šādām prasībām:

| — | tie jāiesniedz tikai tiešsaistē, izmantojot pareizo oficiālo pieteikuma veidlapu, |
| --- | --- |

—

tie jāiesniedz tikai tiešsaistē, izmantojot pareizo oficiālo pieteikuma veidlapu,

| — | tiem jābūt sagatavotiem jebkurā no ES oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

—

tiem jābūt sagatavotiem jebkurā no ES oficiālajām valodām.

Ja šīs prasības nebūs izpildītas, pieteikums tiks noraidīts.

7.   Papildu informācija

Pamatnostādnes un pieteikuma e-veidlapu var atrast šajā interneta vietnē:

http://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/actions/vet-business-partnerships-apprenticeshipswork-based-learning_en

Pieteikumiem jāatbilst visiem pamatnostādnēs norādītajiem noteikumiem.

---

(1)  PIA joma aptver ne tikai vidējās izglītības, bet arī pēcvidusskolas izglītības, neterciārās izglītības līmeni, kā arī terciārās izglītības līmeni, ar noteikumu, ka nozīmīga mācību programmas daļa ir mācīšanās darbavietā.

(2)  Attiecībā uz PIA izcilību sk. Komisijas 2012. gada paziņojumu “Rethinking Education” (“Izglītības pārvērtēšana”): http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1389778594543&uri=CELEX:52012DC0669.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/15

---

Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam piemērojamo antidempinga pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu

(2016/C 384/07)

Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar 11. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), ir saņēmusi pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu.

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pārskatīšanas pieprasījumu American & Efird (A&E Europe) vārdā – minētais uzņēmums ir Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes konkrētu veidu augstas stiprības poliestera pavedienu importētājs – iesniedza Taylor Wessing (“pieprasījuma iesniedzējs”).

Pārskatīšana attiecas tikai uz ražojumu klāsta pārbaudi, lai noskaidrotu to, vai uz konkrētiem ražojuma veidiem, t. i., nekrāsotiem šujamo diegu pavedieniem, attiecas antidempinga pasākumi, ko piemēro attiecīgās valsts izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam.

2.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums ir augstas stiprības poliestera pavediens (izņemot šujamo diegu), kas nav safasēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku par 67 deciteksiem (“pārskatāmais ražojums”), kuru patlaban klasificē ar KN kodu 5402 20 00.

3.   Spēkā esošie pasākumi

Pašlaik ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1105/2010 (2).

Komisija 2015. gada 28. novembrī publicēja paziņojumu par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam (3). Kamēr nav pabeigta termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana, pasākumi paliek spēkā.

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījuma iesniedzējs lūdz izslēgt nekrāsotus šujamo diegu pavedienus no to ražojumu klāsta, kuriem piemēro esošos antidempinga pasākumus, un lūdz šādi grozīt izslēgšanas kritērijus: “augstas stiprības poliestera pavediens (izņemot Z veidā savērptu diegu, kurš sagatavots krāsošanai un nobeiguma apstrādei un atrodas uz turētāja un kura svars (ieskaitot turētāju) nepārsniedz 2 000 g), kas nav safasēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku par 67 deciteksiem (“pārskatāmais ražojums”), kuru patlaban klasificē ar KN kodu 5402 20 00 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā”.

Pieprasījums, kas iesniegts atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam, ir pamatots ar pieprasījuma iesniedzēja sniegtiem pirmšķietamiem pierādījumiem, kas liecina, ka izslēdzamā ražojuma fizikālās un tehniskās pamatīpašības ievērojami atšķiras no pārskatāmā ražojuma pamatīpašībām.

5.   Procedūra

Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija sāk pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, kura attiecas vienīgi uz ražojumu klāsta pārbaudi.

Regulu, ko var pieņemt šīs pārskatīšanas rezultātā, iespējams, varētu piemērot ar atpakaļejošu spēku, sākot no dienas, kad noteikti spēkā esošie pasākumi, vai arī no vēlākas dienas, piemēram, no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts šis paziņojums. Visas ieinteresētās personas, jo īpaši importētāji, tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli par šo jautājumu un sniegt pierādījumus, kas to pamato.

5.1.   Rakstveida apsvērumi

Visas ieinteresētās personas ar šo tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un pierādījumiem, kas to pamato, jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīs importētāja anketu. Turklāt Komisija var nosūtīt anketas ieinteresētajām personām, kuras būs pieteikušās. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un pierādījumiem, kas to pamato, jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.2.   Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar attiecīgajām personām.

5.3.   Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Uz informāciju, kas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām iesniegta Komisijai, neattiecas autortiesības. Ieinteresētajām personām, pirms tās iesniedz Komisijai informāciju un/vai datus, uz kuriem attiecas trešās personas autortiesības, no autortiesību īpašnieka ir jāprasa īpaša atļauja, kas tieši ļauj a) Komisijai šīs tirdzniecības aizsardzības procedūras vajadzībām izmantot informāciju un datus un b) sniegt informāciju un/vai datus šīs izmeklēšanas ieinteresētajām personām tādā veidā, kas tām ļauj izmantot tiesības uz aizstāvību.

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Limited” (4). Jebkurš lūgums ievērot konfidencialitāti ir pienācīgi jāpamato.

Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Ieinteresētās personas tiek aicinātas visu informāciju un pieteikumus, tostarp skenētās pilnvaras un izziņas, iesniegt pa e-pastu, savukārt liela apjoma atbildes – CD-ROM vai DVD iesniedz personīgi vai nosūtot pa pastu ar ierakstītu vēstuli. Ja ieinteresētās personas atbild pa e-pastu, tās piekrīt noteikumiem, kas piemērojami dokumentu elektroniskai iesniegšanai saskaņā ar noteikumiem dokumentā “SARAKSTE AR EIROPAS KOMISIJU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS LIETĀS”, kas publicēts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Ieinteresētajām personām ir jānorāda savs nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs un derīga e-pasta adrese un ir jānodrošina, lai norādītā e-pasta adrese būtu funkcionējoša oficiāla darba e-pasta adrese un e-pasts ik dienu tiktu pārbaudīts. Kad būs iesniegta kontaktinformācija, Komisija sazināsies ar ieinteresētajām personām tikai pa e-pastu, ja vien tās nebūs nepārprotami paudušas prasību visus dokumentus no Komisijas saņemt ar citiem saziņas līdzekļiem vai ja nosūtāmā dokumenta veida dēļ tas jāsūta ar ierakstītu vēstuli. Ieinteresētās personas var iepazīties ar papildu noteikumiem un informāciju par saraksti ar Komisiju, tostarp principiem, kas piemērojami pa e-pastu sūtāmai informācijai, iepriekš minētajās instrukcijās par saziņu ar ieinteresētajām personām.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu

6.   Nesadarbošanās

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Ja atbilde netiek sniegta elektroniskā veidā, to neuzskata par nesadarbošanos, ja ieinteresētā persona pierāda, ka atbildes sniegšana prasītajā veidā sagādātu nesamērīgu papildu apgrūtinājumu vai nesamērīgus papildu izdevumus. Ieinteresētajai personai vajadzētu nekavējoties sazināties ar Komisiju.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību.

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

Lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti par jautājumiem, kuri cita starpā attiecas uz ražojumu klāstu, kam piemēro esošos pasākumus, uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas attiecīgās personas.

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu tiks pabeigta 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

---

(1)  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

(2)  Padomes 2010. gada 29. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1105/2010, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu (OV L 315, 1.12.2010., 1. lpp.).

(3)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam (2015/C 397/05) (OV C 397, 28.11.2015., 10. lpp.).

(4)  Dokuments ar norādi “Limited” ir tāds dokuments, ko uzskata par konfidenciālu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/18

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 384/08)

| 1. | Komisija 2016. gada 11. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā Platinum Equity Group (“Platinum”, Amerikas Savienotās Valstis) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Emerson Network Power Business (“ENP”, Amerikas Savienotās Valstis), iegādājoties akcijas un aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 11. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā Platinum Equity Group (“Platinum”, Amerikas Savienotās Valstis) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Emerson Network Power Business (“ENP”, Amerikas Savienotās Valstis), iegādājoties akcijas un aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Platinum specializējas šādās jomās: tādu uzņēmumu apvienošanās, iegāde un darbība, kuri sniedz pakalpojumus un risinājumus klientiem plašā uzņēmējdarbības spektrā, tostarp informācijas tehnoloģija, telekomunikācijas, loģistika, ar metāliem saistīti pakalpojumi, ražošana un izplatīšana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Platinum specializējas šādās jomās: tādu uzņēmumu apvienošanās, iegāde un darbība, kuri sniedz pakalpojumus un risinājumus klientiem plašā uzņēmējdarbības spektrā, tostarp informācijas tehnoloģija, telekomunikācijas, loģistika, ar metāliem saistīti pakalpojumi, ražošana un izplatīšana,

| — | ENP darbojas energoapgādes, temperatūras regulācijas un infrastruktūras pārvaldības produktu un ar tiem saistītu pakalpojumu nodrošināšanā visā pasaulē. Energoapgādes pārvaldības produkti ietver kritiskas energoapgādes sistēmas un nepārtrauktas energoapgādes sistēmas. Temperatūras regulācijas pārvaldības produkti nodrošina energoefektīvu, uzticamu un rentablu vides apstākļu pārvaldību kritiskos objektos. Infrastruktūras pārvaldība un risinājumi ietver visaptverošas datu centra infrastruktūras resursu pārvaldības sistēmas, un ietver gan programmatūru, gan IT ierīces. |
| --- | --- |

—

ENP darbojas energoapgādes, temperatūras regulācijas un infrastruktūras pārvaldības produktu un ar tiem saistītu pakalpojumu nodrošināšanā visā pasaulē. Energoapgādes pārvaldības produkti ietver kritiskas energoapgādes sistēmas un nepārtrauktas energoapgādes sistēmas. Temperatūras regulācijas pārvaldības produkti nodrošina energoefektīvu, uzticamu un rentablu vides apstākļu pārvaldību kritiskos objektos. Infrastruktūras pārvaldība un risinājumi ietver visaptverošas datu centra infrastruktūras resursu pārvaldības sistēmas, un ietver gan programmatūru, gan IT ierīces.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8200 – Platinum Equity Group / Emerson Network Power Business uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/19

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 384/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

FOLAR DE VALPAÇOS

ES Nr.: PT-PGI-0005-01392 – 23.10.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Folar de Valpaços

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Portugāle

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

2.3. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi.

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Folar de Valpaços ir taisnstūrains maizes izstrādājums, ko gatavo no kviešu maizes mīklas, kam pievienotas olas, olīveļļa Trás-os-Montes DOP vai olīveļļa ar līdzīgām organoleptiskajām īpašībām, augu margarīns un/vai cūku tauki; pildījumā liek sālītu un žāvētu (ne kūpinātu)) cūkas taukumu vai cauraudzi, sālītu un žāvētu (ne kūpinātu) cūkas pavēderi, kūpinātas cūkgaļas desas (salpicão un linguiça), dūmos vai dabiski nogatavinātu cūkas šķiņķi un/vai kūpinātu cūkas plecu.

Komerciālā apritē laistam Folar de Valpaços piemīt šādas fiziskas un organoleptiskas īpašības:

1. tabula

Folar de Valpaços fizisko īpašību minimālās un maksimālās vērtības

| | Folar de Valpaços |
| --- | --- |
| Minimums | Maksimums |
| Garums (cm) | 15 | 40 |
| Platums (cm) | 10 | 25 |
| Augstums (cm) | 8 | 12 |
| Masa (kg) | 0,5 | 2 |
| Gatava izstrādājuma mīklas
  un pildījuma attiecība | 25 % | 50 % |

Folar de Valpaços

Minimums

Maksimums

Garums (cm)

15

40

Platums (cm)

10

25

Augstums (cm)

8

12

Masa (kg)

0,5

2

Gatava izstrādājuma mīklas

un pildījuma attiecība

25 %

50 %

2. tabula

Folar de Valpaços izskats un organoleptiskās īpašības

| Ārpuses izskats | Taisnstūrains klaips, kam pēc izcepšanas ir plāna, gluda un spoža garoza, kuras krāsa ir no dzeltenas līdz gaiši brūnai. |
| --- | --- |
| Iekšpuses izskats | Iekšpuse ir mīksta un poraina, dzeltenīga, ap kūpinājumu (desas, tostarp desas, kam pievienota sarkanā paprika) gabaliņiem mīkstums ir viegli taukains un sārts, redzami neregulāri un izkliedēti pildījuma gaļas kumosiņi; mīkstums izskatās pēc krāsainas mozaīkas, kurā izceļas dažādas krāsas gaļas gabaliņi. |
| Organoleptiskās īpašības | Mīkstums ir smaržīgs un mīksts, iesāļš, trekns, ar olu un olīveļļas garšu un kārdinošu kūpinājumu smaržu. Maizi ēdot, jūtama izmantotās olīveļļas garša un smarža un ir skaidri jaušama pildījuma dažādo kūpinājumu un gaļu garša, smarža un konsistence. |

Ārpuses izskats

Taisnstūrains klaips, kam pēc izcepšanas ir plāna, gluda un spoža garoza, kuras krāsa ir no dzeltenas līdz gaiši brūnai.

Iekšpuses izskats

Iekšpuse ir mīksta un poraina, dzeltenīga, ap kūpinājumu (desas, tostarp desas, kam pievienota sarkanā paprika) gabaliņiem mīkstums ir viegli taukains un sārts, redzami neregulāri un izkliedēti pildījuma gaļas kumosiņi; mīkstums izskatās pēc krāsainas mozaīkas, kurā izceļas dažādas krāsas gaļas gabaliņi.

Organoleptiskās īpašības

Mīkstums ir smaržīgs un mīksts, iesāļš, trekns, ar olu un olīveļļas garšu un kārdinošu kūpinājumu smaržu. Maizi ēdot, jūtama izmantotās olīveļļas garša un smarža un ir skaidri jaušama pildījuma dažādo kūpinājumu un gaļu garša, smarža un konsistence.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Folar de Valpaços gatavošanā izmanto neapstrādātu olīveļļu Trás-os-Montes DOP (vai olīveļļu ar līdzīgām organoleptiskām īpašībām), kuras īpašā garša un smarža jaušama maizes mīklā un līdz ar to arī galaproduktā. Folar de Valpaços mīklai izteikti augļaino garšu piešķir tieši izmantotās olīveļļas garša un aromāts, kura saldenās, rūgtenās un pikantās notis atsauc atmiņā svaigus augļus.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Maizes mīklas sagatavošana, mīcīšana, raudzēšana, pildīšana un iepriekšēja saldēšana.

Iepriekšēja saldēšana. Pēc uzraudzēšanas Folar de Valpaços var saldēt vai sasaldēt. Šis process notiek ražošanas vietā, lai nepieļautu mikrobioloģisko piesārņošanos, jo produkta transportēšana no ražošanas vietas uz citurieni tālākai apstrādei radītu nepieļaujamu piesārņošanas risku.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Folar de Valpaços tirgo vai nu veselu (klaips), vai gabalos šādā iesaiņojumā:

| a) | tūlītējai tirgošanai ražotnē: uz piemērotām paplātēm; |
| --- | --- |

a)

tūlītējai tirgošanai ražotnē: uz piemērotām paplātēm;

| b) | nosūtīšanai uz citām patēriņa vietām:






  — | ietinamajā papīrā vai aizvērtā papīra maisiņā, |
| --- | --- | --- |

b)

nosūtīšanai uz citām patēriņa vietām:

—

ietinamajā papīrā vai aizvērtā papīra maisiņā,

| — | vakuumiesaiņojumā, |
| --- | --- |

—

vakuumiesaiņojumā,

| — | saldēta/sasaldēta produkta iesaiņojumā. Piezīme: Folar de Valpaços var saldēt/sasaldēt jau izceptu, ja vien tas nav ticis iepriekš saldēts/sasaldēts. |
| --- | --- |

—

saldēta/sasaldēta produkta iesaiņojumā. Piezīme: Folar de Valpaços var saldēt/sasaldēt jau izceptu, ja vien tas nav ticis iepriekš saldēts/sasaldēts.

Produktu vakuumiesaiņojumā vai saldēta/sasaldēta produkta iesaiņojumā iepako ražošanas vietā, lai nepieļautu mikrobioloģisko piesārņošanos, jo produkta transportēšana no ražošanas vietas uz citurieni tālākai apstrādei radītu nepieļaujamu piesārņošanas risku.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz Folar de Valpaços iesaiņojuma papildus normatīvajos aktos prasītajai informācijai jābūt:

| — | norādei “Folar de Valpaços – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” vai “Folar de Valpaços – AĢIN” (uzlīmē klaipa augšpuses vidū) un |
| --- | --- |

—

norādei “Folar de Valpaços – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” vai “Folar de Valpaços – AĢIN” (uzlīmē klaipa augšpuses vidū) un

| — | Folar de Valpaços logotipam. |
| --- | --- |

—

Folar de Valpaços logotipam.

Image

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Valpaços administratīvais apgabals.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Pīrāga Folar de Valpaços saikne ar ģeogrāfisko apgabalu balstās uz tā labo slavu

Vārds folar nozīmē “pats labums”, un bieži vien to lieto sakarā ar dāvanām vai ziedojumiem. Tradicionāli šo pīrāgu gatavoja Lieldienu laikā; Lieldienu rītā baznīckalpi devās “Lieldienu apmeklējumā” (to sauc arī par Compasso) pie draudzes ģimenēm un ievāca ziedojumus. Ziedoja pašu labāko, ko devusi zeme un pašu darbs: miltus, olas, Madural, Verdeal un Cobrançosa varietāšu olīveļļu, cūkgaļu, tradicionālos Valpaços kūpinājumus (tos gatavo ar vīna un ķiploku piedevu un kūpina ar apvidū izplatītu koku – ozola, priedes, vīnogulāju – malku.

Mūsdienās pīrāgs vēl aizvien ir neaizstājams Lieldienu kārums, tomēr tagad to galdā ceļ visu gadu un bez tā neiztiek ne ģimenes svētkos, ne oficiālās svinībās.

Folar de Valpaços no līdzīgiem izstrādājumiem atšķir maizes mīklas pagatavošana, proti, Valpaços apvidū maizes mīklu raudzē divreiz.

Pirmoreiz recepte ar nosaukumu Folar de Valpaços parādījās 1959. gadā grāmatā Livro de Pantagruel (Bertha Rosa Limpo, 1959), bet pēc tam atrodama dažādos valsts kulinārajos izdevumos, no kuriem pieminēšanas vērta ir Maria de Lurdes Modesto pavārgrāmata Cozinha Tradicional Portuguesa (1982).

1961. gadā vietējā iedzīvotāja Maria Eugénia Cerqueira da Mota gatavotais Folar de Valpaços ieguva pirmo vietu RTP organizētajā Portugāles kulinārijas un konditorejas nacionālajā konkursā (Barroso da Fonte, 2003).

Nosaukuma Folar de Valpaços labā slava un pareizs atveidojums ir minēts Virgílio Nogueiro Gomes darbos Transmontanices – Causas de Comer (2010), Folares e a Pascoa (2009) un Cadernos de Receitas (2012).

Izmantotās izejvielas, reģiona ražotāju zinātība, kas vēsturiski tiek nodota no paaudzes paaudzē, produkta labā slava, ar produktu un Valpasušas pilsētu saistītā vēsture ir pamatojums, kāpēc šo produktu var ražot tikai ģeogrāfiskajā apgabalā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Folar_Valpacos.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

Labojums

| 18.10.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/22

---

Papildinājums
  2006. gada 30. novembra Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim C 291

(2016/C 384/10)

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pamatnostādnes par Līguma 81. un 82. pantā ietverto jēdzienu “ietekme uz tirdzniecību”

(2006/C 291/17)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1.   IEVADS

| 1. | Līguma 81. un 82. pants ir piemērojams tādiem uzņēmumu horizontālajiem un vertikālajiem nolīgumiem un darbībām, kas “var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

1.

Līguma 81. un 82. pants ir piemērojams tādiem uzņēmumu horizontālajiem un vertikālajiem nolīgumiem un darbībām, kas “var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| 2. | Kopienas tiesas, interpretējot 81. un 82. pantu, jau ir lielā mērā izskaidrojušas jēdziena “ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm” saturu un piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

2.

Kopienas tiesas, interpretējot 81. un 82. pantu, jau ir lielā mērā izskaidrojušas jēdziena “ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm” saturu un piemērošanas jomu.

| 3. | Šajās pamatnostādnēs ir izklāstīti principi, kurus Kopienas tiesas izstrādājušas attiecībā uz 81. un 82. pantā ietvertā jēdziena “ietekme uz tirdzniecību” interpretāciju. Turklāt tajās ir definēts noteikums, saskaņā ar kuru nosaka, kādos gadījumos principā ir maz iespējams, ka nolīguma ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm būtu ievērojama (noteikums par neievērojamu ietekmi uz tirdzniecību jeb NAAT noteikums). Šīs pamatnostādnes nav paredzētas kā izsmeļošas norādes. To mērķis ir noteikt metodiku ietekmes uz tirdzniecību jēdziena piemērošanai un sniegt norādes par tā piemērošanu bieži sastopamās situācijās. Kaut gan šīs pamatnostādnes nav dalībvalstu tiesām un iestādēm saistošas, to mērķis ir arī sniegt tām norādes par 81. un 82. pantā ietvertā ietekmes uz tirdzniecību jēdziena piemērošanu. |
| --- | --- |

3.

Šajās pamatnostādnēs ir izklāstīti principi, kurus Kopienas tiesas izstrādājušas attiecībā uz 81. un 82. pantā ietvertā jēdziena “ietekme uz tirdzniecību” interpretāciju. Turklāt tajās ir definēts noteikums, saskaņā ar kuru nosaka, kādos gadījumos principā ir maz iespējams, ka nolīguma ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm būtu ievērojama (noteikums par neievērojamu ietekmi uz tirdzniecību jeb NAAT noteikums). Šīs pamatnostādnes nav paredzētas kā izsmeļošas norādes. To mērķis ir noteikt metodiku ietekmes uz tirdzniecību jēdziena piemērošanai un sniegt norādes par tā piemērošanu bieži sastopamās situācijās. Kaut gan šīs pamatnostādnes nav dalībvalstu tiesām un iestādēm saistošas, to mērķis ir arī sniegt tām norādes par 81. un 82. pantā ietvertā ietekmes uz tirdzniecību jēdziena piemērošanu.

| 4. | Šajās pamatnostādnēs nav skatīts jautājums par to, kas atbilstoši 81. panta 1. punktam ir uzskatāms par ievērojamu konkurences ierobežojumu. Šis jautājums, kas pēc būtības atšķiras no jautājuma par nolīgumu spēju ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir skatīts Komisijas paziņojumā par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi Līguma 81. panta 1. punktam (1) (de minimis noteikums). Šajās pamatnostādnēs nav arī sniegtas norādes par ietekmes uz tirdzniecību jēdzienu, kas ietverts Līguma 87. panta 1. punktā par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

4.

Šajās pamatnostādnēs nav skatīts jautājums par to, kas atbilstoši 81. panta 1. punktam ir uzskatāms par ievērojamu konkurences ierobežojumu. Šis jautājums, kas pēc būtības atšķiras no jautājuma par nolīgumu spēju ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir skatīts Komisijas paziņojumā par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi Līguma 81. panta 1. punktam (1) (de minimis noteikums). Šajās pamatnostādnēs nav arī sniegtas norādes par ietekmes uz tirdzniecību jēdzienu, kas ietverts Līguma 87. panta 1. punktā par valsts atbalstu.

| 5. | Šīs pamatnostādnes, tostarp NAAT noteikums, neskar 81. un 82. panta interpretāciju, ko sniedz Tiesa un Pirmās instances tiesa. |
| --- | --- |

5.

Šīs pamatnostādnes, tostarp NAAT noteikums, neskar 81. un 82. panta interpretāciju, ko sniedz Tiesa un Pirmās instances tiesa.

2.   IETEKMES UZ TIRDZNIECĪBU KRITĒRIJS

2.1.   Vispārīgie principi

| 6. | Līguma 81. panta 1. punktā ir noteikts: “[t]urpmāk norādītais ir aizliegts kā nesaderīgs ar iekšējo tirgu: visi nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kuru mērķis vai sekas ir nepieļaut, ierobežot vai izkropļot konkurenci kopējā tirgū”. Vienkāršības labad termini “nolīgums”, “uzņēmumu apvienību lēmums” un “saskaņota darbība” turpmāk ir kopīgi apzīmēti ar terminu “nolīgums”. |
| --- | --- |

6.

Līguma 81. panta 1. punktā ir noteikts: “[t]urpmāk norādītais ir aizliegts kā nesaderīgs ar iekšējo tirgu: visi nolīgumi uzņēmumu starpā, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kuru mērķis vai sekas ir nepieļaut, ierobežot vai izkropļot konkurenci kopējā tirgū”. Vienkāršības labad termini “nolīgums”, “uzņēmumu apvienību lēmums” un “saskaņota darbība” turpmāk ir kopīgi apzīmēti ar terminu “nolīgums”.

| 7. | Savukārt 82. pantā ir noteikts, ka “[v]ienam vai vairākiem uzņēmumiem, kam ir dominējošs stāvoklis kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā, šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana ir aizliegta kā nesaderīga ar kopējo tirgu un tiktāl, ciktāl tā var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Turpmāk tekstā dominējošu uzņēmumu rīcība ir apzīmēta ar terminu “prakse”. |
| --- | --- |

7.

Savukārt 82. pantā ir noteikts, ka “[v]ienam vai vairākiem uzņēmumiem, kam ir dominējošs stāvoklis kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā, šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana ir aizliegta kā nesaderīga ar kopējo tirgu un tiktāl, ciktāl tā var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Turpmāk tekstā dominējošu uzņēmumu rīcība ir apzīmēta ar terminu “prakse”.

| 8. | Ietekmes uz tirdzniecību kritērijs nosaka arī 3. panta piemērošanas jomu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (2). |
| --- | --- |

8.

Ietekmes uz tirdzniecību kritērijs nosaka arī 3. panta piemērošanas jomu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (2).

| 9. | Saskaņā ar minētās regulas 3. panta 1. punktu dalībvalstu konkurences iestādēm un tiesām, piemērojot valsts konkurences tiesību aktus tādiem nolīgumiem, uzņēmumu apvienību lēmumiem vai saskaņotām darbībām Līguma 81. panta 1. punkta nozīmē, kas minētā panta nozīmē var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, šiem nolīgumiem, lēmumiem vai saskaņotajām darbībām ir jāpiemēro Līguma 81. pants. Tāpat dalībvalstu konkurences iestādēm un tiesām, piemērojot valsts konkurences tiesību aktus jebkurai ļaunprātīgai izmantošanai, kas aizliegta ar Līguma 82. pantu, ir jāpiemēro arī Līguma 82. pants. Tādējādi 3. panta 1. punkts uzliek dalībvalstu konkurences iestādēm un tiesām pienākumu, piemērojot valsts konkurences tiesību aktus nolīgumiem un ļaunprātīgai praksei, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piemērot arī 81. un 82. pantu. No otras puses, 3. panta 1. punkts neuzliek dalībvalstu konkurences iestādēm un tiesām pienākumu piemērot valsts konkurences tiesību aktus, ja tās piemēro 81. un 82. pantu nolīgumiem, lēmumiem, saskaņotām darbībām un ļaunprātīgai stāvokļa izmantošanai, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šādos gadījumos tās var izvēlēties piemērot tikai Kopienas konkurences noteikumus. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar minētās regulas 3. panta 1. punktu dalībvalstu konkurences iestādēm un tiesām, piemērojot valsts konkurences tiesību aktus tādiem nolīgumiem, uzņēmumu apvienību lēmumiem vai saskaņotām darbībām Līguma 81. panta 1. punkta nozīmē, kas minētā panta nozīmē var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, šiem nolīgumiem, lēmumiem vai saskaņotajām darbībām ir jāpiemēro Līguma 81. pants. Tāpat dalībvalstu konkurences iestādēm un tiesām, piemērojot valsts konkurences tiesību aktus jebkurai ļaunprātīgai izmantošanai, kas aizliegta ar Līguma 82. pantu, ir jāpiemēro arī Līguma 82. pants. Tādējādi 3. panta 1. punkts uzliek dalībvalstu konkurences iestādēm un tiesām pienākumu, piemērojot valsts konkurences tiesību aktus nolīgumiem un ļaunprātīgai praksei, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piemērot arī 81. un 82. pantu. No otras puses, 3. panta 1. punkts neuzliek dalībvalstu konkurences iestādēm un tiesām pienākumu piemērot valsts konkurences tiesību aktus, ja tās piemēro 81. un 82. pantu nolīgumiem, lēmumiem, saskaņotām darbībām un ļaunprātīgai stāvokļa izmantošanai, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šādos gadījumos tās var izvēlēties piemērot tikai Kopienas konkurences noteikumus.

| 10. | No 3. panta 2. punkta izriet, ka valsts konkurences tiesību aktu piemērošana nedrīkst izraisīt tādu nolīgumu, uzņēmumu apvienību lēmumu vai saskaņotu darbību aizliegšanu, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, bet neierobežo konkurenci Līguma 81. panta 1. punkta nozīmē vai atbilst Līguma 81. panta 3. punkta nosacījumiem vai uz ko attiecas Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanas regula. Tomēr dalībvalstīm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1/2003 nav liegts pieņemt un savā teritorijā piemērot stingrākus valsts tiesību aktus, ar kuriem uzņēmumu vienpusējas darbības aizliedz vai par tām paredz sankcijas. |
| --- | --- |

10.

No 3. panta 2. punkta izriet, ka valsts konkurences tiesību aktu piemērošana nedrīkst izraisīt tādu nolīgumu, uzņēmumu apvienību lēmumu vai saskaņotu darbību aizliegšanu, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, bet neierobežo konkurenci Līguma 81. panta 1. punkta nozīmē vai atbilst Līguma 81. panta 3. punkta nosacījumiem vai uz ko attiecas Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanas regula. Tomēr dalībvalstīm saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1/2003 nav liegts pieņemt un savā teritorijā piemērot stingrākus valsts tiesību aktus, ar kuriem uzņēmumu vienpusējas darbības aizliedz vai par tām paredz sankcijas.

| 11. | Visbeidzot, jāatzīmē, ka 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka, neskarot Kopienas tiesību vispārīgos principus un citus noteikumus, 3. panta 1. un 2. punkts nav piemērojams, ja dalībvalstu konkurences iestādes un tiesas piemēro valsts tiesību aktus apvienošanās kontroles jomā, kā arī tie neliedz piemērot tādus valsts tiesību aktu noteikumus, kuru galvenais mērķis atšķiras no Līguma 81. un 82. panta mērķa. |
| --- | --- |

11.

Visbeidzot, jāatzīmē, ka 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka, neskarot Kopienas tiesību vispārīgos principus un citus noteikumus, 3. panta 1. un 2. punkts nav piemērojams, ja dalībvalstu konkurences iestādes un tiesas piemēro valsts tiesību aktus apvienošanās kontroles jomā, kā arī tie neliedz piemērot tādus valsts tiesību aktu noteikumus, kuru galvenais mērķis atšķiras no Līguma 81. un 82. panta mērķa.

| 12. | Ietekmes uz tirdzniecību kritērijs ir autonoms Kopienas tiesību kritērijs, kura izpilde katrā konkrētā gadījumā ir jāvērtē atsevišķi. Tas ir piekritības kritērijs, kas nosaka Kopienas konkurences tiesību piemērošanas jomu (3). Kopienas konkurences tiesības nav piemērojamas nolīgumiem un praksei, kas nespēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

12.

Ietekmes uz tirdzniecību kritērijs ir autonoms Kopienas tiesību kritērijs, kura izpilde katrā konkrētā gadījumā ir jāvērtē atsevišķi. Tas ir piekritības kritērijs, kas nosaka Kopienas konkurences tiesību piemērošanas jomu (3). Kopienas konkurences tiesības nav piemērojamas nolīgumiem un praksei, kas nespēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| 13. | Ietekmes uz tirdzniecību kritērijs ierobežo 81. un 82. panta piemērošanas jomu – tā aptver tikai nolīgumus un praksi, kas Kopienā spēj izraisīt vismaz noteikta minimālā līmeņa pārrobežu ietekmi. Tiesas formulējumā nolīguma vai prakses spējai ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm ir jābūt “ievērojamai” (4). |
| --- | --- |

13.

Ietekmes uz tirdzniecību kritērijs ierobežo 81. un 82. panta piemērošanas jomu – tā aptver tikai nolīgumus un praksi, kas Kopienā spēj izraisīt vismaz noteikta minimālā līmeņa pārrobežu ietekmi. Tiesas formulējumā nolīguma vai prakses spējai ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm ir jābūt “ievērojamai” (4).

| 14. | Līguma 81. panta gadījumā vērtē, vai nolīgums spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Netiek prasīts, lai to spētu nolīguma katra atsevišķa daļa, tostarp jebkādi konkurences ierobežojumi, kas varētu izrietēt no attiecīgā nolīguma (5). Ja nolīgums kopumā spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, Kopienas tiesības attiecas uz visu nolīgumu, ieskaitot visas nolīguma daļas, kas atsevišķi neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Gadījumos, kad līgumattiecības starp vienām un tām pašām pusēm attiecas uz vairākām darbībām, šīm darbībām, lai tās tiktu uzskatītas par vienu nolīgumu, jābūt tieši saistītām un jābūt vienas visaptverošas darījumu vienošanās neatņemamai sastāvdaļai (6). Ja tā nav, katra darbība ir uzskatāma par atsevišķu nolīgumu. |
| --- | --- |

14.

Līguma 81. panta gadījumā vērtē, vai nolīgums spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Netiek prasīts, lai to spētu nolīguma katra atsevišķa daļa, tostarp jebkādi konkurences ierobežojumi, kas varētu izrietēt no attiecīgā nolīguma (5). Ja nolīgums kopumā spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, Kopienas tiesības attiecas uz visu nolīgumu, ieskaitot visas nolīguma daļas, kas atsevišķi neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Gadījumos, kad līgumattiecības starp vienām un tām pašām pusēm attiecas uz vairākām darbībām, šīm darbībām, lai tās tiktu uzskatītas par vienu nolīgumu, jābūt tieši saistītām un jābūt vienas visaptverošas darījumu vienošanās neatņemamai sastāvdaļai (6). Ja tā nav, katra darbība ir uzskatāma par atsevišķu nolīgumu.

| 15. | Nav nozīmes arī tam, vai konkrēta uzņēmuma dalībai nolīgumā ir ievērojama ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm (7). Uzņēmums nevar izvairīties no Kopienas tiesību piemērojamības, atsaucoties tikai uz to, ka tā dalība nolīgumā, kas pats par sevi spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir nebūtiska. |
| --- | --- |

15.

Nav nozīmes arī tam, vai konkrēta uzņēmuma dalībai nolīgumā ir ievērojama ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm (7). Uzņēmums nevar izvairīties no Kopienas tiesību piemērojamības, atsaucoties tikai uz to, ka tā dalība nolīgumā, kas pats par sevi spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir nebūtiska.

| 16. | Kopienas tiesību piemērojamības noteikšanas mērķiem nav nepieciešams konstatēt saikni starp iespējamo konkurences ierobežojumu un nolīguma spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tirdzniecību starp dalībvalstīm var ietekmēt arī neierobežojoši nolīgumi. Piemēram, tirdzniecību starp dalībvalstīm tomēr var ietekmēt tādi selektīvas izplatīšanas nolīgumi, kas balstīti tikai uz kvalitatīviem atlases kritērijiem, kurus attaisno produktu būtība, un kas nav konkurenci ierobežojoši 81. panta 1. punkta nozīmē. Iespējamie ierobežojumi, kas izriet no nolīguma, var sniegt skaidru norādi par nolīguma spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Piemēram, izplatīšanas nolīgums, kas aizliedz eksportu, pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, taču šī ietekme ne obligāti būs ievērojama (8). |
| --- | --- |

16.

Kopienas tiesību piemērojamības noteikšanas mērķiem nav nepieciešams konstatēt saikni starp iespējamo konkurences ierobežojumu un nolīguma spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tirdzniecību starp dalībvalstīm var ietekmēt arī neierobežojoši nolīgumi. Piemēram, tirdzniecību starp dalībvalstīm tomēr var ietekmēt tādi selektīvas izplatīšanas nolīgumi, kas balstīti tikai uz kvalitatīviem atlases kritērijiem, kurus attaisno produktu būtība, un kas nav konkurenci ierobežojoši 81. panta 1. punkta nozīmē. Iespējamie ierobežojumi, kas izriet no nolīguma, var sniegt skaidru norādi par nolīguma spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Piemēram, izplatīšanas nolīgums, kas aizliedz eksportu, pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, taču šī ietekme ne obligāti būs ievērojama (8).

| 17. | Līguma 82. panta gadījumā vērtē, vai stāvokļa ļaunprātīga izmantošana spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr tas nenozīmē, ka katra rīcības sastāvdaļa būtu jāvērtē izolēti. Dominējošā stāvoklī esoša uzņēmuma rīcība, kas iekļaujas vispārīgajā stratēģijā, jāvērtē pēc tās kopējās ietekmes. Ja dominējošais uzņēmums viena mērķa sasniegšanai īsteno vairākas prakses, piemēram, prakses ar mērķi izstumt vai bloķēt (foreclose) konkurentus, pietiek, ja vismaz viena no šīm praksēm spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, lai 82. pants būtu piemērojams visām praksēm, kas veido vispārīgo stratēģiju (9). |
| --- | --- |

17.

Līguma 82. panta gadījumā vērtē, vai stāvokļa ļaunprātīga izmantošana spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr tas nenozīmē, ka katra rīcības sastāvdaļa būtu jāvērtē izolēti. Dominējošā stāvoklī esoša uzņēmuma rīcība, kas iekļaujas vispārīgajā stratēģijā, jāvērtē pēc tās kopējās ietekmes. Ja dominējošais uzņēmums viena mērķa sasniegšanai īsteno vairākas prakses, piemēram, prakses ar mērķi izstumt vai bloķēt (foreclose) konkurentus, pietiek, ja vismaz viena no šīm praksēm spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, lai 82. pants būtu piemērojams visām praksēm, kas veido vispārīgo stratēģiju (9).

| 18. | No 81. un 82. panta formulējuma un Kopienas tiesu judikatūras izriet, ka, piemērojot ietekmes uz tirdzniecību kritēriju, uzmanība jo īpaši jāpievērš trim elementiem:






  a) | jēdziens “tirdzniecība starp dalībvalstīm”; |
| --- | --- | --- |

18.

No 81. un 82. panta formulējuma un Kopienas tiesu judikatūras izriet, ka, piemērojot ietekmes uz tirdzniecību kritēriju, uzmanība jo īpaši jāpievērš trim elementiem:

a)

jēdziens “tirdzniecība starp dalībvalstīm”;

| b) | jēdziens “var iespaidot”; |
| --- | --- |

b)

jēdziens “var iespaidot”;

| c) | jēdziens “ievērojami”. |
| --- | --- |

c)

jēdziens “ievērojami”.

2.2.   Jēdziens “tirdzniecība starp dalībvalstīm”

| 19. | Jēdziens “tirdzniecība” neaprobežojas ar preču un pakalpojumu tradicionālo pārrobežu tirdzniecību (10). Tas ir plašāks jēdziens, kas ietver visu pārrobežu saimniecisko darbību, tostarp uzņēmējdarbību (11). Šī interpretācija atbilst Līguma pamatmērķim veicināt preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos. |
| --- | --- |

19.

Jēdziens “tirdzniecība” neaprobežojas ar preču un pakalpojumu tradicionālo pārrobežu tirdzniecību (10). Tas ir plašāks jēdziens, kas ietver visu pārrobežu saimniecisko darbību, tostarp uzņēmējdarbību (11). Šī interpretācija atbilst Līguma pamatmērķim veicināt preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos.

| 20. | Atbilstoši iedibinātajai judikatūrai jēdziens “tirdzniecība” ietver arī gadījumus, kad nolīgumi vai prakse ietekmē tirgus konkurences struktūru. Nolīgumi un prakse, kas ietekmē konkurences struktūru Kopienā, izstumjot vai draudot izstumt Kopienā darbojošos konkurentu, var ietilpt Kopienas konkurences noteikumu piemērošanas jomā (12). Ja uzņēmums ir izstumts vai pastāv izstumšanas draudi, Kopienas konkurences struktūra ir ietekmēta un tātad ir ietekmēta arī saimnieciskā darbība, ko veic attiecīgais uzņēmums. |
| --- | --- |

20.

Atbilstoši iedibinātajai judikatūrai jēdziens “tirdzniecība” ietver arī gadījumus, kad nolīgumi vai prakse ietekmē tirgus konkurences struktūru. Nolīgumi un prakse, kas ietekmē konkurences struktūru Kopienā, izstumjot vai draudot izstumt Kopienā darbojošos konkurentu, var ietilpt Kopienas konkurences noteikumu piemērošanas jomā (12). Ja uzņēmums ir izstumts vai pastāv izstumšanas draudi, Kopienas konkurences struktūra ir ietekmēta un tātad ir ietekmēta arī saimnieciskā darbība, ko veic attiecīgais uzņēmums.

| 21. | Prasība, ka jābūt ietekmei uz tirdzniecību “starp dalībvalstīm”, nozīmē, ka jābūt ietekmei uz pārrobežu saimniecisko darbību, kurā iesaistītas vismaz divas dalībvalstis. Netiek prasīts, lai nolīgums vai prakse ietekmētu tirdzniecību starp visu vienas dalībvalsts un visu otras dalībvalsts teritoriju. 81. un 82. pants var būt piemērojams arī gadījumos, kad ietekme ir uz daļu no dalībvalsts teritorijas, ar nosacījumu, ka ietekme uz tirdzniecību ir ievērojama (13). |
| --- | --- |

21.

Prasība, ka jābūt ietekmei uz tirdzniecību “starp dalībvalstīm”, nozīmē, ka jābūt ietekmei uz pārrobežu saimniecisko darbību, kurā iesaistītas vismaz divas dalībvalstis. Netiek prasīts, lai nolīgums vai prakse ietekmētu tirdzniecību starp visu vienas dalībvalsts un visu otras dalībvalsts teritoriju. 81. un 82. pants var būt piemērojams arī gadījumos, kad ietekme ir uz daļu no dalībvalsts teritorijas, ar nosacījumu, ka ietekme uz tirdzniecību ir ievērojama (13).

| 22. | Ietekmes uz tirdzniecību kritērija piemērošana nav atkarīga no konkrēto ģeogrāfisko tirgu definīcijas. Tirdzniecība starp dalībvalstīm var būt ietekmēta gan valsts, gan reģionāla mēroga konkrētā tirgus gadījumā (14). |
| --- | --- |

22.

Ietekmes uz tirdzniecību kritērija piemērošana nav atkarīga no konkrēto ģeogrāfisko tirgu definīcijas. Tirdzniecība starp dalībvalstīm var būt ietekmēta gan valsts, gan reģionāla mēroga konkrētā tirgus gadījumā (14).

2.3.   Jēdziens “var iespaidot”

| 23. | Jēdziena “var iespaidot” uzdevums ir raksturot nepieciešamās ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm būtību. Atbilstoši Tiesas izstrādātajam standartkritērijam jēdziens “var iespaidot” nozīmē, ka, ņemot vērā objektīvu tiesisko vai faktisko apstākļu kopumu, jābūt iespējai ar pietiekamu varbūtības pakāpi paredzēt, ka nolīgums vai prakse var tieši vai netieši, faktiski vai potenciāli ietekmēt dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru (15)
   (16). Kā minēts 20. punktā, Tiesa papildus ir izstrādājusi kritēriju, kas pamatojas uz to, vai nolīgums vai prakse ietekmē konkurences struktūru. Gadījumos, kad nolīgums vai prakse var ietekmēt Kopienas konkurences struktūru, ir piemērojamas Kopienas tiesības. |
| --- | --- |

23.

Jēdziena “var iespaidot” uzdevums ir raksturot nepieciešamās ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm būtību. Atbilstoši Tiesas izstrādātajam standartkritērijam jēdziens “var iespaidot” nozīmē, ka, ņemot vērā objektīvu tiesisko vai faktisko apstākļu kopumu, jābūt iespējai ar pietiekamu varbūtības pakāpi paredzēt, ka nolīgums vai prakse var tieši vai netieši, faktiski vai potenciāli ietekmēt dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru (15)
   (16). Kā minēts 20. punktā, Tiesa papildus ir izstrādājusi kritēriju, kas pamatojas uz to, vai nolīgums vai prakse ietekmē konkurences struktūru. Gadījumos, kad nolīgums vai prakse var ietekmēt Kopienas konkurences struktūru, ir piemērojamas Kopienas tiesības.

| 24. | Tiesas izstrādātais “tirdzniecības plūsmu [struktūras]” kritērijs ietver šādus galvenos elementus, kas aplūkoti turpmākajās iedaļās:






  a) | “ņemot vērā objektīvu tiesisko vai faktisko apstākļu kopumu, (..) pietiekama varbūtības pakāpe”; |
| --- | --- | --- |

24.

Tiesas izstrādātais “tirdzniecības plūsmu [struktūras]” kritērijs ietver šādus galvenos elementus, kas aplūkoti turpmākajās iedaļās:

a)

“ņemot vērā objektīvu tiesisko vai faktisko apstākļu kopumu, (..) pietiekama varbūtības pakāpe”;

| b) | ietekme uz “dalībvalstu savstarpējām tirdzniecības plūsmām [struktūru]”; |
| --- | --- |

b)

ietekme uz “dalībvalstu savstarpējām tirdzniecības plūsmām [struktūru]”;

| c) | “tieša vai netieša, faktiska vai potenciāla ietekme” uz tirdzniecības struktūru. |
| --- | --- |

c)

“tieša vai netieša, faktiska vai potenciāla ietekme” uz tirdzniecības struktūru.

2.3.1.   Pietiekama varbūtības pakāpe, kas pamatojas uz objektīvu tiesisko vai faktisko apstākļu kopumu

| 25. | Ietekmes uz tirdzniecību novērtējums balstās uz objektīviem faktoriem. Subjektīvs nodoms no attiecīgo uzņēmumu puses nav prasīts. Tomēr, ja ir pierādījumi, ka uzņēmumiem ir bijis nodoms ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piemēram, tie ir mēģinājuši kavēt eksportu uz vai importu no citām dalībvalstīm, tas ir būtisks faktors, kas ņemams vērā. |
| --- | --- |

25.

Ietekmes uz tirdzniecību novērtējums balstās uz objektīviem faktoriem. Subjektīvs nodoms no attiecīgo uzņēmumu puses nav prasīts. Tomēr, ja ir pierādījumi, ka uzņēmumiem ir bijis nodoms ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piemēram, tie ir mēģinājuši kavēt eksportu uz vai importu no citām dalībvalstīm, tas ir būtisks faktors, kas ņemams vērā.

| 26. | Vārdi “var iespaidot” un Tiesas norāde uz “pietiekamu varbūtības pakāpi” nozīmē to, ka Kopienas tiesību piemērojamības konstatēšanai nav izvirzīta prasība, ka nolīgums vai prakse faktiski ietekmē vai ir ietekmējuši tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pietiek ar to, ka nolīgums vai prakse “spēj” radīt tādu ietekmi (17). |
| --- | --- |

26.

Vārdi “var iespaidot” un Tiesas norāde uz “pietiekamu varbūtības pakāpi” nozīmē to, ka Kopienas tiesību piemērojamības konstatēšanai nav izvirzīta prasība, ka nolīgums vai prakse faktiski ietekmē vai ir ietekmējuši tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pietiek ar to, ka nolīgums vai prakse “spēj” radīt tādu ietekmi (17).

| 27. | Nav ne prasīts, ne nepieciešams aprēķināt faktisko tirdzniecības apjomu starp dalībvalstīm, ko ietekmē attiecīgais nolīgums vai prakse. Piemēram, gadījumā, kad nolīgumi aizliedz eksportu uz citām dalībvalstīm, nav nepieciešams aplēst, kāds būtu bijis paralēlās tirdzniecības līmenis attiecīgo dalībvalstu starpā, ja nolīguma nebūtu. Šāda interpretācija atbilst ietekmes uz tirdzniecību kritērija piekritības būtībai. Kopienas tiesības ir piemērojamas tādu nolīgumu un prakses kategorijām, kas spēj radīt pārrobežu ietekmi neatkarīgi no tā, vai konkrētam nolīgumam vai praksei faktiski ir šāda ietekme. |
| --- | --- |

27.

Nav ne prasīts, ne nepieciešams aprēķināt faktisko tirdzniecības apjomu starp dalībvalstīm, ko ietekmē attiecīgais nolīgums vai prakse. Piemēram, gadījumā, kad nolīgumi aizliedz eksportu uz citām dalībvalstīm, nav nepieciešams aplēst, kāds būtu bijis paralēlās tirdzniecības līmenis attiecīgo dalībvalstu starpā, ja nolīguma nebūtu. Šāda interpretācija atbilst ietekmes uz tirdzniecību kritērija piekritības būtībai. Kopienas tiesības ir piemērojamas tādu nolīgumu un prakses kategorijām, kas spēj radīt pārrobežu ietekmi neatkarīgi no tā, vai konkrētam nolīgumam vai praksei faktiski ir šāda ietekme.

| 28. | Novērtējums atbilstoši ietekmes uz tirdzniecību kritērijam ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kas katrs atsevišķi var nebūt noteicošs (18). Vērā ņemamie faktori ietver nolīguma vai prakses būtību, nolīguma vai prakses aptverto produktu raksturu un attiecīgo uzņēmumu tirgus stāvokli un nozīmīgumu (19). |
| --- | --- |

28.

Novērtējums atbilstoši ietekmes uz tirdzniecību kritērijam ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kas katrs atsevišķi var nebūt noteicošs (18). Vērā ņemamie faktori ietver nolīguma vai prakses būtību, nolīguma vai prakses aptverto produktu raksturu un attiecīgo uzņēmumu tirgus stāvokli un nozīmīgumu (19).

| 29. | Nolīguma vai prakses būtība sniedz kvalitatīvu ieskatu nolīguma vai prakses spējā ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Daži nolīgumi un prakses jau pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, savukārt citiem šajā aspektā nepieciešama sīkāka analīze. Pirmo piemērs ir pārrobežu karteļi, savukārt otro piemērs ir kopuzņēmumi, kas darbojas tikai vienas dalībvalsts teritorijā. Šis aspekts ir sīkāk analizēts 3. iedaļā, kurā skatītas dažādas nolīgumu un prakses kategorijas. |
| --- | --- |

29.

Nolīguma vai prakses būtība sniedz kvalitatīvu ieskatu nolīguma vai prakses spējā ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Daži nolīgumi un prakses jau pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, savukārt citiem šajā aspektā nepieciešama sīkāka analīze. Pirmo piemērs ir pārrobežu karteļi, savukārt otro piemērs ir kopuzņēmumi, kas darbojas tikai vienas dalībvalsts teritorijā. Šis aspekts ir sīkāk analizēts 3. iedaļā, kurā skatītas dažādas nolīgumu un prakses kategorijas.

| 30. | Ieskatu par to, vai nolīgums vai prakse spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, sniedz arī nolīguma vai prakses aptverto produktu raksturs. Ja produktu raksturs ir tāds, ka to pārrobežu tirdzniecība ir vienkārša vai tie ir svarīgi uzņēmumiem, kas vēlas sākt vai paplašināt savu darbību citās dalībvalstīs, Kopienas tiesību piemērojamību konstatēt ir daudz vieglāk nekā gadījumos, kad produktu rakstura dēļ pieprasījums pēc citu dalībvalstu piegādātāju piedāvātajiem produktiem ir ierobežots vai produkti nav īpaši pievilcīgi no pārrobežu uzņēmējdarbības viedokļa vai no šādā uzņēmējdarbības vietā veiktas saimnieciskās darbības paplašināšanas viedokļa (20). Jēdziens “uzņēmējdarbība” ietver vienas dalībvalsts uzņēmumu pārstāvniecību, filiāļu vai meitasuzņēmumu izveidi citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

30.

Ieskatu par to, vai nolīgums vai prakse spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, sniedz arī nolīguma vai prakses aptverto produktu raksturs. Ja produktu raksturs ir tāds, ka to pārrobežu tirdzniecība ir vienkārša vai tie ir svarīgi uzņēmumiem, kas vēlas sākt vai paplašināt savu darbību citās dalībvalstīs, Kopienas tiesību piemērojamību konstatēt ir daudz vieglāk nekā gadījumos, kad produktu rakstura dēļ pieprasījums pēc citu dalībvalstu piegādātāju piedāvātajiem produktiem ir ierobežots vai produkti nav īpaši pievilcīgi no pārrobežu uzņēmējdarbības viedokļa vai no šādā uzņēmējdarbības vietā veiktas saimnieciskās darbības paplašināšanas viedokļa (20). Jēdziens “uzņēmējdarbība” ietver vienas dalībvalsts uzņēmumu pārstāvniecību, filiāļu vai meitasuzņēmumu izveidi citā dalībvalstī.

| 31. | Kvantitatīvu ieskatu nolīguma vai prakses spējā ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm sniedz attiecīgo uzņēmumu stāvoklis tirgū un to pārdošanas apjomi. Šis aspekts, kas ir ievērojamas ietekmes novērtējuma neatņemama sastāvdaļa, ir skatīts 2.4. iedaļā. |
| --- | --- |

31.

Kvantitatīvu ieskatu nolīguma vai prakses spējā ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm sniedz attiecīgo uzņēmumu stāvoklis tirgū un to pārdošanas apjomi. Šis aspekts, kas ir ievērojamas ietekmes novērtējuma neatņemama sastāvdaļa, ir skatīts 2.4. iedaļā.

| 32. | Papildus jau minētajiem faktoriem jāņem vērā tiesiskie un faktiskie apstākļi, kuros darbojas attiecīgais nolīgums vai prakse. Ieskatu par apmēru, kādā var tikt ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm, sniedz arī attiecīgais ekonomiskais un tiesiskais konteksts. Ja pārrobežu tirdzniecību starp dalībvalstīm liedz absolūtas barjeras, kas nav saistītas ar nolīgumiem vai praksi, tirdzniecību iespējams ietekmēt tikai tad, ja šīs barjeras pārredzamā nākotnē varētu izzust. Gadījumos, kad barjeras nav absolūtas, bet tikai apgrūtina pārrobežu saimniecisko darbību, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai nolīgumi un prakses šo darbību nekavētu vēl vairāk, jo pretējā gadījumā tos uzskata par tādiem, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

32.

Papildus jau minētajiem faktoriem jāņem vērā tiesiskie un faktiskie apstākļi, kuros darbojas attiecīgais nolīgums vai prakse. Ieskatu par apmēru, kādā var tikt ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm, sniedz arī attiecīgais ekonomiskais un tiesiskais konteksts. Ja pārrobežu tirdzniecību starp dalībvalstīm liedz absolūtas barjeras, kas nav saistītas ar nolīgumiem vai praksi, tirdzniecību iespējams ietekmēt tikai tad, ja šīs barjeras pārredzamā nākotnē varētu izzust. Gadījumos, kad barjeras nav absolūtas, bet tikai apgrūtina pārrobežu saimniecisko darbību, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai nolīgumi un prakses šo darbību nekavētu vēl vairāk, jo pretējā gadījumā tos uzskata par tādiem, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

2.3.2.   Ietekme uz “dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru”

| 33. | Lai 81. un 82. pants būtu piemērojami, ir jābūt ietekmei uz “dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru”. |
| --- | --- |

33.

Lai 81. un 82. pants būtu piemērojami, ir jābūt ietekmei uz “dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru”.

| 34. | Termins “tirdzniecības struktūra” ir neitrāls. Nav izvirzīts nosacījums, ka tirdzniecībai jātiek ierobežotai vai samazinātai (21). Tirdzniecības struktūra var tikt ietekmēta arī tad, ja nolīgums vai prakse izraisa tirdzniecības pieaugumu. Kopienas tiesības ir piemērojamas, ja nolīguma vai prakses ietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm varētu attīstīties citādi salīdzinājumā ar to, kā tā, visticamāk, attīstītos, ja šāda nolīguma vai prakses nebūtu (22). |
| --- | --- |

34.

Termins “tirdzniecības struktūra” ir neitrāls. Nav izvirzīts nosacījums, ka tirdzniecībai jātiek ierobežotai vai samazinātai (21). Tirdzniecības struktūra var tikt ietekmēta arī tad, ja nolīgums vai prakse izraisa tirdzniecības pieaugumu. Kopienas tiesības ir piemērojamas, ja nolīguma vai prakses ietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm varētu attīstīties citādi salīdzinājumā ar to, kā tā, visticamāk, attīstītos, ja šāda nolīguma vai prakses nebūtu (22).

| 35. | Šī interpretācija atspoguļo to, ka ietekmes uz tirdzniecību kritērijs ir piekritības kritērijs un ir izmantojams, lai nolīgumus un prakses, kas spēj radīt pārrobežu ietekmi un kas tādējādi ir izskatāmi saskaņā ar Kopienas konkurences noteikumiem, nošķirtu no nolīgumiem un praksēm, kas šādu ietekmi nespēj radīt. |
| --- | --- |

35.

Šī interpretācija atspoguļo to, ka ietekmes uz tirdzniecību kritērijs ir piekritības kritērijs un ir izmantojams, lai nolīgumus un prakses, kas spēj radīt pārrobežu ietekmi un kas tādējādi ir izskatāmi saskaņā ar Kopienas konkurences noteikumiem, nošķirtu no nolīgumiem un praksēm, kas šādu ietekmi nespēj radīt.

2.3.3.   “Tieša vai netieša, faktiska vai potenciāla ietekme” uz tirdzniecības struktūru

| 36. | Nolīgumu un prakses ietekme uz dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru var būt “tieša vai netieša, faktiska vai potenciāla”. |
| --- | --- |

36.

Nolīgumu un prakses ietekme uz dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru var būt “tieša vai netieša, faktiska vai potenciāla”.

| 37. | Tieša ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm parasti rodas saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas nolīgums vai prakse. Ja, piemēram, noteikta produkta ražotāji, kas darbojas dažādās dalībvalstīs, nolemj sadalīt tirgus, šo produktu tirgū rodas tieša ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Vēl viens tiešas ietekmes piemērs ir, ja piegādātājs izplatītāju atlaides piedāvā tikai produktiem, kas tiek tirgoti dalībvalstī, kurā izplatītāji veic uzņēmējdarbību. Šāda prakse paaugstina eksportam paredzēto produktu relatīvo cenu, tādējādi samazinot eksporta noieta pievilcību un konkurētspēju. |
| --- | --- |

37.

Tieša ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm parasti rodas saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas nolīgums vai prakse. Ja, piemēram, noteikta produkta ražotāji, kas darbojas dažādās dalībvalstīs, nolemj sadalīt tirgus, šo produktu tirgū rodas tieša ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Vēl viens tiešas ietekmes piemērs ir, ja piegādātājs izplatītāju atlaides piedāvā tikai produktiem, kas tiek tirgoti dalībvalstī, kurā izplatītāji veic uzņēmējdarbību. Šāda prakse paaugstina eksportam paredzēto produktu relatīvo cenu, tādējādi samazinot eksporta noieta pievilcību un konkurētspēju.

| 38. | Netieša ietekme bieži rodas attiecībā uz produktiem, kas saistīti ar tiem, uz kuriem attiecas nolīgums vai prakse. Netieša ietekme var, piemēram, rasties, ja nolīgums vai prakse ietekmē pārrobežu saimniecisko darbību, ko veic uzņēmumi, kas izmanto produktus, uz kuriem attiecas konkrētais nolīgums vai prakse, vai ir citādā ziņā atkarīgi no tiem (23). Piemēram, šāda ietekme var rasties, ja nolīgums vai prakse attiecas uz starpproduktu, kas netiek tirgots, bet tiek izmantots tirgojama galaprodukta nodrošināšanai. Tiesa ir atzinusi, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm varēja tikt ietekmēta tāda nolīguma gadījumā, ar kuru tika noteiktas konjaka ražošanā izmantotā spirta cenas (24). Lai gan izejviela netika eksportēta, galaprodukts – konjaks – tika eksportēts. Šādos gadījumos Kopienas konkurences tiesības ir piemērojamas, ja ir iespējams ievērojami ietekmēt galaprodukta tirdzniecību. |
| --- | --- |

38.

Netieša ietekme bieži rodas attiecībā uz produktiem, kas saistīti ar tiem, uz kuriem attiecas nolīgums vai prakse. Netieša ietekme var, piemēram, rasties, ja nolīgums vai prakse ietekmē pārrobežu saimniecisko darbību, ko veic uzņēmumi, kas izmanto produktus, uz kuriem attiecas konkrētais nolīgums vai prakse, vai ir citādā ziņā atkarīgi no tiem (23). Piemēram, šāda ietekme var rasties, ja nolīgums vai prakse attiecas uz starpproduktu, kas netiek tirgots, bet tiek izmantots tirgojama galaprodukta nodrošināšanai. Tiesa ir atzinusi, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm varēja tikt ietekmēta tāda nolīguma gadījumā, ar kuru tika noteiktas konjaka ražošanā izmantotā spirta cenas (24). Lai gan izejviela netika eksportēta, galaprodukts – konjaks – tika eksportēts. Šādos gadījumos Kopienas konkurences tiesības ir piemērojamas, ja ir iespējams ievērojami ietekmēt galaprodukta tirdzniecību.

| 39. | Netieša ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm var rasties arī saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas nolīgums vai prakse. Piemēram, nolīgumi, ar kuriem ražotājs izplatītāju pārdoto produktu garantiju attiecina tikai uz to uzņēmējdarbības dalībvalsti, attur citu dalībvalstu patērētājus no šo produktu iegādes, jo tie nevarētu izmantot garantiju (25). Oficiālo izplatītāju un paralēlo tirgotāju eksports ir apgrūtināts, jo no patērētāju viedokļa produkts bez ražotāja garantijas ir mazāk pievilcīgs (26). |
| --- | --- |

39.

Netieša ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm var rasties arī saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas nolīgums vai prakse. Piemēram, nolīgumi, ar kuriem ražotājs izplatītāju pārdoto produktu garantiju attiecina tikai uz to uzņēmējdarbības dalībvalsti, attur citu dalībvalstu patērētājus no šo produktu iegādes, jo tie nevarētu izmantot garantiju (25). Oficiālo izplatītāju un paralēlo tirgotāju eksports ir apgrūtināts, jo no patērētāju viedokļa produkts bez ražotāja garantijas ir mazāk pievilcīgs (26).

| 40. | Faktiskā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ietekme, ko rada īstenots nolīgums vai prakse. Nolīgums starp piegādātāju un izplatītāju vienā un tajā pašā dalībvalstī, piemēram, par eksporta aizliegšanu uz citām dalībvalstīm, var radīt faktisku ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja nolīguma nebūtu, izplatītājs varētu brīvi eksportēt produktus. Tomēr jāatceras, ka netiek prasīts, lai faktiskā ietekme tiktu pierādīta. Pietiek ar to, ka nolīgums vai prakse spēj radīt tādu ietekmi. |
| --- | --- |

40.

Faktiskā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ietekme, ko rada īstenots nolīgums vai prakse. Nolīgums starp piegādātāju un izplatītāju vienā un tajā pašā dalībvalstī, piemēram, par eksporta aizliegšanu uz citām dalībvalstīm, var radīt faktisku ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja nolīguma nebūtu, izplatītājs varētu brīvi eksportēt produktus. Tomēr jāatceras, ka netiek prasīts, lai faktiskā ietekme tiktu pierādīta. Pietiek ar to, ka nolīgums vai prakse spēj radīt tādu ietekmi.

| 41. | Potenciālā ietekme ir ietekme, kas ar pietiekamu varbūtības pakāpi varētu rasties nākotnē. Citiem vārdiem, jāņem vērā paredzamā tirgus attīstība (27). Pat tad, ja nolīgums tā noslēgšanas brīdī vai prakse tās īstenošanas laikā nespēj ietekmēt tirdzniecību, 81. un 82. pants tomēr ir piemērojami, ja faktori, saskaņā ar kuriem izdarīts šis secinājums, pārredzamā nākotnē varētu mainīties. Šajā ziņā ir lietderīgi ņemt vērā Kopienas vai attiecīgās dalībvalsts veiktos liberalizācijas pasākumus un citus paredzamos pasākumus, kuru mērķis ir likvidēt tirdzniecības juridiskās barjeras. |
| --- | --- |

41.

Potenciālā ietekme ir ietekme, kas ar pietiekamu varbūtības pakāpi varētu rasties nākotnē. Citiem vārdiem, jāņem vērā paredzamā tirgus attīstība (27). Pat tad, ja nolīgums tā noslēgšanas brīdī vai prakse tās īstenošanas laikā nespēj ietekmēt tirdzniecību, 81. un 82. pants tomēr ir piemērojami, ja faktori, saskaņā ar kuriem izdarīts šis secinājums, pārredzamā nākotnē varētu mainīties. Šajā ziņā ir lietderīgi ņemt vērā Kopienas vai attiecīgās dalībvalsts veiktos liberalizācijas pasākumus un citus paredzamos pasākumus, kuru mērķis ir likvidēt tirdzniecības juridiskās barjeras.

| 42. | Turklāt, pat ja noteiktā laikposmā tirgus apstākļi nav labvēlīgi pārrobežu tirdzniecībai, piemēram, tāpēc, ka attiecīgajās dalībvalstīs ir līdzīgas cenas, tirdzniecība tik un tā var tikt ietekmēta, ja situācija tirgus apstākļu maiņas rezultātā varētu mainīties (28). Būtiskais aspekts ir nolīguma vai prakses spēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, nevis tas, vai kādā noteiktā brīdī tas faktiski notiek. |
| --- | --- |

42.

Turklāt, pat ja noteiktā laikposmā tirgus apstākļi nav labvēlīgi pārrobežu tirdzniecībai, piemēram, tāpēc, ka attiecīgajās dalībvalstīs ir līdzīgas cenas, tirdzniecība tik un tā var tikt ietekmēta, ja situācija tirgus apstākļu maiņas rezultātā varētu mainīties (28). Būtiskais aspekts ir nolīguma vai prakses spēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, nevis tas, vai kādā noteiktā brīdī tas faktiski notiek.

| 43. | Netiešās vai potenciālās ietekmes ņemšana vērā analīzē par ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm nenozīmē, ka analīzi var balstīt uz mazticamu vai hipotētisku ietekmi. Iestādei vai pusei, kas apgalvo, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ievērojami ietekmēta, ir jāizskaidro varbūtība, ka konkrētais nolīgums radīs netiešu vai potenciālu ietekmi. Kopienas tiesību piemērojamības konstatēšanai nepietiek ar hipotētisku vai teorētisku ietekmi. Piemēram, nolīgums, kas paaugstina starptautiski netirgojama produkta cenu, samazina patērētāju rīcībā esošos izmantojamos ienākumus. Tā kā patērētājiem ir mazāk naudas, ko izdot, viņi var iegādāties mazāk no citām dalībvalstīm importētu produktu. Tomēr saikne starp šādu ietekmi uz ienākumiem un tirdzniecību starp dalībvalstīm parasti ir pārāk vāja, lai konstatētu Kopienas tiesību piemērojamību. |
| --- | --- |

43.

Netiešās vai potenciālās ietekmes ņemšana vērā analīzē par ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm nenozīmē, ka analīzi var balstīt uz mazticamu vai hipotētisku ietekmi. Iestādei vai pusei, kas apgalvo, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ievērojami ietekmēta, ir jāizskaidro varbūtība, ka konkrētais nolīgums radīs netiešu vai potenciālu ietekmi. Kopienas tiesību piemērojamības konstatēšanai nepietiek ar hipotētisku vai teorētisku ietekmi. Piemēram, nolīgums, kas paaugstina starptautiski netirgojama produkta cenu, samazina patērētāju rīcībā esošos izmantojamos ienākumus. Tā kā patērētājiem ir mazāk naudas, ko izdot, viņi var iegādāties mazāk no citām dalībvalstīm importētu produktu. Tomēr saikne starp šādu ietekmi uz ienākumiem un tirdzniecību starp dalībvalstīm parasti ir pārāk vāja, lai konstatētu Kopienas tiesību piemērojamību.

2.4.   Jēdziens “ievērojami”

2.4.1.   Vispārīgais princips

| 44. | Ietekmes uz tirdzniecību kritērijā ir ietverts kvantitatīvs elements, atbilstoši kuram Kopienas tiesību piemērojamība aprobežojas ar tiem nolīgumiem un praksēm, kas spēj radīt noteikta apmēra ietekmi. Nolīgumi un prakses ir ārpus 81. un 82. panta piemērošanas jomas, ja tie, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu vājo stāvokli konkrēto produktu tirgū, tikai nebūtiski ietekmē tirgu (29). Ievērojamību jo īpaši var novērtēt, ņemot vērā konkrēto uzņēmumu tirgus stāvokli un nozīmīgumu attiecīgo produktu tirgū (30). |
| --- | --- |

44.

Ietekmes uz tirdzniecību kritērijā ir ietverts kvantitatīvs elements, atbilstoši kuram Kopienas tiesību piemērojamība aprobežojas ar tiem nolīgumiem un praksēm, kas spēj radīt noteikta apmēra ietekmi. Nolīgumi un prakses ir ārpus 81. un 82. panta piemērošanas jomas, ja tie, ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu vājo stāvokli konkrēto produktu tirgū, tikai nebūtiski ietekmē tirgu (29). Ievērojamību jo īpaši var novērtēt, ņemot vērā konkrēto uzņēmumu tirgus stāvokli un nozīmīgumu attiecīgo produktu tirgū (30).

| 45. | Ievērojamības novērtējums ir atkarīgs no katra konkrētā gadījuma apstākļiem, jo īpaši no nolīguma vai prakses būtības, aptverto produktu rakstura un no attiecīgo uzņēmumu stāvokļa tirgū. Ja nolīgums vai prakse jau pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ievērojamības slieksnis ir zemāks nekā nolīgumiem un praksēm, kas pēc savas būtības nespēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Jo spēcīgāks ir attiecīgo uzņēmumu stāvoklis tirgū, jo lielāka iespēja, ka nolīgumu vai praksi, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, var atzīt par tādu, kas to ietekmē ievērojami (31). |
| --- | --- |

45.

Ievērojamības novērtējums ir atkarīgs no katra konkrētā gadījuma apstākļiem, jo īpaši no nolīguma vai prakses būtības, aptverto produktu rakstura un no attiecīgo uzņēmumu stāvokļa tirgū. Ja nolīgums vai prakse jau pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ievērojamības slieksnis ir zemāks nekā nolīgumiem un praksēm, kas pēc savas būtības nespēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Jo spēcīgāks ir attiecīgo uzņēmumu stāvoklis tirgū, jo lielāka iespēja, ka nolīgumu vai praksi, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, var atzīt par tādu, kas to ietekmē ievērojami (31).

| 46. | Vairākos gadījumos attiecībā uz importu un eksportu Tiesa ir atzinusi, ka ievērojamības prasība ir izpildīta, ja attiecīgo uzņēmumu noiets atbilst aptuveni 5 % no tirgus noieta (32). Tomēr tirgus daļa pati par sevi ne vienmēr ir tikusi atzīta par izšķirīgo faktoru. Cita starpā jāņem vērā uzņēmumu apgrozījums, ko rada attiecīgie produkti (33). |
| --- | --- |

46.

Vairākos gadījumos attiecībā uz importu un eksportu Tiesa ir atzinusi, ka ievērojamības prasība ir izpildīta, ja attiecīgo uzņēmumu noiets atbilst aptuveni 5 % no tirgus noieta (32). Tomēr tirgus daļa pati par sevi ne vienmēr ir tikusi atzīta par izšķirīgo faktoru. Cita starpā jāņem vērā uzņēmumu apgrozījums, ko rada attiecīgie produkti (33).

| 47. | Tādējādi ievērojamību var noteikt gan kā absolūtu lielumu (apgrozījums), gan kā relatīvu lielumu, salīdzinot attiecīgā(-o) uzņēmuma(-u) stāvokli tirgū ar citiem tirgus dalībniekiem (tirgus daļa). Šī uzmanības koncentrēšana uz attiecīgo uzņēmumu tirgus stāvokli un nozīmīgumu atbilst jēdziena “var iespaidot” perspektīvai, kas nozīmē, ka novērtējums balstās uz nolīguma vai prakses spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, nevis uz ietekmi uz preču un pakalpojumu faktisko pārrobežu tirdzniecību. Attiecīgo uzņēmumu stāvoklis tirgū un attiecīgo produktu apgrozījums sniedz ieskatu par nolīguma vai prakses spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šie divi elementi ir atspoguļoti prezumpcijās, kas norādītas 52. un 53. punktā. |
| --- | --- |

47.

Tādējādi ievērojamību var noteikt gan kā absolūtu lielumu (apgrozījums), gan kā relatīvu lielumu, salīdzinot attiecīgā(-o) uzņēmuma(-u) stāvokli tirgū ar citiem tirgus dalībniekiem (tirgus daļa). Šī uzmanības koncentrēšana uz attiecīgo uzņēmumu tirgus stāvokli un nozīmīgumu atbilst jēdziena “var iespaidot” perspektīvai, kas nozīmē, ka novērtējums balstās uz nolīguma vai prakses spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, nevis uz ietekmi uz preču un pakalpojumu faktisko pārrobežu tirdzniecību. Attiecīgo uzņēmumu stāvoklis tirgū un attiecīgo produktu apgrozījums sniedz ieskatu par nolīguma vai prakses spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šie divi elementi ir atspoguļoti prezumpcijās, kas norādītas 52. un 53. punktā.

| 48. | Piemērojot ievērojamības kritēriju, nav obligāti nepieciešams definēt konkrētos tirgus un aprēķināt tirgus daļas (34). Lai pamatotu konstatējumu, ka ietekme uz tirdzniecību ir ievērojama, var pietikt ar uzņēmuma noietu absolūtā izteiksmē. Tas jo īpaši attiecas uz nolīgumiem un praksēm, kas jau pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piemēram, tāpēc, ka tie attiecas uz importu un eksportu vai vairākām dalībvalstīm. Tas, ka šādos apstākļos ar nolīguma aptverto produktu apgrozījumu var pietikt, lai konstatētu ievērojamu ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir atspoguļots 53. punktā norādītajā pozitīvajā prezumpcijā. |
| --- | --- |

48.

Piemērojot ievērojamības kritēriju, nav obligāti nepieciešams definēt konkrētos tirgus un aprēķināt tirgus daļas (34). Lai pamatotu konstatējumu, ka ietekme uz tirdzniecību ir ievērojama, var pietikt ar uzņēmuma noietu absolūtā izteiksmē. Tas jo īpaši attiecas uz nolīgumiem un praksēm, kas jau pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piemēram, tāpēc, ka tie attiecas uz importu un eksportu vai vairākām dalībvalstīm. Tas, ka šādos apstākļos ar nolīguma aptverto produktu apgrozījumu var pietikt, lai konstatētu ievērojamu ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir atspoguļots 53. punktā norādītajā pozitīvajā prezumpcijā.

| 49. | Nolīgumi un prakses vienmēr ir jāskata to attiecīgajā ekonomiskajā un tiesiskajā kontekstā. Vertikālu nolīgumu gadījumā var būt nepieciešams ņemt vērā iespējamo kumulatīvo ietekmi, ko rada līdzīgu nolīgumu paralēli tīkli (35). Pat tad, ja viens nolīgums vai nolīgumu tīkls nespēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, šādu ietekmi, iespējams, var radīt nolīgumu paralēls tīkls, kopumā ņemts. Tomēr, lai tas tā būtu, atsevišķajam nolīgumam vai nolīgumu tīklam ir jābūt tādam, kam ir būtiska nozīme kopējā ietekmē uz tirdzniecību (36). |
| --- | --- |

49.

Nolīgumi un prakses vienmēr ir jāskata to attiecīgajā ekonomiskajā un tiesiskajā kontekstā. Vertikālu nolīgumu gadījumā var būt nepieciešams ņemt vērā iespējamo kumulatīvo ietekmi, ko rada līdzīgu nolīgumu paralēli tīkli (35). Pat tad, ja viens nolīgums vai nolīgumu tīkls nespēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, šādu ietekmi, iespējams, var radīt nolīgumu paralēls tīkls, kopumā ņemts. Tomēr, lai tas tā būtu, atsevišķajam nolīgumam vai nolīgumu tīklam ir jābūt tādam, kam ir būtiska nozīme kopējā ietekmē uz tirdzniecību (36).

2.4.2.   Ievērojamības kvantitatīvais novērtējums

| 50. | Nav iespējams noteikt visām nolīgumu kategorijām piemērojamus vispārīgus kvantitatīvā novērtējuma noteikumus, pēc kuriem varētu noteikt, kuros gadījumos tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ievērojami ietekmēta. Tomēr ir iespējams noteikt gadījumus, kuros tirdzniecību principā nav iespējams ievērojami ietekmēt. Pirmkārt, savā paziņojumā par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi Līguma 81. panta 1. punktam (de minimis noteikums) (37), Komisija ir norādījusi, ka nolīgumi starp maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā tie definēti Komisijas Ieteikuma 96/280/EK (38) pielikumā, parasti nespēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Iemesls šai prezumpcijai ir tas, ka MVU darbība pēc savas būtības parasti ir lokāla vai reģionāla. Tomēr Kopienas tiesības var attiekties uz MVU, jo īpaši tad, ja tie ir iesaistīti pārrobežu saimnieciskajā darbībā. Otrkārt, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi paredzēt vispārīgus principus, pēc kuriem noteikt, kad tirdzniecību parasti nav iespējams ievērojami ietekmēt, t. i., standartu, kas nosaka ievērojamas ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm neesību (NAAT noteikums). Piemērojot 81. pantu, Komisija uzskatīs šo standartu par negatīvu atspēkojamu prezumpciju, kas piemērojama visiem nolīgumiem 81. panta 1. punkta nozīmē neatkarīgi no nolīgumā ietverto ierobežojumu rakstura, ieskaitot ierobežojumus, kas Komisijas grupu atbrīvojuma regulās un pamatnostādnēs ir noteikti kā stingrie ierobežojumi. Gadījumos, uz kuriem attiecas šī prezumpcija, Komisija parasti nesāks procedūru ne saskaņā ar iesniegumu, ne pēc savas iniciatīvas. Ja uzņēmumi labticīgi pieņem, ka uz konkrētu nolīgumu šī negatīvā prezumpcija attiecas, Komisija naudas sodus neuzliks. |
| --- | --- |

50.

Nav iespējams noteikt visām nolīgumu kategorijām piemērojamus vispārīgus kvantitatīvā novērtējuma noteikumus, pēc kuriem varētu noteikt, kuros gadījumos tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ievērojami ietekmēta. Tomēr ir iespējams noteikt gadījumus, kuros tirdzniecību principā nav iespējams ievērojami ietekmēt. Pirmkārt, savā paziņojumā par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi Līguma 81. panta 1. punktam (de minimis noteikums) (37), Komisija ir norādījusi, ka nolīgumi starp maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā tie definēti Komisijas Ieteikuma 96/280/EK (38) pielikumā, parasti nespēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Iemesls šai prezumpcijai ir tas, ka MVU darbība pēc savas būtības parasti ir lokāla vai reģionāla. Tomēr Kopienas tiesības var attiekties uz MVU, jo īpaši tad, ja tie ir iesaistīti pārrobežu saimnieciskajā darbībā. Otrkārt, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi paredzēt vispārīgus principus, pēc kuriem noteikt, kad tirdzniecību parasti nav iespējams ievērojami ietekmēt, t. i., standartu, kas nosaka ievērojamas ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm neesību (NAAT noteikums). Piemērojot 81. pantu, Komisija uzskatīs šo standartu par negatīvu atspēkojamu prezumpciju, kas piemērojama visiem nolīgumiem 81. panta 1. punkta nozīmē neatkarīgi no nolīgumā ietverto ierobežojumu rakstura, ieskaitot ierobežojumus, kas Komisijas grupu atbrīvojuma regulās un pamatnostādnēs ir noteikti kā stingrie ierobežojumi. Gadījumos, uz kuriem attiecas šī prezumpcija, Komisija parasti nesāks procedūru ne saskaņā ar iesniegumu, ne pēc savas iniciatīvas. Ja uzņēmumi labticīgi pieņem, ka uz konkrētu nolīgumu šī negatīvā prezumpcija attiecas, Komisija naudas sodus neuzliks.

| 51. | Neskarot 53. punktu, šī negatīvā ievērojamības definīcija nenozīmē, ka nolīgumi, kuri neatbilst turpmāk noteiktajiem kritērijiem, automātiski spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Katrs gadījums ir jāskata atsevišķi. |
| --- | --- |

51.

Neskarot 53. punktu, šī negatīvā ievērojamības definīcija nenozīmē, ka nolīgumi, kuri neatbilst turpmāk noteiktajiem kritērijiem, automātiski spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Katrs gadījums ir jāskata atsevišķi.

| 52. | Komisija uzskata, ka nolīgumi principā nespēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | pušu kopējā tirgus daļa nevienā no konkrētajiem Kopienas tirgiem, kurus ietekmē nolīgums, nepārsniedz 5 %; un |
| --- | --- | --- |

52.

Komisija uzskata, ka nolīgumi principā nespēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

a)

pušu kopējā tirgus daļa nevienā no konkrētajiem Kopienas tirgiem, kurus ietekmē nolīgums, nepārsniedz 5 %; un

| b) | attiecībā uz horizontālajiem nolīgumiem attiecīgo uzņēmumu (39) kopējais nolīguma aptverto produktu gada apgrozījums Kopienā nepārsniedz 40 miljonus euro. Attiecībā uz nolīgumiem par produktu kopīgu iepirkumu attiecīgais apgrozījums ir pušu kopējais nolīguma aptverto produktu iepirkums.
  Attiecībā uz vertikālajiem nolīgumiem piegādātāja kopējais nolīguma aptverto produktu gada apgrozījums Kopienas teritorijā nepārsniedz 40 miljonus euro. Attiecībā uz licences nolīgumiem attiecīgais apgrozījums ir licenciātu kopējais apgrozījums no licencēto tehnoloģiju ietverošajiem produktiem un paša licenciāra apgrozījums no šiem produktiem. Attiecībā uz nolīgumiem, kas noslēgti starp pircēju un vairākiem piegādātājiem, attiecīgais apgrozījums ir pircēja kopējais nolīguma aptverto produktu iepirkums. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz horizontālajiem nolīgumiem attiecīgo uzņēmumu (39) kopējais nolīguma aptverto produktu gada apgrozījums Kopienā nepārsniedz 40 miljonus euro. Attiecībā uz nolīgumiem par produktu kopīgu iepirkumu attiecīgais apgrozījums ir pušu kopējais nolīguma aptverto produktu iepirkums.

Attiecībā uz vertikālajiem nolīgumiem piegādātāja kopējais nolīguma aptverto produktu gada apgrozījums Kopienas teritorijā nepārsniedz 40 miljonus euro. Attiecībā uz licences nolīgumiem attiecīgais apgrozījums ir licenciātu kopējais apgrozījums no licencēto tehnoloģiju ietverošajiem produktiem un paša licenciāra apgrozījums no šiem produktiem. Attiecībā uz nolīgumiem, kas noslēgti starp pircēju un vairākiem piegādātājiem, attiecīgais apgrozījums ir pircēja kopējais nolīguma aptverto produktu iepirkums.

Šo pašu prezumpciju Komisija piemēros, ja divu secīgu kalendāro gadu laikā iepriekš minētais apgrozījuma slieksnis nebūs pārsniegts vairāk kā par 10 % un iepriekš minētais tirgus daļas slieksnis nebūs pārsniegts vairāk kā par 2 procentpunktiem. Gadījumos, ja nolīgums attiecas uz jaunveidojamu, vēl nepastāvošu tirgu un pusēm līdz ar to nav ne attiecīgā apgrozījuma, ne konkrētās tirgus daļas, Komisija šo prezumpciju nepiemēros. Šādos gadījumos to, vai ietekme ir ievērojama, var nākties vērtēt, pamatojoties uz pušu tirgus stāvokli saistītos produktu tirgos vai uz pušu ietekmīgumu attiecībā uz nolīguma aptvertajām tehnoloģijām.

| 53. | Komisija turklāt uzskata, ka tad, ja nolīgums pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piemēram, tāpēc, ka tas attiecas uz importu un eksportu vai vairākām dalībvalstīm, pastāv atspēkojama pozitīva prezumpcija, ka šī ietekme uz tirdzniecību ir ievērojama, ja pušu nolīguma aptverto produktu apgrozījums, kas aprēķināts saskaņā ar 52. un 54. punktu, pārsniedz 40 miljonus euro. Attiecībā uz tādiem nolīgumiem, kas pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, bieži var arī pieņemt, ka šī ietekme ir ievērojama, ja pušu tirgus daļa pārsniedz iepriekšējā punktā noteikto 5 % slieksni. Tomēr šī prezumpcija nav piemērojama, ja nolīgums attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts teritorijas (skatīt 90. punktu). |
| --- | --- |

53.

Komisija turklāt uzskata, ka tad, ja nolīgums pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, piemēram, tāpēc, ka tas attiecas uz importu un eksportu vai vairākām dalībvalstīm, pastāv atspēkojama pozitīva prezumpcija, ka šī ietekme uz tirdzniecību ir ievērojama, ja pušu nolīguma aptverto produktu apgrozījums, kas aprēķināts saskaņā ar 52. un 54. punktu, pārsniedz 40 miljonus euro. Attiecībā uz tādiem nolīgumiem, kas pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, bieži var arī pieņemt, ka šī ietekme ir ievērojama, ja pušu tirgus daļa pārsniedz iepriekšējā punktā noteikto 5 % slieksni. Tomēr šī prezumpcija nav piemērojama, ja nolīgums attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts teritorijas (skatīt 90. punktu).

| 54. | Attiecībā uz 40 miljonu euro slieksni (skatīt 52. punktu) apgrozījumu rēķina, balstoties uz attiecīgo uzņēmumu kopējo nolīguma aptverto produktu (līguma produktu) noietu Kopienā iepriekšējā finanšu gadā, izņemot nodokļus. Noietu starp viena uzņēmuma struktūrām neņem vērā (40). |
| --- | --- |

54.

Attiecībā uz 40 miljonu euro slieksni (skatīt 52. punktu) apgrozījumu rēķina, balstoties uz attiecīgo uzņēmumu kopējo nolīguma aptverto produktu (līguma produktu) noietu Kopienā iepriekšējā finanšu gadā, izņemot nodokļus. Noietu starp viena uzņēmuma struktūrām neņem vērā (40).

| 55. | Lai varētu piemērot tirgus daļas slieksni, ir jānosaka konkrētais tirgus (41). Tas ietver konkrēto produktu tirgu un konkrēto ģeogrāfisko tirgu. Tirgus daļas jāaprēķina, balstoties uz datiem par pārdoto produktu vērtību vai attiecīgā gadījumā – iepirkto produktu vērtību. Ja dati par vērtību nav pieejami, var izmantot aplēses, kas balstītas uz citu ticamu tirgus informāciju, tostarp datiem par pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

55.

Lai varētu piemērot tirgus daļas slieksni, ir jānosaka konkrētais tirgus (41). Tas ietver konkrēto produktu tirgu un konkrēto ģeogrāfisko tirgu. Tirgus daļas jāaprēķina, balstoties uz datiem par pārdoto produktu vērtību vai attiecīgā gadījumā – iepirkto produktu vērtību. Ja dati par vērtību nav pieejami, var izmantot aplēses, kas balstītas uz citu ticamu tirgus informāciju, tostarp datiem par pārdošanas apjomu.

| 56. | Attiecībā uz viena piegādātāja ar dažādiem izplatītājiem noslēgtu nolīgumu tīklu tiek ņemts vērā visa tīkla noiets. |
| --- | --- |

56.

Attiecībā uz viena piegādātāja ar dažādiem izplatītājiem noslēgtu nolīgumu tīklu tiek ņemts vērā visa tīkla noiets.

| 57. | Līgumi, kas pieder pie vienas visaptverošas darījumu vienošanās, NAAT noteikuma vajadzībām ir uzskatāmi par vienu nolīgumu (42). Uzņēmumi nevar izvairīties no šo sliekšņu piemērošanas, sadalot nolīgumu, kas no saimnieciskā viedokļa veido vienotu veselumu. |
| --- | --- |

57.

Līgumi, kas pieder pie vienas visaptverošas darījumu vienošanās, NAAT noteikuma vajadzībām ir uzskatāmi par vienu nolīgumu (42). Uzņēmumi nevar izvairīties no šo sliekšņu piemērošanas, sadalot nolīgumu, kas no saimnieciskā viedokļa veido vienotu veselumu.

3.   IEPRIEKŠ MINĒTO PRINCIPU PIEMĒROŠANA IZPLATĪTĀKAJIEM NOLĪGUMU UN STĀVOKĻA ĻAUNPRĀTĪGAS IZMANTOŠANAS VEIDIEM

| 58. | Iepriekšējā iedaļā noteikto negatīvo prezumpciju Komisija piemēros visiem nolīgumiem, ieskaitot nolīgumus, kas pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, un nolīgumus, kas paredz tirdzniecību ar uzņēmumiem, kuri atrodas trešās valstīs (skatīt 3.3. iedaļu). |
| --- | --- |

58.

Iepriekšējā iedaļā noteikto negatīvo prezumpciju Komisija piemēros visiem nolīgumiem, ieskaitot nolīgumus, kas pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, un nolīgumus, kas paredz tirdzniecību ar uzņēmumiem, kuri atrodas trešās valstīs (skatīt 3.3. iedaļu).

| 59. | Ja negatīvā prezumpcija nav piemērojama, Komisija ņems vērā kvalitatīvos elementus, kas attiecas uz nolīguma vai prakses būtību un attiecīgo produktu raksturu (skatīt 29. un 30. punktu). Nolīguma būtības nozīme ir atspoguļota arī 53. punktā noteiktajā pozitīvajā prezumpcijā attiecībā uz ievērojamu ietekmi to nolīgumu gadījumā, kas pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai sniegtu papildu norādes par ietekmes uz tirdzniecību jēdziena piemērošanu, ir lietderīgi apskatīt dažādus izplatītākos nolīgumu un prakses veidus. |
| --- | --- |

59.

Ja negatīvā prezumpcija nav piemērojama, Komisija ņems vērā kvalitatīvos elementus, kas attiecas uz nolīguma vai prakses būtību un attiecīgo produktu raksturu (skatīt 29. un 30. punktu). Nolīguma būtības nozīme ir atspoguļota arī 53. punktā noteiktajā pozitīvajā prezumpcijā attiecībā uz ievērojamu ietekmi to nolīgumu gadījumā, kas pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai sniegtu papildu norādes par ietekmes uz tirdzniecību jēdziena piemērošanu, ir lietderīgi apskatīt dažādus izplatītākos nolīgumu un prakses veidus.

| 60. | Turpmākajās iedaļās ir nošķirti nolīgumi un prakse, kas attiecas uz vairākām dalībvalstīm, un attiecīgi nolīgumi un prakse, kas attiecas tikai uz vienu dalībvalsti vai tās daļu. Šīs divas galvenās kategorijas ir sadalītas apakškategorijās, balstoties uz attiecīgā nolīguma vai prakses būtību. Ir apskatīti arī nolīgumi un prakse, kuros iesaistītas trešās valstis. |
| --- | --- |

60.

Turpmākajās iedaļās ir nošķirti nolīgumi un prakse, kas attiecas uz vairākām dalībvalstīm, un attiecīgi nolīgumi un prakse, kas attiecas tikai uz vienu dalībvalsti vai tās daļu. Šīs divas galvenās kategorijas ir sadalītas apakškategorijās, balstoties uz attiecīgā nolīguma vai prakses būtību. Ir apskatīti arī nolīgumi un prakse, kuros iesaistītas trešās valstis.

3.1.   Nolīgumi un stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas attiecas uz vairākām dalībvalstīm vai tiek īstenoti vairākās dalībvalstīs

| 61. | Nolīgumi un prakse, kas attiecas uz vairākām dalībvalstīm vai tiek īstenoti vairākās dalībvalstīs, gandrīz vienmēr pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi, ja attiecīgais apgrozījums pārsniedz 53. punktā noteikto slieksni, vairākumā gadījumu nebūs nepieciešams sīkāk analizēt, vai tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta. Tomēr, lai būtu sniegtas norādes arī par šiem gadījumiem un lai paskaidrotu 2. iedaļā izklāstītos principus, ir lietderīgi izskaidrot faktorus, pēc kuriem parasti vadās, lai pamatotu Kopienas tiesību piemērojamību. |
| --- | --- |

61.

Nolīgumi un prakse, kas attiecas uz vairākām dalībvalstīm vai tiek īstenoti vairākās dalībvalstīs, gandrīz vienmēr pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi, ja attiecīgais apgrozījums pārsniedz 53. punktā noteikto slieksni, vairākumā gadījumu nebūs nepieciešams sīkāk analizēt, vai tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta. Tomēr, lai būtu sniegtas norādes arī par šiem gadījumiem un lai paskaidrotu 2. iedaļā izklāstītos principus, ir lietderīgi izskaidrot faktorus, pēc kuriem parasti vadās, lai pamatotu Kopienas tiesību piemērojamību.

3.1.1.   Nolīgumi attiecībā uz importu un eksportu

| 62. | Importa un eksporta nolīgumi starp uzņēmumiem divās vai vairākās dalībvalstīs pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šādi nolīgumi neatkarīgi no tā, vai tie ierobežo konkurenci, tieši ietekmē dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru. Piemēram, lietā Kerpen & Kerpen, kas attiecās uz nolīgumu starp Francijas ražotāju un Vācijas izplatītāju attiecībā uz vairāk nekā 10 % no cementa eksporta no Francijas uz Vāciju, kura kopējais apjoms bija 350 000 tonnu gadā, Tiesa atzina, ka nav iespējams uzskatīt, ka šāds nolīgums nespēj (ievērojami) ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (43). |
| --- | --- |

62.

Importa un eksporta nolīgumi starp uzņēmumiem divās vai vairākās dalībvalstīs pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šādi nolīgumi neatkarīgi no tā, vai tie ierobežo konkurenci, tieši ietekmē dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru. Piemēram, lietā Kerpen & Kerpen, kas attiecās uz nolīgumu starp Francijas ražotāju un Vācijas izplatītāju attiecībā uz vairāk nekā 10 % no cementa eksporta no Francijas uz Vāciju, kura kopējais apjoms bija 350 000 tonnu gadā, Tiesa atzina, ka nav iespējams uzskatīt, ka šāds nolīgums nespēj (ievērojami) ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (43).

| 63. | Šī kategorija ietver nolīgumus, ar kuriem tiek noteikti importa un eksporta ierobežojumi, tostarp aktīvās un pasīvās pārdošanas ierobežojumi un pircēju tālākpārdošanas ierobežojumi attiecībā uz citu dalībvalstu klientiem (44). Šajos gadījumos pastāv objektīva saikne starp iespējamo konkurences ierobežojumu un ietekmi uz tirdzniecību, jo ierobežojuma pamatmērķis ir novērst preču un pakalpojumu plūsmu starp dalībvalstīm, kas citādi būtu iespējama. Nav būtiski, vai nolīguma puses atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī vai dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

63.

Šī kategorija ietver nolīgumus, ar kuriem tiek noteikti importa un eksporta ierobežojumi, tostarp aktīvās un pasīvās pārdošanas ierobežojumi un pircēju tālākpārdošanas ierobežojumi attiecībā uz citu dalībvalstu klientiem (44). Šajos gadījumos pastāv objektīva saikne starp iespējamo konkurences ierobežojumu un ietekmi uz tirdzniecību, jo ierobežojuma pamatmērķis ir novērst preču un pakalpojumu plūsmu starp dalībvalstīm, kas citādi būtu iespējama. Nav būtiski, vai nolīguma puses atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī vai dažādās dalībvalstīs.

3.1.2.   Karteļi, kas aptver vairākas dalībvalstis

| 64. | Tādi karteļu nolīgumi, kas paredz cenu noteikšanu un tirgus sadali vairākās dalībvalstīs, pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ar pārrobežu karteļiem tiek saskaņoti konkurences nosacījumi un tiek ietekmēta tirdzniecības mijiedarbība, nostiprinot tradicionālās tirdzniecības struktūras (45). Ja uzņēmumi ir vienojušies sadalīt ģeogrāfiskās teritorijas, ir iespējams, ka iedalītajās teritorijās tiek izskausts vai samazināts noiets no citām teritorijām. Ja uzņēmumi ir vienojušies fiksēt cenas, tie likvidē konkurenci un no tās izrietošās cenu atšķirības, kas konkurentus un patērētājus pamudinātu iesaistīties pārrobežu tirdzniecībā. Ja uzņēmumi ir vienojušies par pārdošanas kvotām, tiek saglabātas tradicionālās tirdzniecības struktūras. Attiecīgie uzņēmumi atturas no izlaides palielināšanas un tādējādi arī no potenciālo klientu apkalpošanas citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

64.

Tādi karteļu nolīgumi, kas paredz cenu noteikšanu un tirgus sadali vairākās dalībvalstīs, pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ar pārrobežu karteļiem tiek saskaņoti konkurences nosacījumi un tiek ietekmēta tirdzniecības mijiedarbība, nostiprinot tradicionālās tirdzniecības struktūras (45). Ja uzņēmumi ir vienojušies sadalīt ģeogrāfiskās teritorijas, ir iespējams, ka iedalītajās teritorijās tiek izskausts vai samazināts noiets no citām teritorijām. Ja uzņēmumi ir vienojušies fiksēt cenas, tie likvidē konkurenci un no tās izrietošās cenu atšķirības, kas konkurentus un patērētājus pamudinātu iesaistīties pārrobežu tirdzniecībā. Ja uzņēmumi ir vienojušies par pārdošanas kvotām, tiek saglabātas tradicionālās tirdzniecības struktūras. Attiecīgie uzņēmumi atturas no izlaides palielināšanas un tādējādi arī no potenciālo klientu apkalpošanas citās dalībvalstīs.

| 65. | Pārrobežu karteļu radītā ietekme uz tirdzniecību parasti pēc savas būtības ir ievērojama karteļa dalībnieku tirgus stāvokļa dēļ. Karteļi parasti tiek veidoti tikai tad, ja uzņēmumiem, kas tajos piedalās, kopā ir liela tirgus daļa, jo tādējādi tie var paaugstināt cenu vai samazināt izlaidi. |
| --- | --- |

65.

Pārrobežu karteļu radītā ietekme uz tirdzniecību parasti pēc savas būtības ir ievērojama karteļa dalībnieku tirgus stāvokļa dēļ. Karteļi parasti tiek veidoti tikai tad, ja uzņēmumiem, kas tajos piedalās, kopā ir liela tirgus daļa, jo tādējādi tie var paaugstināt cenu vai samazināt izlaidi.

3.1.3.   Horizontālās sadarbības nolīgumi, kas aptver vairākas dalībvalstis

| 66. | Šajā iedaļā ir apskatīti dažāda veida horizontālās sadarbības nolīgumi. Horizontālās sadarbības nolīgumi var, piemēram, izpausties kā nolīgumi, ar kuriem divi vai vairāki uzņēmumi sadarbojas, veicot noteiktu saimniecisko darbību, piemēram, ražošanu un izplatīšanu (46). Tādus nolīgumus bieži sauc par kopuzņēmumiem. Tomēr uz kopuzņēmumiem, kas ilgstoši pilda visas autonoma saimnieciskā subjekta funkcijas, attiecas Apvienošanās regula (47). Kopienas līmenī tādi pilnfunkciju kopuzņēmumi netiek izskatīti saskaņā ar 81. un 82. pantu, izņemot gadījumus, kad ir piemērojams Apvienošanās regulas 2. panta 4. punkts (48). Tāpēc šajā iedaļā pilnfunkciju kopuzņēmumi nav skatīti. Gadījumos, kad kopuzņēmumi nepilda visas funkcijas, kopīgais saimnieciskais subjekts nevienā tirgū nedarbojas kā autonoms piegādātājs (vai pircējs). Tas tikai kalpo mātesuzņēmumiem, kas darbojas tirgū (49). |
| --- | --- |

66.

Šajā iedaļā ir apskatīti dažāda veida horizontālās sadarbības nolīgumi. Horizontālās sadarbības nolīgumi var, piemēram, izpausties kā nolīgumi, ar kuriem divi vai vairāki uzņēmumi sadarbojas, veicot noteiktu saimniecisko darbību, piemēram, ražošanu un izplatīšanu (46). Tādus nolīgumus bieži sauc par kopuzņēmumiem. Tomēr uz kopuzņēmumiem, kas ilgstoši pilda visas autonoma saimnieciskā subjekta funkcijas, attiecas Apvienošanās regula (47). Kopienas līmenī tādi pilnfunkciju kopuzņēmumi netiek izskatīti saskaņā ar 81. un 82. pantu, izņemot gadījumus, kad ir piemērojams Apvienošanās regulas 2. panta 4. punkts (48). Tāpēc šajā iedaļā pilnfunkciju kopuzņēmumi nav skatīti. Gadījumos, kad kopuzņēmumi nepilda visas funkcijas, kopīgais saimnieciskais subjekts nevienā tirgū nedarbojas kā autonoms piegādātājs (vai pircējs). Tas tikai kalpo mātesuzņēmumiem, kas darbojas tirgū (49).

| 67. | Kopuzņēmumi, kas darbojas divās vai vairākās dalībvalstīs vai ražo produkciju, ko mātesuzņēmumi pārdod divās vai vairākās dalībvalstīs, ietekmē pušu komercdarbību šajās Kopienas teritorijās. Tāpēc šādi nolīgumi parasti pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm salīdzinājumā ar situāciju, kad šāda nolīguma nav (50). Tirdzniecības struktūras tiek ietekmētas, ja uzņēmumi novirza savu darbību uz kopuzņēmumu vai izmanto to nolūkā Kopienā radīt jaunu piegādes avotu. |
| --- | --- |

67.

Kopuzņēmumi, kas darbojas divās vai vairākās dalībvalstīs vai ražo produkciju, ko mātesuzņēmumi pārdod divās vai vairākās dalībvalstīs, ietekmē pušu komercdarbību šajās Kopienas teritorijās. Tāpēc šādi nolīgumi parasti pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm salīdzinājumā ar situāciju, kad šāda nolīguma nav (50). Tirdzniecības struktūras tiek ietekmētas, ja uzņēmumi novirza savu darbību uz kopuzņēmumu vai izmanto to nolūkā Kopienā radīt jaunu piegādes avotu.

| 68. | Tirdzniecība var tikt ietekmēta arī tad, ja kopuzņēmums mātesuzņēmumam ražo izejmateriālus, kurus mātesuzņēmums pēc tam apstrādā vai iestrādā kādā produktā. Tas var notikt tad, ja attiecīgie izejmateriāli pirms tam tika iegūti no citu dalībvalstu piegādātājiem, ja mātesuzņēmumi izejmateriālus iepriekš ražoja citās dalībvalstīs vai ja galaprodukts tiek tirgots vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

68.

Tirdzniecība var tikt ietekmēta arī tad, ja kopuzņēmums mātesuzņēmumam ražo izejmateriālus, kurus mātesuzņēmums pēc tam apstrādā vai iestrādā kādā produktā. Tas var notikt tad, ja attiecīgie izejmateriāli pirms tam tika iegūti no citu dalībvalstu piegādātājiem, ja mātesuzņēmumi izejmateriālus iepriekš ražoja citās dalībvalstīs vai ja galaprodukts tiek tirgots vairākās dalībvalstīs.

| 69. | Novērtējot, vai ietekme ir ievērojama, ir svarīgi ņemt vērā mātesuzņēmumu noietu ar nolīgumu saistītajiem produktiem, nevis tikai ar nolīgumu radītā kopuzņēmuma produktu noietu, jo kopuzņēmums nevienā tirgū nedarbojas kā autonoms saimnieciskais subjekts. |
| --- | --- |

69.

Novērtējot, vai ietekme ir ievērojama, ir svarīgi ņemt vērā mātesuzņēmumu noietu ar nolīgumu saistītajiem produktiem, nevis tikai ar nolīgumu radītā kopuzņēmuma produktu noietu, jo kopuzņēmums nevienā tirgū nedarbojas kā autonoms saimnieciskais subjekts.

3.1.4.   Vairākās dalībvalstīs īstenoti vertikālie nolīgumi

| 70. | Vairākās dalībvalstīs īstenoti vertikālie nolīgumi un līdzīgu vertikālo nolīgumu tīkli parasti spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja tie liek tirdzniecībai ievirzīties noteiktā veidā. Divās vai vairākās dalībvalstīs īstenotu selektīvas izplatīšanas nolīgumu tīkli, piemēram, ievirza tirdzniecību noteiktā veidā, jo tirdzniecība notiek tikai savstarpēji starp tīkla dalībniekiem, un tādējādi tirdzniecības struktūras tiek ietekmētas salīdzinājumā ar situāciju, ja nolīguma nebūtu (51). |
| --- | --- |

70.

Vairākās dalībvalstīs īstenoti vertikālie nolīgumi un līdzīgu vertikālo nolīgumu tīkli parasti spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja tie liek tirdzniecībai ievirzīties noteiktā veidā. Divās vai vairākās dalībvalstīs īstenotu selektīvas izplatīšanas nolīgumu tīkli, piemēram, ievirza tirdzniecību noteiktā veidā, jo tirdzniecība notiek tikai savstarpēji starp tīkla dalībniekiem, un tādējādi tirdzniecības struktūras tiek ietekmētas salīdzinājumā ar situāciju, ja nolīguma nebūtu (51).

| 71. | Tirdzniecību starp dalībvalstīm var ietekmēt arī vertikālie nolīgumi, kas bloķē piekļuvi tirgum. Piemērs tam ir nolīgumi, ar kuriem izplatītāji vairākās dalībvalstīs vienojas pirkt produktus tikai no konkrēta piegādātāja vai pārdot tikai tā produktus. Šādi nolīgumi var ierobežot tirdzniecību starp dalībvalstīm, kurās nolīgumi tiek īstenoti, vai tirdzniecības plūsmu no dalībvalstīm, uz kurām nolīgumi neattiecas. Bloķēšanu var radīt atsevišķi nolīgumi vai nolīgumu tīkli. Ja nolīgums vai nolīgumu tīkls, kas aptver vairākas dalībvalstis, bloķē piekļuvi tirgum, šis nolīgums vai nolīgumi parasti jau pēc savas būtības spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

71.

Tirdzniecību starp dalībvalstīm var ietekmēt arī vertikālie nolīgumi, kas bloķē piekļuvi tirgum. Piemērs tam ir nolīgumi, ar kuriem izplatītāji vairākās dalībvalstīs vienojas pirkt produktus tikai no konkrēta piegādātāja vai pārdot tikai tā produktus. Šādi nolīgumi var ierobežot tirdzniecību starp dalībvalstīm, kurās nolīgumi tiek īstenoti, vai tirdzniecības plūsmu no dalībvalstīm, uz kurām nolīgumi neattiecas. Bloķēšanu var radīt atsevišķi nolīgumi vai nolīgumu tīkli. Ja nolīgums vai nolīgumu tīkls, kas aptver vairākas dalībvalstis, bloķē piekļuvi tirgum, šis nolīgums vai nolīgumi parasti jau pēc savas būtības spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| 72. | Piegādātāju un izplatītāju starpā noslēgtie nolīgumi, kas paredz tālākpārdošanas cenu uzturēšanu (resale price maintenance jeb RPM) un attiecas uz divām vai vairākām dalībvalstīm, arī parasti pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (52). Šādi nolīgumi izmaina cenu līmeni, kas, visticamāk, pastāvētu, ja nolīgumu nebūtu, un tādējādi ietekmē tirdzniecības struktūras. |
| --- | --- |

72.

Piegādātāju un izplatītāju starpā noslēgtie nolīgumi, kas paredz tālākpārdošanas cenu uzturēšanu (resale price maintenance jeb RPM) un attiecas uz divām vai vairākām dalībvalstīm, arī parasti pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (52). Šādi nolīgumi izmaina cenu līmeni, kas, visticamāk, pastāvētu, ja nolīgumu nebūtu, un tādējādi ietekmē tirdzniecības struktūras.

3.1.5.   Dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana vairākās dalībvalstīs

| 73. | Dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā ir lietderīgi nošķirt stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, kad tiek radītas barjeras ieiešanai tirgū vai tiek izstumti konkurenti (izslēdzoša ļaunprātīga izmantošana), no gadījumiem, kad dominējošais uzņēmums izmanto savu ekonomisko varu, piemēram, nosakot pārmērīgas vai diskriminējošas cenas (ekspluatējoša ļaunprātīga izmantošana). Abu veidu stāvokļa ļaunprātīga izmantošana var tikt īstenota vai nu ar nolīgumiem, uz kuriem attiecas arī 81. panta 1. punkts, vai ar vienpusēju rīcību, uz kuru no Kopienas konkurences tiesību viedokļa attiecas tikai 82. pants. |
| --- | --- |

73.

Dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā ir lietderīgi nošķirt stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, kad tiek radītas barjeras ieiešanai tirgū vai tiek izstumti konkurenti (izslēdzoša ļaunprātīga izmantošana), no gadījumiem, kad dominējošais uzņēmums izmanto savu ekonomisko varu, piemēram, nosakot pārmērīgas vai diskriminējošas cenas (ekspluatējoša ļaunprātīga izmantošana). Abu veidu stāvokļa ļaunprātīga izmantošana var tikt īstenota vai nu ar nolīgumiem, uz kuriem attiecas arī 81. panta 1. punkts, vai ar vienpusēju rīcību, uz kuru no Kopienas konkurences tiesību viedokļa attiecas tikai 82. pants.

| 74. | Ekspluatējošas ļaunprātīgas izmantošanas, piemēram, diskriminējošu atlaižu, gadījumā tiek pozitīvi vai negatīvi ietekmēti lejupējie tirdzniecības partneri, un tādējādi mainās to konkurētspēja un tiek ietekmētas tirdzniecības struktūras starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

74.

Ekspluatējošas ļaunprātīgas izmantošanas, piemēram, diskriminējošu atlaižu, gadījumā tiek pozitīvi vai negatīvi ietekmēti lejupējie tirdzniecības partneri, un tādējādi mainās to konkurētspēja un tiek ietekmētas tirdzniecības struktūras starp dalībvalstīm.

| 75. | Ja dominējošs uzņēmums īsteno izslēdzošu rīcību vairāk nekā vienā dalībvalstī, šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana parasti pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šāda rīcība konkurenci negatīvi ietekmē teritorijā, kas sniedzas pāri vienas dalībvalsts teritorijai, un attiecīgi var novirzīt tirdzniecības gaitu no tās, kādā tā būtu ievirzījusies bez stāvokļa ļaunprātīgās izmantošanas. Piemēram, tirdzniecības struktūras var tikt ietekmētas, ja dominējošs uzņēmums piešķir lojalitātes atlaides. Klienti, uz kuriem attiecas izslēdzošā atlaižu sistēma, visticamāk, pirks mazāk produktu no dominējošā uzņēmuma konkurentiem, nekā tie būtu darījuši pretējā gadījumā. Izslēdzoša rīcība, kuras tiešais mērķis ir izstumt konkurentu, piemēram, nosakot plēsonīgas cenas, arī spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo ietekmē tirgus konkurences struktūru Kopienā (53). Ja dominējošs uzņēmums īsteno rīcību ar mērķi izstumt konkurentu, kas darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, tirdzniecība var tikt ietekmēta vairākos veidos. Pirmkārt, pastāv risks, ka ietekmētais konkurents Kopienā pārstās darboties kā piegādes avots. Pat ja attiecīgais uzņēmums netiks izstumts, pastāv iespēja, ka tiks ietekmēta tā turpmākā rīcība konkurences jomā, un tas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Otrkārt, stāvokļa ļaunprātīga izmantošana var ietekmēt citus konkurentus. Ar savu ļaunprātīgo rīcību dominējošais uzņēmums var dot signālu saviem konkurentiem, ka tas sodīs mēģinājumus reāli konkurēt. Treškārt, jau ar konkurenta izstumšanu var pietikt, lai būtu iespējams ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tas ir iespējams pat tad, ja uzņēmums, kas riskē tikt izstumts, galvenokārt nodarbojas ar eksportu uz trešām valstīm (54). Ja pastāv risks, ka tirgus konkurences faktiskā struktūra Kopienā var tikt vēl vairāk vājināta, ir piemērojamas Kopienas tiesības. |
| --- | --- |

75.

Ja dominējošs uzņēmums īsteno izslēdzošu rīcību vairāk nekā vienā dalībvalstī, šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana parasti pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šāda rīcība konkurenci negatīvi ietekmē teritorijā, kas sniedzas pāri vienas dalībvalsts teritorijai, un attiecīgi var novirzīt tirdzniecības gaitu no tās, kādā tā būtu ievirzījusies bez stāvokļa ļaunprātīgās izmantošanas. Piemēram, tirdzniecības struktūras var tikt ietekmētas, ja dominējošs uzņēmums piešķir lojalitātes atlaides. Klienti, uz kuriem attiecas izslēdzošā atlaižu sistēma, visticamāk, pirks mazāk produktu no dominējošā uzņēmuma konkurentiem, nekā tie būtu darījuši pretējā gadījumā. Izslēdzoša rīcība, kuras tiešais mērķis ir izstumt konkurentu, piemēram, nosakot plēsonīgas cenas, arī spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo ietekmē tirgus konkurences struktūru Kopienā (53). Ja dominējošs uzņēmums īsteno rīcību ar mērķi izstumt konkurentu, kas darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, tirdzniecība var tikt ietekmēta vairākos veidos. Pirmkārt, pastāv risks, ka ietekmētais konkurents Kopienā pārstās darboties kā piegādes avots. Pat ja attiecīgais uzņēmums netiks izstumts, pastāv iespēja, ka tiks ietekmēta tā turpmākā rīcība konkurences jomā, un tas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Otrkārt, stāvokļa ļaunprātīga izmantošana var ietekmēt citus konkurentus. Ar savu ļaunprātīgo rīcību dominējošais uzņēmums var dot signālu saviem konkurentiem, ka tas sodīs mēģinājumus reāli konkurēt. Treškārt, jau ar konkurenta izstumšanu var pietikt, lai būtu iespējams ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tas ir iespējams pat tad, ja uzņēmums, kas riskē tikt izstumts, galvenokārt nodarbojas ar eksportu uz trešām valstīm (54). Ja pastāv risks, ka tirgus konkurences faktiskā struktūra Kopienā var tikt vēl vairāk vājināta, ir piemērojamas Kopienas tiesības.

| 76. | Ja dominējošs uzņēmums nodarbojas ar ekspluatējošu vai izslēdzošu stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu vairāk nekā vienā dalībvalstī, šāda ļaunprātīga izmantošana parasti jau pēc savas būtības spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ņemot vērā attiecīgā uzņēmuma dominējošo stāvokli tirgū un to, ka stāvokļa ļaunprātīga izmantošana tiek īstenota vairākās dalībvalstīs, stāvokļa ļaunprātīgās izmantošanas mērogs un tās iespējamā ietekme uz tirdzniecības struktūrām parasti ir tāda, ka tirdzniecību starp dalībvalstīm ir iespējams ietekmēt ievērojami. Ja uzņēmums praktizē tādu ekspluatējošu stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu kā cenu diferenciācija (price discrimination), ļaunprātīgā izmantošana maina tirdzniecības partneru konkurētspēju vairākās dalībvalstīs. Izslēdzošas stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā, ieskaitot ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā izstumt konkurentu, vairākās dalībvalstīs tiek ietekmēta konkurentu saimnieciskā darbība. Dominējošā stāvokļa pastāvēšana vairākās dalībvalstīs nozīmē, ka konkurence būtiskā kopējā tirgus daļā jau ir vājināta (55). Ja dominējošs uzņēmums vēl vairāk vājina konkurenci, ļaunprātīgi izmantojot savu stāvokli, piemēram, izstumjot konkurentu, šī stāvokļa ļaunprātīgā izmantošana parasti spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

76.

Ja dominējošs uzņēmums nodarbojas ar ekspluatējošu vai izslēdzošu stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu vairāk nekā vienā dalībvalstī, šāda ļaunprātīga izmantošana parasti jau pēc savas būtības spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ņemot vērā attiecīgā uzņēmuma dominējošo stāvokli tirgū un to, ka stāvokļa ļaunprātīga izmantošana tiek īstenota vairākās dalībvalstīs, stāvokļa ļaunprātīgās izmantošanas mērogs un tās iespējamā ietekme uz tirdzniecības struktūrām parasti ir tāda, ka tirdzniecību starp dalībvalstīm ir iespējams ietekmēt ievērojami. Ja uzņēmums praktizē tādu ekspluatējošu stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu kā cenu diferenciācija (price discrimination), ļaunprātīgā izmantošana maina tirdzniecības partneru konkurētspēju vairākās dalībvalstīs. Izslēdzošas stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā, ieskaitot ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā izstumt konkurentu, vairākās dalībvalstīs tiek ietekmēta konkurentu saimnieciskā darbība. Dominējošā stāvokļa pastāvēšana vairākās dalībvalstīs nozīmē, ka konkurence būtiskā kopējā tirgus daļā jau ir vājināta (55). Ja dominējošs uzņēmums vēl vairāk vājina konkurenci, ļaunprātīgi izmantojot savu stāvokli, piemēram, izstumjot konkurentu, šī stāvokļa ļaunprātīgā izmantošana parasti spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

3.2.   Nolīgumi un stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas attiecas uz vienu dalībvalsti vai tikai tās daļu

| 77. | Ja nolīgumi vai ļaunprātīga prakse aptver vienas dalībvalsts teritoriju, var būt nepieciešams veikt sīkāku analīzi par šo nolīguma vai ļaunprātīgās prakses spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Jāatgādina, ka, lai konstatētu ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, netiek prasīts, lai tirdzniecības apjoms samazinātos. Pietiek ar to, ka ir iespējams radīt ievērojamas izmaiņas dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūrā. Tomēr daudzos gadījumos, kuros iesaistīta tikai viena dalībvalsts, iespējamā pārkāpuma raksturs un jo īpaši tā spēja bloķēt valsts tirgu sniedz labu ieskatu par nolīguma vai prakses spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turpmāk minētie gadījumi nav izsmeļošs saraksts – tie ir tikai piemēri gadījumiem, kuros vienas dalībvalsts teritoriju aptverošos nolīgumus var uzskatīt par tādiem, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

77.

Ja nolīgumi vai ļaunprātīga prakse aptver vienas dalībvalsts teritoriju, var būt nepieciešams veikt sīkāku analīzi par šo nolīguma vai ļaunprātīgās prakses spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Jāatgādina, ka, lai konstatētu ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, netiek prasīts, lai tirdzniecības apjoms samazinātos. Pietiek ar to, ka ir iespējams radīt ievērojamas izmaiņas dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūrā. Tomēr daudzos gadījumos, kuros iesaistīta tikai viena dalībvalsts, iespējamā pārkāpuma raksturs un jo īpaši tā spēja bloķēt valsts tirgu sniedz labu ieskatu par nolīguma vai prakses spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turpmāk minētie gadījumi nav izsmeļošs saraksts – tie ir tikai piemēri gadījumiem, kuros vienas dalībvalsts teritoriju aptverošos nolīgumus var uzskatīt par tādiem, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

3.2.1.   Karteļi, kas aptver vienu dalībvalsti

| 78. | Horizontāli karteļi, kas aptver visu kādas dalībvalsts teritoriju, parasti spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kopienas tiesas vairākās lietās ir atzinušas, ka nolīgumiem, kuri attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju, pēc savas būtības ir tāda ietekme, ka tie pastiprina tirgu sadalīšanu atbilstoši valstu robežām, kavējot saimniecisko mijiedarbību, kas paredzēta Līgumā (56). |
| --- | --- |

78.

Horizontāli karteļi, kas aptver visu kādas dalībvalsts teritoriju, parasti spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kopienas tiesas vairākās lietās ir atzinušas, ka nolīgumiem, kuri attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju, pēc savas būtības ir tāda ietekme, ka tie pastiprina tirgu sadalīšanu atbilstoši valstu robežām, kavējot saimniecisko mijiedarbību, kas paredzēta Līgumā (56).

| 79. | Šādu nolīgumu spēja sadalīt iekšējo tirgu izriet no tā, ka uzņēmumiem, kas piedalās karteļos tikai vienā dalībvalstī, parasti ir jāveic darbības, lai izslēgtu citu dalībvalstu konkurentus no tirgus (57). Ja karteļa dalībnieki to nedara un produkts, uz kuru attiecas nolīgums, ir starptautiski tirgojams (58), pastāv risks, ka karteļa ietekmi vājinās citu dalībvalstu uzņēmumu radītā konkurence. Šādi nolīgumi turklāt parasti pēc savas būtības spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā šādu karteļu efektīvai darbībai nepieciešamo tirgus tvērumu. |
| --- | --- |

79.

Šādu nolīgumu spēja sadalīt iekšējo tirgu izriet no tā, ka uzņēmumiem, kas piedalās karteļos tikai vienā dalībvalstī, parasti ir jāveic darbības, lai izslēgtu citu dalībvalstu konkurentus no tirgus (57). Ja karteļa dalībnieki to nedara un produkts, uz kuru attiecas nolīgums, ir starptautiski tirgojams (58), pastāv risks, ka karteļa ietekmi vājinās citu dalībvalstu uzņēmumu radītā konkurence. Šādi nolīgumi turklāt parasti pēc savas būtības spēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā šādu karteļu efektīvai darbībai nepieciešamo tirgus tvērumu.

| 80. | Ņemot vērā to, ka ietekmes uz tirdzniecību jēdzienā būtiska ir potenciālā ietekme, nav noteicošas nozīmes tam, vai šāda rīcība pret citu dalībvalstu konkurentiem kādā brīdī ir tiešām bijusi. Ja karteļa noteiktā cena ir līdzīga cenai, kāda ir citās dalībvalstīs, karteļa dalībniekiem var nebūt tūlītējas nepieciešamība veikt kādas darbības pret citu dalībvalstu konkurentiem. Svarīga ir varbūtība, ka karteļa dalībnieki veiktu šādas darbības, ja tirgus apstākļi mainītos. Šī varbūtība ir atkarīga no tā, vai tirgū pastāv dabiskas tirdzniecības barjeras, tostarp jo īpaši no tā, vai attiecīgais produkts ir starptautiski tirgojams. Lietā par noteiktiem banku pakalpojumiem privātpersonām un MVU (59) Tiesa, piemēram, atzina, ka tirdzniecība nevar tikt ievērojami ietekmēta, jo konkrēto produktu tirdzniecības potenciāls bija ļoti ierobežots un tie nebija nozīmīgs faktors citu dalībvalstu uzņēmumu izvēlē attiecībā uz to, vai sākt uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī (60). |
| --- | --- |

80.

Ņemot vērā to, ka ietekmes uz tirdzniecību jēdzienā būtiska ir potenciālā ietekme, nav noteicošas nozīmes tam, vai šāda rīcība pret citu dalībvalstu konkurentiem kādā brīdī ir tiešām bijusi. Ja karteļa noteiktā cena ir līdzīga cenai, kāda ir citās dalībvalstīs, karteļa dalībniekiem var nebūt tūlītējas nepieciešamība veikt kādas darbības pret citu dalībvalstu konkurentiem. Svarīga ir varbūtība, ka karteļa dalībnieki veiktu šādas darbības, ja tirgus apstākļi mainītos. Šī varbūtība ir atkarīga no tā, vai tirgū pastāv dabiskas tirdzniecības barjeras, tostarp jo īpaši no tā, vai attiecīgais produkts ir starptautiski tirgojams. Lietā par noteiktiem banku pakalpojumiem privātpersonām un MVU (59) Tiesa, piemēram, atzina, ka tirdzniecība nevar tikt ievērojami ietekmēta, jo konkrēto produktu tirdzniecības potenciāls bija ļoti ierobežots un tie nebija nozīmīgs faktors citu dalībvalstu uzņēmumu izvēlē attiecībā uz to, vai sākt uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī (60).

| 81. | Ieskatu par karteļa aptverto produktu starptautiskās tirgojamības pakāpi var sniegt tas, kādā mērā karteļa dalībnieki seko līdzi cenām un citu dalībvalstu konkurentiem. Sekošana līdzi liecina, ka konkurenci un konkurentus no citām dalībvalstīm kartelis uztver kā potenciālus draudus. Turklāt, ja ir pierādījumi, ka karteļa dalībnieki tīši noteikuši savu cenu līmeni, ņemot vērā citās dalībvalstīs pastāvošo cenu līmeni (robežcenu noteikšana), tā ir pazīme, ka attiecīgie produkti ir starptautiski tirgojami un tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta. |
| --- | --- |

81.

Ieskatu par karteļa aptverto produktu starptautiskās tirgojamības pakāpi var sniegt tas, kādā mērā karteļa dalībnieki seko līdzi cenām un citu dalībvalstu konkurentiem. Sekošana līdzi liecina, ka konkurenci un konkurentus no citām dalībvalstīm kartelis uztver kā potenciālus draudus. Turklāt, ja ir pierādījumi, ka karteļa dalībnieki tīši noteikuši savu cenu līmeni, ņemot vērā citās dalībvalstīs pastāvošo cenu līmeni (robežcenu noteikšana), tā ir pazīme, ka attiecīgie produkti ir starptautiski tirgojami un tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta.

| 82. | Tirdzniecība parasti var tikt ietekmēta arī tad, ja valsts karteļa dalībnieki mazina citu dalībvalstu konkurentu radīto konkurences spiedienu, pamudinot tos pievienoties ierobežojošajam nolīgumam, vai ja to izslēgšana no nolīguma nostāda konkurentus konkurences ziņā neizdevīgākā situācijā (61). Šādos gadījumos nolīgums vai nu attur šos konkurentus no jebkādu savu konkurences priekšrocību izmantošanas, vai izraisa tiem izmaksu kāpumu, tādējādi negatīvi ietekmējot to konkurētspēju un noietu. Abos gadījumos nolīgums kavē citu dalībvalstu konkurentu darbību konkrētajā valsts tirgū. Tas pats notiek, ja karteļa nolīgums, kas attiecas uz vienu dalībvalsti, tiek noslēgts starp uzņēmumiem, kuri tālāk pārdod no citām dalībvalstīm importētus produktus (62). |
| --- | --- |

82.

Tirdzniecība parasti var tikt ietekmēta arī tad, ja valsts karteļa dalībnieki mazina citu dalībvalstu konkurentu radīto konkurences spiedienu, pamudinot tos pievienoties ierobežojošajam nolīgumam, vai ja to izslēgšana no nolīguma nostāda konkurentus konkurences ziņā neizdevīgākā situācijā (61). Šādos gadījumos nolīgums vai nu attur šos konkurentus no jebkādu savu konkurences priekšrocību izmantošanas, vai izraisa tiem izmaksu kāpumu, tādējādi negatīvi ietekmējot to konkurētspēju un noietu. Abos gadījumos nolīgums kavē citu dalībvalstu konkurentu darbību konkrētajā valsts tirgū. Tas pats notiek, ja karteļa nolīgums, kas attiecas uz vienu dalībvalsti, tiek noslēgts starp uzņēmumiem, kuri tālāk pārdod no citām dalībvalstīm importētus produktus (62).

3.2.2.   Horizontālās sadarbības nolīgumi, kas attiecas uz vienu dalībvalsti

| 83. | Horizontālās sadarbības nolīgumi un jo īpaši ne visas funkcijas pildoši kopuzņēmumi (skatīt 66. punktu), kas aptver tikai vienu dalībvalsti un tiešā veidā neattiecas uz importu un eksportu, nepieder pie tās nolīgumu kategorijas, kas pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc var būt nepieciešams rūpīgi izanalizēt konkrētā nolīguma spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

83.

Horizontālās sadarbības nolīgumi un jo īpaši ne visas funkcijas pildoši kopuzņēmumi (skatīt 66. punktu), kas aptver tikai vienu dalībvalsti un tiešā veidā neattiecas uz importu un eksportu, nepieder pie tās nolīgumu kategorijas, kas pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc var būt nepieciešams rūpīgi izanalizēt konkrētā nolīguma spēju ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| 84. | Horizontālās sadarbības nolīgumi var jo īpaši būt spējīgi ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja tie bloķē piekļuvi tirgum. Tas var attiekties uz nolīgumiem, ar kuriem tiek noteikti visai nozarei piemērojami standartizācijas un sertifikācijas režīmi, kas vai nu izslēdz citu dalībvalstu uzņēmumus, vai kuru prasības ir vieglāk izpildīt attiecīgās dalībvalsts uzņēmumiem, jo to pamatā ir šīs valsts noteikumi un tradīcijas. Šādā gadījumā nolīgumi apgrūtina citu dalībvalstu uzņēmumu ieiešanu valsts tirgū. |
| --- | --- |

84.

Horizontālās sadarbības nolīgumi var jo īpaši būt spējīgi ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja tie bloķē piekļuvi tirgum. Tas var attiekties uz nolīgumiem, ar kuriem tiek noteikti visai nozarei piemērojami standartizācijas un sertifikācijas režīmi, kas vai nu izslēdz citu dalībvalstu uzņēmumus, vai kuru prasības ir vieglāk izpildīt attiecīgās dalībvalsts uzņēmumiem, jo to pamatā ir šīs valsts noteikumi un tradīcijas. Šādā gadījumā nolīgumi apgrūtina citu dalībvalstu uzņēmumu ieiešanu valsts tirgū.

| 85. | Tirdzniecība var tikt ietekmēta arī tad, ja kopuzņēmums izraisa citu dalībvalstu uzņēmumu norobežošanu no būtiska izplatīšanas kanāla vai pieprasījuma avota. Ja, piemēram, divi vai vairāki izplatītāji, kas veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un kuriem ir ievērojama attiecīgo produktu importa tirgus daļa, nodibina iepirkumu kopuzņēmumu, lai apvienotu šā produkta iepirkumus, no tā izrietošā izplatīšanas kanālu skaita samazināšanās ierobežo citu dalībvalstu piegādātāju iespējas piekļūt konkrētajam valsts tirgum. Tādējādi tirdzniecība var tikt ietekmēta (63). Tirdzniecība var tikt ietekmēta arī tad, ja uzņēmumi, kas pirms tam importēja konkrētu produktu, izveido kopuzņēmumu, kuram uztic tā paša produkta ražošanu. Šajā gadījumā nolīgums izraisa dalībvalstu tirdzniecības struktūru izmaiņas salīdzinājumā ar situāciju pirms nolīguma noslēgšanas. |
| --- | --- |

85.

Tirdzniecība var tikt ietekmēta arī tad, ja kopuzņēmums izraisa citu dalībvalstu uzņēmumu norobežošanu no būtiska izplatīšanas kanāla vai pieprasījuma avota. Ja, piemēram, divi vai vairāki izplatītāji, kas veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un kuriem ir ievērojama attiecīgo produktu importa tirgus daļa, nodibina iepirkumu kopuzņēmumu, lai apvienotu šā produkta iepirkumus, no tā izrietošā izplatīšanas kanālu skaita samazināšanās ierobežo citu dalībvalstu piegādātāju iespējas piekļūt konkrētajam valsts tirgum. Tādējādi tirdzniecība var tikt ietekmēta (63). Tirdzniecība var tikt ietekmēta arī tad, ja uzņēmumi, kas pirms tam importēja konkrētu produktu, izveido kopuzņēmumu, kuram uztic tā paša produkta ražošanu. Šajā gadījumā nolīgums izraisa dalībvalstu tirdzniecības struktūru izmaiņas salīdzinājumā ar situāciju pirms nolīguma noslēgšanas.

3.2.3.   Vertikālie nolīgumi, kas attiecas uz vienu dalībvalsti

| 86. | Vertikālie nolīgumi, kas attiecas uz visu kādas dalībvalsts teritoriju, spēj ietekmēt dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūras jo īpaši tad, ja tie apgrūtina citu dalībvalstu uzņēmumu ieiešanu konkrētās valsts tirgū vai nu ar eksportu, vai ar uzņēmējdarbību (bloķējoša ietekme). Ja vertikālie nolīgumi rada šādu bloķējošo ietekmi, tie veicina tirgu sadalīšanu atbilstoši valstu robežām, kavējot saimniecisko mijiedarbību, kas paredzēta Līgumā (64). |
| --- | --- |

86.

Vertikālie nolīgumi, kas attiecas uz visu kādas dalībvalsts teritoriju, spēj ietekmēt dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūras jo īpaši tad, ja tie apgrūtina citu dalībvalstu uzņēmumu ieiešanu konkrētās valsts tirgū vai nu ar eksportu, vai ar uzņēmējdarbību (bloķējoša ietekme). Ja vertikālie nolīgumi rada šādu bloķējošo ietekmi, tie veicina tirgu sadalīšanu atbilstoši valstu robežām, kavējot saimniecisko mijiedarbību, kas paredzēta Līgumā (64).

| 87. | Tirgus piekļuve var tikt bloķēta, piemēram, ja piegādātāji pircējiem uzliek ekskluzīvas iepirkšanas saistības (65). Spriedumā lietā Delimitis
   (66), kas attiecās uz nolīgumiem starp alus darītavu un alus patēriņa telpu īpašniekiem par to, ka īpašnieki apņemas iepirkt alu tikai no šīs alus darītavas, Tiesa definēja bloķēšanu kā konkrēto nolīgumu izraisītu situāciju, kurā nepastāv reālas un konkrētas iespējas piekļūt šim tirgum. Nolīgumi parasti rada būtiskas barjeras ieiešanai tirgū tikai tad, ja tie attiecas uz būtisku tirgus daļu. Šeit kā rādītāju var izmantot tirgus daļu un tirgus tvērumu. Veicot novērtējumu, jāņem vērā ne tikai konkrētais nolīgums vai nolīgumu tīkls, bet arī citi paralēlie nolīgumu tīkli, kuriem ir līdzīga ietekme (67). |
| --- | --- |

87.

Tirgus piekļuve var tikt bloķēta, piemēram, ja piegādātāji pircējiem uzliek ekskluzīvas iepirkšanas saistības (65). Spriedumā lietā Delimitis
   (66), kas attiecās uz nolīgumiem starp alus darītavu un alus patēriņa telpu īpašniekiem par to, ka īpašnieki apņemas iepirkt alu tikai no šīs alus darītavas, Tiesa definēja bloķēšanu kā konkrēto nolīgumu izraisītu situāciju, kurā nepastāv reālas un konkrētas iespējas piekļūt šim tirgum. Nolīgumi parasti rada būtiskas barjeras ieiešanai tirgū tikai tad, ja tie attiecas uz būtisku tirgus daļu. Šeit kā rādītāju var izmantot tirgus daļu un tirgus tvērumu. Veicot novērtējumu, jāņem vērā ne tikai konkrētais nolīgums vai nolīgumu tīkls, bet arī citi paralēlie nolīgumu tīkli, kuriem ir līdzīga ietekme (67).

| 88. | Vertikālie nolīgumi, kas attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju un starptautiski tirgojamiem produktiem, arī var būt spējīgi ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, pat ja tie nerada tiešas barjeras tirdzniecībai. Nolīgumiem, ar ko uzņēmumi iesaistās tālākpārdošanas cenas uzturēšanā (RPM), var būt tieša ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja tie palielina importu no citām dalībvalstīm un samazina eksportu no attiecīgās dalībvalsts (68). Nolīgumi, kuros paredzēta RPM, var arī ietekmēt tirdzniecības struktūras tāpat kā horizontālie karteļi. Ja no RPM izrietošā cena ir augstāka nekā tā, kas pastāv citās dalībvalstīs, šo cenu līmeni ir iespējams noturēt tikai tad, ja var kontrolēt importu no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

88.

Vertikālie nolīgumi, kas attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju un starptautiski tirgojamiem produktiem, arī var būt spējīgi ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, pat ja tie nerada tiešas barjeras tirdzniecībai. Nolīgumiem, ar ko uzņēmumi iesaistās tālākpārdošanas cenas uzturēšanā (RPM), var būt tieša ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja tie palielina importu no citām dalībvalstīm un samazina eksportu no attiecīgās dalībvalsts (68). Nolīgumi, kuros paredzēta RPM, var arī ietekmēt tirdzniecības struktūras tāpat kā horizontālie karteļi. Ja no RPM izrietošā cena ir augstāka nekā tā, kas pastāv citās dalībvalstīs, šo cenu līmeni ir iespējams noturēt tikai tad, ja var kontrolēt importu no citām dalībvalstīm.

3.2.4.   Nolīgumi, kas attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts

| 89. | Kvalitatīvo novērtējumu nolīgumiem, kas attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts, veic tāpat kā nolīgumiem, kas attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju. Tas nozīmē, ka ir izmantojama 2. iedaļā izklāstītā analīze. Tomēr, novērtējot, vai ietekme ir ievērojama, šīs abas kategorijas ir jānošķir, jo jāņem vērā, ka nolīgums attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts. Jāņem vērā arī tas, cik liela proporcionālā izteiksmē ir valsts teritorijas daļa, kurā var notikt tirdzniecība. Ja, piemēram, pārvadājumu izmaksu vai aprīkojuma darbības rādiusa dēļ uzņēmumiem no citām dalībvalstīm nav ekonomiski izdevīgi darboties visā citas dalībvalsts teritorijā, tirdzniecība var tikt ietekmēta, ja nolīgums bloķē piekļuvi tai dalībvalsts teritorijas daļai, kurā var notikt tirdzniecība, ar noteikumu, ka šī daļa nav nebūtiska (69). |
| --- | --- |

89.

Kvalitatīvo novērtējumu nolīgumiem, kas attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts, veic tāpat kā nolīgumiem, kas attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju. Tas nozīmē, ka ir izmantojama 2. iedaļā izklāstītā analīze. Tomēr, novērtējot, vai ietekme ir ievērojama, šīs abas kategorijas ir jānošķir, jo jāņem vērā, ka nolīgums attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts. Jāņem vērā arī tas, cik liela proporcionālā izteiksmē ir valsts teritorijas daļa, kurā var notikt tirdzniecība. Ja, piemēram, pārvadājumu izmaksu vai aprīkojuma darbības rādiusa dēļ uzņēmumiem no citām dalībvalstīm nav ekonomiski izdevīgi darboties visā citas dalībvalsts teritorijā, tirdzniecība var tikt ietekmēta, ja nolīgums bloķē piekļuvi tai dalībvalsts teritorijas daļai, kurā var notikt tirdzniecība, ar noteikumu, ka šī daļa nav nebūtiska (69).

| 90. | Ja nolīgums bloķē piekļuvi reģionālam tirgum, tad, lai tirdzniecība tiktu ievērojami ietekmēta, attiecīgajam pārdošanas apjomam jābūt būtiskam salīdzinājumā ar konkrēto produktu kopējo pārdošanas apjomu attiecīgajā dalībvalstī. Šo novērtējumu nevar balstīt tikai uz ģeogrāfisko tvērumu. Arī nolīguma pušu tirgus daļai ir piešķirama tikai salīdzinoši ierobežota nozīme. Pat ja pusēm ir liela tirgus daļa atbilstoši definētā reģionālajā tirgū, šā tirgus lielums, vērtējot pēc apjoma, tomēr var būt nebūtisks salīdzinājumā ar konkrēto produktu kopējo noietu attiecīgajā dalībvalstī. Tāpēc uzskatāms, ka principā vislabākais rādītājs, ka nolīgums spēj (ievērojami) ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir bloķētā valsts tirgus daļa apjoma izteiksmē. Tādējādi nolīgumiem, kas attiecas uz teritorijām ar augstu pieprasījuma koncentrāciju, būs lielāka nozīme nekā tiem, kas attiecas uz teritorijām, kurās pieprasījums ir mazāk koncentrēts. Lai konstatētu Kopienas tiesību piemērojamību, bloķētā valsts tirgus daļai ir jābūt būtiskai. |
| --- | --- |

90.

Ja nolīgums bloķē piekļuvi reģionālam tirgum, tad, lai tirdzniecība tiktu ievērojami ietekmēta, attiecīgajam pārdošanas apjomam jābūt būtiskam salīdzinājumā ar konkrēto produktu kopējo pārdošanas apjomu attiecīgajā dalībvalstī. Šo novērtējumu nevar balstīt tikai uz ģeogrāfisko tvērumu. Arī nolīguma pušu tirgus daļai ir piešķirama tikai salīdzinoši ierobežota nozīme. Pat ja pusēm ir liela tirgus daļa atbilstoši definētā reģionālajā tirgū, šā tirgus lielums, vērtējot pēc apjoma, tomēr var būt nebūtisks salīdzinājumā ar konkrēto produktu kopējo noietu attiecīgajā dalībvalstī. Tāpēc uzskatāms, ka principā vislabākais rādītājs, ka nolīgums spēj (ievērojami) ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir bloķētā valsts tirgus daļa apjoma izteiksmē. Tādējādi nolīgumiem, kas attiecas uz teritorijām ar augstu pieprasījuma koncentrāciju, būs lielāka nozīme nekā tiem, kas attiecas uz teritorijām, kurās pieprasījums ir mazāk koncentrēts. Lai konstatētu Kopienas tiesību piemērojamību, bloķētā valsts tirgus daļai ir jābūt būtiskai.

| 91. | Vietējas nozīmes nolīgumi paši par sevi nespēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tas ir spēkā arī gadījumos, ja vietējais tirgus atrodas pierobežas reģionā. Turpretī tad, ja bloķētā valsts tirgus daļa ir būtiska, tirdzniecība var tikt ietekmēta, pat ja attiecīgais tirgus neatrodas pierobežas reģionā. |
| --- | --- |

91.

Vietējas nozīmes nolīgumi paši par sevi nespēj ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tas ir spēkā arī gadījumos, ja vietējais tirgus atrodas pierobežas reģionā. Turpretī tad, ja bloķētā valsts tirgus daļa ir būtiska, tirdzniecība var tikt ietekmēta, pat ja attiecīgais tirgus neatrodas pierobežas reģionā.

| 92. | Šīs kategorijas lietās zināmas norādes var iegūt no judikatūras par 82. pantā iekļauto jēdzienu “būtiska kopējā tirgus daļa” (70). Piemēram, nolīgumi, kuru rezultātā tiek kavēta citu dalībvalstu konkurentu piekļuve dalībvalsts teritorijas daļai, kas ir būtiska kopējā tirgus daļa, būtu uzskatāmi par tādiem, kuri ievērojami ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

92.

Šīs kategorijas lietās zināmas norādes var iegūt no judikatūras par 82. pantā iekļauto jēdzienu “būtiska kopējā tirgus daļa” (70). Piemēram, nolīgumi, kuru rezultātā tiek kavēta citu dalībvalstu konkurentu piekļuve dalībvalsts teritorijas daļai, kas ir būtiska kopējā tirgus daļa, būtu uzskatāmi par tādiem, kuri ievērojami ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

3.2.5.   Dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana vienā dalībvalstī

| 93. | Ja uzņēmums, kuram ir dominējošs stāvoklis visā kādas dalībvalsts teritorijā, savu stāvokli izmanto ļaunprātīgi un izslēdzoši, tirdzniecība starp dalībvalstīm parasti var tikt ietekmēta. Šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana parasti apgrūtina citu dalībvalstu konkurentu ieiešanu tirgū, un tādā gadījumā var tikt ietekmētas tirdzniecības struktūras (71). Piemēram, Michelin
   (72) lietā Tiesa sprieda, ka lojalitātes atlaižu sistēma bloķēja citu dalībvalstu konkurentus un tādējādi ietekmēja tirdzniecību 82. panta nozīmē. Tāpat Rennet
   (73) lietā Tiesa sprieda, ka stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas izpaudās kā klientiem noteiktas ekskluzīvas iepirkšanas saistības, bloķēja citu dalībvalstu produktus. |
| --- | --- |

93.

Ja uzņēmums, kuram ir dominējošs stāvoklis visā kādas dalībvalsts teritorijā, savu stāvokli izmanto ļaunprātīgi un izslēdzoši, tirdzniecība starp dalībvalstīm parasti var tikt ietekmēta. Šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana parasti apgrūtina citu dalībvalstu konkurentu ieiešanu tirgū, un tādā gadījumā var tikt ietekmētas tirdzniecības struktūras (71). Piemēram, Michelin
   (72) lietā Tiesa sprieda, ka lojalitātes atlaižu sistēma bloķēja citu dalībvalstu konkurentus un tādējādi ietekmēja tirdzniecību 82. panta nozīmē. Tāpat Rennet
   (73) lietā Tiesa sprieda, ka stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas izpaudās kā klientiem noteiktas ekskluzīvas iepirkšanas saistības, bloķēja citu dalībvalstu produktus.

| 94. | Izslēdzoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas ietekmē tirgus konkurences struktūru kādā dalībvalstī, piemēram, izstumjot vai draudot izstumt konkurentu, arī var spēt ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja uzņēmums, kas riskē tikt izstumts, darbojas tikai vienā dalībvalstī, stāvokļa ļaunprātīgā izmantošana parasti neietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turpretī tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta, ja attiecīgais uzņēmums nodarbojas ar eksportu uz vai importu no citām dalībvalstīm (74) un turklāt darbojas arī citās dalībvalstīs (75). Ietekmi uz tirdzniecību var izraisīt stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas atturošā ietekme uz citiem konkurentiem. Ja dominējošs uzņēmums ar atkārtotu rīcību ir ieguvis tāda uzņēmuma reputāciju, kas praktizē izslēdzošas darbības pret konkurentiem, kuri mēģina iesaistīties tiešā konkurencē, citu dalībvalstu konkurenti, visticamāk, konkurēs ne tik agresīvi, un šajā gadījumā tirdzniecība var tikt ietekmēta pat tad, ja cietušais konkrētajā gadījumā nav no citas dalībvalsts. |
| --- | --- |

94.

Izslēdzoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas ietekmē tirgus konkurences struktūru kādā dalībvalstī, piemēram, izstumjot vai draudot izstumt konkurentu, arī var spēt ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja uzņēmums, kas riskē tikt izstumts, darbojas tikai vienā dalībvalstī, stāvokļa ļaunprātīgā izmantošana parasti neietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turpretī tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta, ja attiecīgais uzņēmums nodarbojas ar eksportu uz vai importu no citām dalībvalstīm (74) un turklāt darbojas arī citās dalībvalstīs (75). Ietekmi uz tirdzniecību var izraisīt stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas atturošā ietekme uz citiem konkurentiem. Ja dominējošs uzņēmums ar atkārtotu rīcību ir ieguvis tāda uzņēmuma reputāciju, kas praktizē izslēdzošas darbības pret konkurentiem, kuri mēģina iesaistīties tiešā konkurencē, citu dalībvalstu konkurenti, visticamāk, konkurēs ne tik agresīvi, un šajā gadījumā tirdzniecība var tikt ietekmēta pat tad, ja cietušais konkrētajā gadījumā nav no citas dalībvalsts.

| 95. | Situācija var būt sarežģītāka tādos ekspluatējošas stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos kā cenu diferenciācija un nesamērīgu cenu noteikšana. Cenu diferenciācija vietējiem klientiem parasti neietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr šāda ietekme var rasties, ja pircēji nodarbojas ar eksportu un cenu diferenciācijas dēļ atrodas neizdevīgā stāvoklī vai ja šāda prakse tiek izmantota, lai kavētu importu (76). Prakse, ka zemākas cenas piedāvā klientiem, attiecībā uz kuriem visvairāk iespējams, ka tie importētu produktus no citām dalībvalstīm, var apgrūtināt citu dalībvalstu konkurentu ieiešanu tirgū. Šādos gadījumos tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta. |
| --- | --- |

95.

Situācija var būt sarežģītāka tādos ekspluatējošas stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos kā cenu diferenciācija un nesamērīgu cenu noteikšana. Cenu diferenciācija vietējiem klientiem parasti neietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr šāda ietekme var rasties, ja pircēji nodarbojas ar eksportu un cenu diferenciācijas dēļ atrodas neizdevīgā stāvoklī vai ja šāda prakse tiek izmantota, lai kavētu importu (76). Prakse, ka zemākas cenas piedāvā klientiem, attiecībā uz kuriem visvairāk iespējams, ka tie importētu produktus no citām dalībvalstīm, var apgrūtināt citu dalībvalstu konkurentu ieiešanu tirgū. Šādos gadījumos tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta.

| 96. | Ja uzņēmumam ir dominējošs stāvoklis visā kādas dalībvalsts teritorijā, parasti nav nozīmes tam, vai šā uzņēmuma stāvokļa ļaunprātīgā izmantošana konkrētajā gadījumā attiecas tikai uz valsts teritorijas daļu vai ietekmē tikai noteiktus pircējus valsts teritorijā. Dominējošs uzņēmums var būtiski kavēt tirdzniecību, ja tas ļaunprātīgi izmanto savu stāvokli tādās teritorijās vai attiecībā uz tādiem pircējiem, uz ko visvairāk varētu koncentrēties citu dalībvalstu konkurenti. Piemēram, ir iespējams, ka noteiktam izplatīšanas kanālam ir īpaša nozīme piekļuves iegūšanā plašam patērētāju lokam. Piekļuves kavēšana šādiem kanāliem var būtiski ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Novērtējot, vai ietekme ir ievērojama, jāņem vērā arī tas, ka gadījumā, ja tirgū ir dominējošs uzņēmums, kas aptver visu dalībvalsti, tas pats par sevi var apgrūtināt ieiešanu tirgū. Tāpēc ikviena stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas apgrūtina ieiešanu valsts tirgū, būtu jāuzskata par tādu, kas ievērojami ietekmē tirdzniecību. Ja uzņēmumam ir dominējošs stāvoklis tirgū un tā rīcība turklāt ir vērsta pret konkurenci, no tā izriet, ka šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana parasti pēc savas būtības ievērojami ietekmē tirdzniecību. Tomēr, ja stāvokļa ļaunprātīgajai izmantošanai ir tīri vietējs raksturs vai tā attiecas tikai uz nebūtisku dominējošā uzņēmuma noieta daļu attiecīgajā dalībvalstī, tirdzniecība, visticamāk, netiks ievērojami ietekmēta. |
| --- | --- |

96.

Ja uzņēmumam ir dominējošs stāvoklis visā kādas dalībvalsts teritorijā, parasti nav nozīmes tam, vai šā uzņēmuma stāvokļa ļaunprātīgā izmantošana konkrētajā gadījumā attiecas tikai uz valsts teritorijas daļu vai ietekmē tikai noteiktus pircējus valsts teritorijā. Dominējošs uzņēmums var būtiski kavēt tirdzniecību, ja tas ļaunprātīgi izmanto savu stāvokli tādās teritorijās vai attiecībā uz tādiem pircējiem, uz ko visvairāk varētu koncentrēties citu dalībvalstu konkurenti. Piemēram, ir iespējams, ka noteiktam izplatīšanas kanālam ir īpaša nozīme piekļuves iegūšanā plašam patērētāju lokam. Piekļuves kavēšana šādiem kanāliem var būtiski ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Novērtējot, vai ietekme ir ievērojama, jāņem vērā arī tas, ka gadījumā, ja tirgū ir dominējošs uzņēmums, kas aptver visu dalībvalsti, tas pats par sevi var apgrūtināt ieiešanu tirgū. Tāpēc ikviena stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas apgrūtina ieiešanu valsts tirgū, būtu jāuzskata par tādu, kas ievērojami ietekmē tirdzniecību. Ja uzņēmumam ir dominējošs stāvoklis tirgū un tā rīcība turklāt ir vērsta pret konkurenci, no tā izriet, ka šāda stāvokļa ļaunprātīga izmantošana parasti pēc savas būtības ievērojami ietekmē tirdzniecību. Tomēr, ja stāvokļa ļaunprātīgajai izmantošanai ir tīri vietējs raksturs vai tā attiecas tikai uz nebūtisku dominējošā uzņēmuma noieta daļu attiecīgajā dalībvalstī, tirdzniecība, visticamāk, netiks ievērojami ietekmēta.

3.2.6.   Dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts

| 97. | Ja dominējošais stāvoklis attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts, zināmas norādes – tāpat kā nolīgumu gadījumā – var iegūt no 82. panta nosacījuma, ka dominējošajam stāvoklim jāattiecas uz būtisku kopējā tirgus daļu. Ja dominējošais stāvoklis attiecas uz dalībvalsts daļu, kas uzskatāma par būtisku kopējā tirgus daļu, un stāvokļa ļaunprātīgā izmantošana apgrūtina citu dalībvalstu konkurentu ieiešanu tirgū, kurā attiecīgais uzņēmums atrodas dominējošā stāvoklī, parasti ir uzskatāms, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ievērojami ietekmēta. |
| --- | --- |

97.

Ja dominējošais stāvoklis attiecas tikai uz daļu no dalībvalsts, zināmas norādes – tāpat kā nolīgumu gadījumā – var iegūt no 82. panta nosacījuma, ka dominējošajam stāvoklim jāattiecas uz būtisku kopējā tirgus daļu. Ja dominējošais stāvoklis attiecas uz dalībvalsts daļu, kas uzskatāma par būtisku kopējā tirgus daļu, un stāvokļa ļaunprātīgā izmantošana apgrūtina citu dalībvalstu konkurentu ieiešanu tirgū, kurā attiecīgais uzņēmums atrodas dominējošā stāvoklī, parasti ir uzskatāms, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ievērojami ietekmēta.

| 98. | Piemērojot šo kritēriju, īpaši jāņem vērā attiecīgā tirgus lielums apjoma izteiksmē. Dalībvalsts reģioni un pat osta vai lidosta var atkarībā no to nozīmīguma tikt uzskatīti par būtisku kopējā tirgus daļu (77). Attiecībā uz ostām un lidostām jāņem vērā, vai attiecīgā infrastruktūra tiek izmantota, lai sniegtu pārrobežu pakalpojumus, un, ja tiek, tad kādā apmērā. Ja tāda infrastruktūra kā lidosta vai osta ir svarīga pārrobežu pakalpojumu sniegšanai, tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta. |
| --- | --- |

98.

Piemērojot šo kritēriju, īpaši jāņem vērā attiecīgā tirgus lielums apjoma izteiksmē. Dalībvalsts reģioni un pat osta vai lidosta var atkarībā no to nozīmīguma tikt uzskatīti par būtisku kopējā tirgus daļu (77). Attiecībā uz ostām un lidostām jāņem vērā, vai attiecīgā infrastruktūra tiek izmantota, lai sniegtu pārrobežu pakalpojumus, un, ja tiek, tad kādā apmērā. Ja tāda infrastruktūra kā lidosta vai osta ir svarīga pārrobežu pakalpojumu sniegšanai, tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt ietekmēta.

| 99. | Tāpat kā attiecībā uz dominējošo stāvokli, kas attiecas uz visu dalībvalsti (skatīt 95. punktu), tirdzniecība starp dalībvalstīm, visticamāk, nevar tikt ievērojami ietekmēta, ja stāvokļa ļaunprātīgajai izmantošanai ir tīri vietējs raksturs vai tā attiecas tikai uz nebūtisku dominējošā uzņēmuma noieta daļu. |
| --- | --- |

99.

Tāpat kā attiecībā uz dominējošo stāvokli, kas attiecas uz visu dalībvalsti (skatīt 95. punktu), tirdzniecība starp dalībvalstīm, visticamāk, nevar tikt ievērojami ietekmēta, ja stāvokļa ļaunprātīgajai izmantošanai ir tīri vietējs raksturs vai tā attiecas tikai uz nebūtisku dominējošā uzņēmuma noieta daļu.

3.3.   Nolīgumi un stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, kas attiecas uz trešo valstu uzņēmumu importu un eksportu, un nolīgumi un prakse, kuros iesaistīti trešo valstu uzņēmumi

3.3.1.   Vispārīgas piezīmes

| 100. | Nolīgumiem un praksei, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, 81. un 82. pantu piemēro pat tad, ja viena vai vairākas puses atrodas ārpus Kopienas (78). 81. un 82. pants ir piemērojami neatkarīgi no tā, kur attiecīgie uzņēmumi atrodas vai kur noslēgts nolīgums, ja vien nolīgums vai prakse vai nu tiek īstenoti Kopienā (79), vai rada ietekmi Kopienā (80). 81. un 82. pants var būt piemērojami arī nolīgumiem un praksei, kas attiecas uz trešām valstīm, ja tie spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. 2. iedaļā noteiktais vispārīgais princips, saskaņā ar kuru nolīgumam vai praksei jāspēj tieši vai netieši, faktiski vai potenciāli ietekmēt dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru, ir piemērojams arī tādiem nolīgumiem un stāvokļa ļaunprātīgai izmantošanai, kuros iesaistīti trešo valstu uzņēmumi vai kas attiecas uz importa vai eksporta darījumiem ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

100.

Nolīgumiem un praksei, kas spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, 81. un 82. pantu piemēro pat tad, ja viena vai vairākas puses atrodas ārpus Kopienas (78). 81. un 82. pants ir piemērojami neatkarīgi no tā, kur attiecīgie uzņēmumi atrodas vai kur noslēgts nolīgums, ja vien nolīgums vai prakse vai nu tiek īstenoti Kopienā (79), vai rada ietekmi Kopienā (80). 81. un 82. pants var būt piemērojami arī nolīgumiem un praksei, kas attiecas uz trešām valstīm, ja tie spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. 2. iedaļā noteiktais vispārīgais princips, saskaņā ar kuru nolīgumam vai praksei jāspēj tieši vai netieši, faktiski vai potenciāli ietekmēt dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūru, ir piemērojams arī tādiem nolīgumiem un stāvokļa ļaunprātīgai izmantošanai, kuros iesaistīti trešo valstu uzņēmumi vai kas attiecas uz importa vai eksporta darījumiem ar trešām valstīm.

| 101. | Kopienas tiesību piemērojamības konstatēšanai pietiek, ja nolīgums vai prakse, kuros iesaistītas trešās valstis vai uzņēmumi, kas atrodas trešās valstīs, spēj ietekmēt pārrobežu saimniecisko darbību Kopienā. Šāda veida ietekmes radīšanai var pietikt ar importu uz vienu no dalībvalstīm. Imports var ietekmēt konkurences apstākļus importējošā dalībvalstī, un tas savukārt var ietekmēt konkurējošo produktu importu no un eksportu uz citām dalībvalstīm. Citiem vārdiem, imports no trešām valstīm, kas izriet no nolīgumiem vai prakses, var citādi ievirzīt tirdzniecību starp dalībvalstīm un tādējādi ietekmēt tirdzniecības struktūras. |
| --- | --- |

101.

Kopienas tiesību piemērojamības konstatēšanai pietiek, ja nolīgums vai prakse, kuros iesaistītas trešās valstis vai uzņēmumi, kas atrodas trešās valstīs, spēj ietekmēt pārrobežu saimniecisko darbību Kopienā. Šāda veida ietekmes radīšanai var pietikt ar importu uz vienu no dalībvalstīm. Imports var ietekmēt konkurences apstākļus importējošā dalībvalstī, un tas savukārt var ietekmēt konkurējošo produktu importu no un eksportu uz citām dalībvalstīm. Citiem vārdiem, imports no trešām valstīm, kas izriet no nolīgumiem vai prakses, var citādi ievirzīt tirdzniecību starp dalībvalstīm un tādējādi ietekmēt tirdzniecības struktūras.

| 102. | Piemērojot ietekmes uz tirdzniecību kritēriju iepriekš minētajiem nolīgumiem un praksei, ir svarīgi cita starpā izvērtēt, kāds ir nolīguma vai prakses mērķis, vērtējot pēc satura vai iesaistīto uzņēmumu pamatnolūka (81). |
| --- | --- |

102.

Piemērojot ietekmes uz tirdzniecību kritēriju iepriekš minētajiem nolīgumiem un praksei, ir svarīgi cita starpā izvērtēt, kāds ir nolīguma vai prakses mērķis, vērtējot pēc satura vai iesaistīto uzņēmumu pamatnolūka (81).

| 103. | Ja nolīguma mērķis ir ierobežot konkurenci Kopienā, nepieciešamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir vieglāk konstatēt nekā tad, ja mērķis galvenokārt ir regulēt konkurenci ārpus Kopienas. Pirmajā gadījumā nolīgums vai prakse tieši ietekmē konkurenci Kopienā un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šādi nolīgumi un prakse, kas var attiekties gan uz importu, gan eksportu, parasti pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

103.

Ja nolīguma mērķis ir ierobežot konkurenci Kopienā, nepieciešamo ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm ir vieglāk konstatēt nekā tad, ja mērķis galvenokārt ir regulēt konkurenci ārpus Kopienas. Pirmajā gadījumā nolīgums vai prakse tieši ietekmē konkurenci Kopienā un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šādi nolīgumi un prakse, kas var attiekties gan uz importu, gan eksportu, parasti pēc savas būtības spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

3.3.2.   Nolīgumi, kuru mērķis ir ierobežot konkurenci Kopienā

| 104. | Attiecībā uz importu šai kategorijai ir pieskaitāmi nolīgumi, kas rada iekšējā tirgus izolāciju (82). Tas, piemēram, attiecas uz nolīgumiem, ar kuriem konkurenti Kopienā un trešās valstīs sadala tirgus, piemēram, vienojoties nepārdot viens otra iekšējos tirgos vai noslēdzot savstarpējus (ekskluzīvas) izplatīšanas nolīgumus (83). |
| --- | --- |

104.

Attiecībā uz importu šai kategorijai ir pieskaitāmi nolīgumi, kas rada iekšējā tirgus izolāciju (82). Tas, piemēram, attiecas uz nolīgumiem, ar kuriem konkurenti Kopienā un trešās valstīs sadala tirgus, piemēram, vienojoties nepārdot viens otra iekšējos tirgos vai noslēdzot savstarpējus (ekskluzīvas) izplatīšanas nolīgumus (83).

| 105. | Attiecībā uz eksportu šajā kategorijā ietilpst gadījumi, kad uzņēmumi, kas konkurē divās vai vairākās dalībvalstīs, vienojas eksportēt noteiktus (pārpalikuma) daudzumus trešām valstīm nolūkā saskaņot savu darbību Kopienas tirgū. Šādi eksporta nolīgumi paredzēti, lai samazinātu cenu konkurenci, ierobežojot izlaidi Kopienā, un tādējādi tie ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Bez eksporta nolīgumiem šie daudzumi varētu tikt pārdoti Kopienā (84). |
| --- | --- |

105.

Attiecībā uz eksportu šajā kategorijā ietilpst gadījumi, kad uzņēmumi, kas konkurē divās vai vairākās dalībvalstīs, vienojas eksportēt noteiktus (pārpalikuma) daudzumus trešām valstīm nolūkā saskaņot savu darbību Kopienas tirgū. Šādi eksporta nolīgumi paredzēti, lai samazinātu cenu konkurenci, ierobežojot izlaidi Kopienā, un tādējādi tie ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Bez eksporta nolīgumiem šie daudzumi varētu tikt pārdoti Kopienā (84).

3.3.3.   Citi nolīgumi

| 106. | Attiecībā uz nolīgumiem un praksēm, kuru mērķis nav ierobežot konkurenci Kopienā, parasti ir vajadzīga sīkāka analīze, lai noteiktu, vai var tikt ietekmēta pārrobežu saimnieciskā darbība Kopienā un līdz ar to arī dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūras. |
| --- | --- |

106.

Attiecībā uz nolīgumiem un praksēm, kuru mērķis nav ierobežot konkurenci Kopienā, parasti ir vajadzīga sīkāka analīze, lai noteiktu, vai var tikt ietekmēta pārrobežu saimnieciskā darbība Kopienā un līdz ar to arī dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības struktūras.

| 107. | Šādos gadījumos ir svarīgi izvērtēt nolīguma vai darbības ietekmi uz Kopienas klientiem un citiem tirgus dalībniekiem, kas izmanto uzņēmumu, kuri ir nolīguma vai prakses puses, produktus (85). Compagnie maritime belge lietā (86), kura attiecās uz nolīgumiem starp kuģniecības uzņēmumiem, kas darbojās maršrutos starp Kopienas un Rietumāfrikas ostām, nolīgumi tika atzīti par spējīgiem netieši ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo tie izmainīja nolīgumu aptverto Kopienas ostu apkalpošanas teritoriju un ietekmēja citu uzņēmumu darbību šajās teritorijās. Konkrētāk, nolīgumi ietekmēja to uzņēmumu darbību, kuriem bija svarīgi pušu sniegtie pārvadājumu pakalpojumi – vai nu kā veids, kā pārvadāt trešās valstīs iepirktās vai tur pārdodamās preces, vai kā svarīgs resurss pakalpojumos, kurus piedāvāja pašas ostas. |
| --- | --- |

107.

Šādos gadījumos ir svarīgi izvērtēt nolīguma vai darbības ietekmi uz Kopienas klientiem un citiem tirgus dalībniekiem, kas izmanto uzņēmumu, kuri ir nolīguma vai prakses puses, produktus (85). Compagnie maritime belge lietā (86), kura attiecās uz nolīgumiem starp kuģniecības uzņēmumiem, kas darbojās maršrutos starp Kopienas un Rietumāfrikas ostām, nolīgumi tika atzīti par spējīgiem netieši ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo tie izmainīja nolīgumu aptverto Kopienas ostu apkalpošanas teritoriju un ietekmēja citu uzņēmumu darbību šajās teritorijās. Konkrētāk, nolīgumi ietekmēja to uzņēmumu darbību, kuriem bija svarīgi pušu sniegtie pārvadājumu pakalpojumi – vai nu kā veids, kā pārvadāt trešās valstīs iepirktās vai tur pārdodamās preces, vai kā svarīgs resurss pakalpojumos, kurus piedāvāja pašas ostas.

| 108. | Tirdzniecība var tikt ietekmēta arī tad, ja nolīgumi kavē preču atpakaļievešanu Kopienā. Tas var attiekties, piemēram, uz tādiem vertikālajiem nolīgumiem starp Kopienas piegādātājiem un trešo valstu izplatītājiem, ar kuriem tiek noteikti ierobežojumi tālākpārdošanai ārpus noteiktas iedalītās teritorijas, ieskaitot Kopienu. Ja bez nolīguma tālākpārdošana uz Kopienu būtu iespējama un ticama, šāds imports varētu būt spējīgs ietekmēt Kopienas tirdzniecības struktūras (87). |
| --- | --- |

108.

Tirdzniecība var tikt ietekmēta arī tad, ja nolīgumi kavē preču atpakaļievešanu Kopienā. Tas var attiekties, piemēram, uz tādiem vertikālajiem nolīgumiem starp Kopienas piegādātājiem un trešo valstu izplatītājiem, ar kuriem tiek noteikti ierobežojumi tālākpārdošanai ārpus noteiktas iedalītās teritorijas, ieskaitot Kopienu. Ja bez nolīguma tālākpārdošana uz Kopienu būtu iespējama un ticama, šāds imports varētu būt spējīgs ietekmēt Kopienas tirdzniecības struktūras (87).

| 109. | Tomēr, lai šāda ietekme būtu iespējama, ir jāpastāv ievērojamai starpībai starp Kopienā piemērotajām produktu cenām un ārpus Kopienas piemērotajām produktu cenām, un šo cenu starpību nedrīkst neitralizēt muitas nodokļi un pārvadājumu izmaksas. Turklāt eksportēto produktu apjoms salīdzinājumā ar šo produktu kopējo tirgus apjomu kopējā tirgus teritorijā nedrīkst būt nebūtisks (88). Ja šie produktu apjomi ir nebūtiski salīdzinājumā ar apjomiem, kas tiek pārdoti Kopienā, uzskatāms, ka atpakaļievešanas ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm nav ievērojama. Veicot šo novērtējumu, jāņem vērā ne tikai starp pusēm noslēgtais nolīgums, bet arī iespējamā kumulatīvā ietekme, ko rada to pašu un konkurējošo piegādātāju noslēgtie nolīgumi. Piemēram, ir iespējams, ka viena nolīguma aptverto produktu apjoms ir visai neliels, taču vairāku šāda veida nolīgumu aptverto produktu apjoms ir būtisks. Tādā gadījumā šie nolīgumi, kopumā ņemti, var spēt ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr jāatgādina (skatīt 49. punktu), ka atsevišķajam nolīgumam vai nolīgumu tīklam ir jābūt tādam, kam ir būtiska nozīme kopējā ietekmē uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

109.

Tomēr, lai šāda ietekme būtu iespējama, ir jāpastāv ievērojamai starpībai starp Kopienā piemērotajām produktu cenām un ārpus Kopienas piemērotajām produktu cenām, un šo cenu starpību nedrīkst neitralizēt muitas nodokļi un pārvadājumu izmaksas. Turklāt eksportēto produktu apjoms salīdzinājumā ar šo produktu kopējo tirgus apjomu kopējā tirgus teritorijā nedrīkst būt nebūtisks (88). Ja šie produktu apjomi ir nebūtiski salīdzinājumā ar apjomiem, kas tiek pārdoti Kopienā, uzskatāms, ka atpakaļievešanas ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm nav ievērojama. Veicot šo novērtējumu, jāņem vērā ne tikai starp pusēm noslēgtais nolīgums, bet arī iespējamā kumulatīvā ietekme, ko rada to pašu un konkurējošo piegādātāju noslēgtie nolīgumi. Piemēram, ir iespējams, ka viena nolīguma aptverto produktu apjoms ir visai neliels, taču vairāku šāda veida nolīgumu aptverto produktu apjoms ir būtisks. Tādā gadījumā šie nolīgumi, kopumā ņemti, var spēt ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr jāatgādina (skatīt 49. punktu), ka atsevišķajam nolīgumam vai nolīgumu tīklam ir jābūt tādam, kam ir būtiska nozīme kopējā ietekmē uz tirdzniecību.

---

(1)  OV C 368, 22.12.2001., 13. lpp.

1

(2)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

2

(3)  Sk., piemēram, spriedumu apvienotajās lietās 56/64 un 58/64, Consten un Grundig, Recueil 1966, 429. lpp., un spriedumu apvienotajās lietās 6/73 un 7/73, Commercial Solvents, Recueil, 1974, 223. lpp.

3

Consten

Grundig

Recueil

Commercial Solvents

Recueil

(4)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā 22/71, Béguelin, Recueil 1971, 949. lpp., 16. punkts.

4

Béguelin

Recueil

(5)  Skatīt spriedumu lietā 193/83, Windsurfing, Recueil 1986, 611. lpp., 96. punkts, un spriedumu lietā T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten, Recueil 1997, II-759. lpp., 126. punkts.

5

Windsurfing

Recueil

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

Recueil

(6)  Skatīt 142.–144. punktu iepriekšējā zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten.

6

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukteten

(7)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā T-2/89, Petrofina, Recueil 1991, II-1087. lpp., 226. punkts.

7

Petrofina

Recueil

(8)  Jēdziens “ievērojams” ir skatīts 2.4. iedaļā.

8

(9)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā 85/76, Hoffmann-La Roche, Recueil 1979, 461. lpp., 126. punkts.

9

Hoffmann-La Roche

Recueil

(10)  Šajās pamatnostādnēs termins “produkts” ietver gan preces, gan pakalpojumus.

10

(11)  Skatīt spriedumu lietā 172/80, Züchner, Recueil 1981, 2021. lpp., 18. punkts. Skatīt arī spriedumu lietā C-309/99, Wouters, Recueil 2002, I-1577. lpp., 95. punkts, spriedumu lietā C-475/99, Ambulanz Glöckner, Recueil 2001, I-8089. lpp., 49. punkts, spriedumu apvienotajās lietās C-215/96 un 216/96, Bagnasco, Recueil 1999 I-135. lpp., 51. punkts, spriedumu lietā C-55/96, Job Centre, Recueil 1997, I-7119. lpp., 37. punkts, un spriedumu lietā C-41/90, Höfner un Elser, Recueil 1991, I-1979. lpp., 33. punkts.

11

Züchner

Recueil

Wouters

Recueil

Ambulanz Glöckner

Recueil

Bagnasco

Recueil

Job Centre

Recueil

Höfner

Elser

Recueil

(12)  Skatīt, piemēram, spriedumu apvienotajās lietās T-24/93 u. c., Compagnie maritime belge, Recueil 1996, II-1201. lpp., 203. punkts, un 23. punktu 3. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Commercial Solvents.

12

Compagnie maritime belge

Recueil

Commercial Solvents

(13)  Skatīt, piemēram, spriedumu apvienotajās lietās T-213/95 un T-18/96, SCK un FNK, Recueil 1997, II-1739. lpp., un 3.2.4. un 3.2.6. iedaļu.

13

SCK

FNK

Recueil

(14)  Skatīt 3.2. iedaļu.

14

(15)  Skatīt, piemēram, 11. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Züchner, kā arī spriedumu lietā 319/82, Kerpen & Kerpen, Recueil 1983, 4173. lpp., spriedumu apvienotajās lietās 240/82 u. c., Stichting Sigarettenindustrie, Recueil 1985, 3831. lpp., 48. punkts, un spriedumu apvienotajās lietās T-25/95 u. c., Cimenteries CBR, Recueil 2000, II-491. lpp., 3930. punkts.

15

Züchner

Kerpen & Kerpen

Recueil

Stichting Sigarettenindustrie

Recueil

Cimenteries CBR

Recueil

(16)  Dažos spriedumos, kas galvenokārt attiecas uz vertikāliem nolīgumiem, Tiesa ir pievienojusi formulējumu, ka nolīgums dalībvalstīs spēja kavēt vienotā tirgus mērķu sasniegšanu; skatīt, piemēram, spriedumu lietā T-62/98, Volkswagen, Recueil 2000, II-2707. lpp., 179. punkts, un 47. punktu 11. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Bagnasco, un spriedumu lietā 56/65, Société Technique Minière, Recueil 1966, 337. lpp. Nolīguma ietekme uz vienotā tirgus mērķiem tādējādi ir viens no faktoriem, kurus var ņemt vērā.

16

Volkswagen

Recueil

Bagnasco

Société Technique Minière

Recueil

(17)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā T-228/97, Irish Sugar, Recueil 1999, II-2969. lpp., 170. punkts, un spriedumu lietā 19/77, Miller, Recueil 1978, 131. lpp., 15. punkts.

17

Irish Sugar

Recueil

Miller

Recueil

(18)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-250/92, Gøttrup-Klim., Recueil 1994, II-5641. lpp., 54. punkts.

18

Gøttrup-Klim

Recueil

(19)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-306/96, Javico, Recueil 1998, I-1983. lpp., 17. punkts, un 18. punktu 4. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Béguelin.

19

Javico

Recueil

Béguelin

(20)  Attiecībā uz šo skatīt 11. zemsvītras piezīmē minētos spriedumus lietās Bagnasco un Wouters.

20

Bagnasco

Wouters

(21)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā T-141/89, Tréfileurope, Recueil 1995, II-791. lpp., spriedumu lietā T-29/92, Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), Recueil 1995, II-289. lpp., ciktāl tie attiecas uz eksportu, un Komisijas lēmumu lietā Volkswagen (II) (OV L 262, 2.10.2001., 14. lpp.),

21

Tréfileurope

Recueil

Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid

SPO

Recueil

Volkswagen

(22)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā 71/74, Frubo, Recueil 1975, 563. lpp., 38. punkts, spriedumu apvienotajās lietās 209/78 u. c., Van Landewyck, Recueil 1980, 3125. lpp., 172. punkts, spriedumu lietā T-61/89, Dansk Pelsdyravler Forening, Recueil 1992, II-1931. lpp., 143. punkts, un spriedumu lietā T-65/89, BPB Industries un British Gypsum, Recueil 1993, II-389. lpp., 135. punkts.

22

Frubo

Recueil

Van Landewyck

Recueil

Dansk Pelsdyravler Forening

Recueil

BPB Industries

British Gypsum

Recueil

(23)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā T-86/95, Compagnie Générale Maritime un citi, Recueil 2002, II-1011. lpp., 148. punkts, un 202. punktu 12. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Compagnie maritime belge.

23

Compagnie Générale Maritime

Recueil

Compagnie maritime belge

(24)  Skatīt spriedumu lietā 123/83, BNIC/Clair, Recueil 1985, 391. lpp., 29. punkts.

24

BNIC/Clair

Recueil

(25)  Skatīt Komisijas lēmumu lietā Zanussi (OV L 322, 16.11.1978., 36. lpp.), 11. punkts.

25

Zanussi

(26)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā 31/85, ETA Fabrique d’Ebauches, Recueil 1985, 3933. lpp., 12. un 13. punkts.

26

ETA Fabrique d’Ebauches

Recueil

(27)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās C-241/91 P un C-242/91 P, RTE (Magill), Recueil 1995, I-743. lpp., 70. punkts, un spriedumu lietā 107/82, AEG, Recueil 1983, 3151. lpp., 60. punkts.

27

RTE (Magill)

Recueil

AEG

Recueil

(28)  Skatīt 60. punktu iepriekšējā zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā AEG.

28

AEG

(29)  Skatīt spriedumu lietā 5/69, Völk, Recueil 1969, 295. lpp., 7. punkts.

29

Völk

Recueil

(30)  Skatīt, piemēram, 17. punktu 19. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Javico un 138. punktu 22. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā BPB Industries un British Gypsum.

30

Javico

BPB Industries

British Gypsum.

(31)  Skatīt 138. punktu 22. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā BPB Industries un British Gypsum.

31

BPB Industries

British Gypsum.

(32)  Skatīt, piemēram, 9. un 10. punktu 17. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Miller un 58. punktu 27. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā AEG.

32

Miller

AEG

(33)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās 100/80 u. c., Musique Diffusion Française, Recueil 1983, 1825. lpp., 86. punkts. Minētajā lietā attiecīgie produkti veidoja tikai nedaudz virs 3 % no attiecīgo valsts tirgu noieta. Tiesa atzina, ka nolīgumi, kas kavēja paralēlo tirdzniecību, spēja ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā pušu lielo apgrozījumu un produktu salīdzinošo stāvokli tirgū salīdzinājumā ar produktiem, ko ražoja konkurējošie piegādātāji.

33

Musique Diffusion Française

Recueil

(34)  Attiecībā uz šo skatīt 179. un 231. punktu 16. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Volkswagen un spriedumu lietā T-213/00, CMA CGM un citi, Recueil 2003, II-913. lpp., 219. un 220. punkts.

34

Volkswagen

CMA CGM

Recueil

(35)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā T-7/93, Langnese-Iglo, Recueil 1995, II-1533. lpp., 120. punkts.

35

Langnese-Iglo

Recueil

(36)  Skatīt 140. un 141. punktu 5. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten.

36

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(37)  Skatīt Komisijas paziņojumu par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi Līguma 81. panta 1. punktam (OV C 368, 22.12.2001., 13. lpp.), 3. punkts.

37

(38)  OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp. No 2005. gada 1. janvāra šo ieteikumu aizstās Komisijas Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

38

(39)  Termins “attiecīgie uzņēmumi” ietver saistītos uzņēmumus, kā tie definēti 12. punkta 2. apakšpunktā Komisijas paziņojumā par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. panta 1. punktam (OV C 368, 22.12.2001., 13. lpp.).

39

attiecīgie uzņēmumi

(40)  Skatīt iepriekšējo zemsvītras piezīmi.

40

(41)  Definējot konkrēto tirgu, būtu jāņem vērā paziņojums par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesībās; skatīt OV C 372, 9.12.1997., 5. lpp.

41

(42)  Skatīt arī 14. punktu.

42

(43)  Skatīt 8. punktu 15. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Kerpen & Kerpen. Jāatzīmē, ka Tiesa neatsaucas uz tirgus daļu, bet uz attiecīgo Francijas eksporta daļu un ražošanas apjomu.

43

Kerpen & Kerpen

(44)  Skatīt, piemēram, 16. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Volkswagen un spriedumu lietā T-175/95, BASF Coatings, Recueil 1999, II-1581. lpp. Attiecībā uz horizontālu nolīgumu, kura mērķis ir novērst paralēlo tirdzniecību, skatīt spriedumu apvienotajās lietās 96/82 u. c., IAZ International, Recueil 1983, 3369. lpp., 27. punkts.

44

Volkswagen

BASF Coatings

Recueil

IAZ International

Recueil

(45)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā T-142/89, Usines Gustave Boël, Recueil 1995, II-867. lpp., 102. punkts.

45

Usines Gustave Boël

Recueil

(46)  Horizontālās sadarbības nolīgumi ir skatīti Komisijas pamatnostādnēs par EK līguma 81. panta piemērojamību horizontālās sadarbības nolīgumiem (OV C 3, 6.1.2001., 2. lpp.). Minētās pamatnostādnes attiecas uz dažāda veida nolīgumu izskatīšanu atbilstoši konkurences materiālajiem noteikumiem, bet tajās nav skatīts jautājums par ietekmi uz tirdzniecību.

46

(47)  Skatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

47

(48)  Norādes par šā jēdziena piemērošanas jomu ir sniegtas Komisijas Paziņojumā par pilnfunkciju kopuzņēmumu jēdzienu saskaņā ar Apvienošanās regulu (OV C 66, 2.3.1998., 1. lpp.).

48

(49)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu lietā Ford/Volkswagen (OV L 20, 28.1.1993., 14. lpp.).

49

Ford/Volkswagen

(50)  Attiecībā uz šo skatīt 146. punktu 23. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Compagnie Générale Maritime.

50

Compagnie Générale Maritime.

(51)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu apvienotajās lietās 43/82 un 63/82, VBVB un VBBB, Recueil 1984, 19. lpp., 9. punkts.

51

VBVB

VBBB

Recueil

(52)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā T-66/89, Publishers Association, Recueil 1992, II-1995. lpp.

52

Publishers Association

Recueil

(53)  Attiecībā uz šo skatīt 3. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Commercial Solvents, 125. punktu 9. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Hoffmann-La Roche un 27. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā RTE un ITP, kā arī spriedumu lietā 6/72, Continental Can, Recueil 1973, 215. lpp., 16. punkts, un spriedumu lietā 27/76, United Brands, Recueil 1978, 207. lpp., 197.–203. punkts.

53

Commercial Solvents

Hoffmann-La Roche

RTE

ITP

Continental Can

Recueil

United Brands

Recueil

(54)  Skatīt 32. un 33. punktu 3. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Commercial Solvents.

54

Commercial Solvents

(55)  Atbilstoši iedibinātajai judikatūrai dominējošs stāvoklis nozīmē uzņēmuma ekonomiskās varas stāvokli, kas tam dod iespēju kavēt efektīvas konkurences pastāvēšanu konkrētajā tirgū un ļauj lielā mērā darboties neatkarīgi no konkurentiem, klientiem un patērētājiem; skatīt, piemēram, 38. punktu 9. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Hoffmann-La Roche.

55

Hoffmann-La Roche

(56)  Nesenu piemēru skatīt 95. punktā 11. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Wouters.

56

Wouters

(57)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā 246/86, Belasco, Recueil 1989, 2117. lpp., 32.–38. punkts.

57

Belasco

Recueil

(58)  Skatīt 34. punktu iepriekšējā zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Belasco un neseno spriedumu apvienotajās lietās T-202/98 u. c., British Sugar, Recueil 2001, II-2035. lpp., 79. punkts. Turpretī tas tā nav, ja konkrētajā tirgū importam nav nozīmes; skatīt 51. punktu 11. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Bagnasco.

58

Belasco

British Sugar

Recueil

Bagnasco

(59)  Galvojumi par norēķinu konta kredītlīnijām.

59

(60)  Skatīt 51. punktu 11. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Bagnasco.

60

Bagnasco

(61)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā 45/85, Verband der Sachversicherer, Recueil 1987, 405. lpp., 50. punkts, un spriedumu lietā C-7/95 P, John Deere, Recueil 1998, I-3111. lpp. Skatīt arī 172. punktu 22. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Van Landewyck, kurā Tiesa uzsvēra, ka attiecīgais nolīgums ievērojami mazina stimulus pārdot importa produktus.

61

Verband der Sachversicherer

Recueil

John Deere

Recueil

Van Landewyck

(62)  Skatīt, piemēram, 49. un 50. punktu 15. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Stichting Sigarettenindustrie.

62

Stichting Sigarettenindustrie

(63)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā T-22/97, Kesko, Recueil 1999, II-3775. lpp., 109. punkts.

63

Kesko

Recueil

(64)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā T-65/98, Van den Bergh Foods, Recueil 2003, II-4653. lpp., un 120. punktu 35. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Langnese-Iglo.

64

Van den Bergh Foods

Recueil

Langnese-Iglo

(65)  Skatīt, piemēram, 2000. gada 7. decembra spriedumu lietā C-214/99, Neste, Recueil 2000, I-11121. lpp.

65

Neste

Recueil

(66)  Skatīt 1991. gada 28. februāra spriedumu lietā C-234/89, Delimitis, Recueil 1991, I-935. lpp.

66

Delimitis

Recueil

(67)  Skatīt 120. punktu 35. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Langnese-Iglo.

67

Langnese-Iglo

(68)  Skatīt, piemēram, 81. un turpmākos punktus 21. zemsvītras piezīmē minētajā Komisijas lēmumā lietā Volkswagen (II).

68

Volkswagen

(69)  Attiecībā uz šo skatīt 177.–181. punktu 13. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā SCK un FNK.

69

SCK

FNK

(70)  Attiecībā uz šo jēdzienu skatīt 38. punktu 11. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Ambulanz Glöckner un spriedumu lietā C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, Recueil 1991, I-5889. lpp., un spriedumu lietā C-242/95, GT-Link, Recueil 1997, I-4449. lpp.

70

Ambulanz Glöckner

Merci convenzionali porto di Genova

Recueil

GT-Link

Recueil

(71)  Skatīt, piemēram, 135. punktu 22. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā BPB Industries un British Gypsum.

71

BPB Industries

British Gypsum.

(72)  Skatīt spriedumu lietā 322/81, Nederlandse Banden Industrie Michelin, Recueil 1983, 3461. lpp.

72

Nederlandse Banden Industrie Michelin

Recueil

(73)  Skatīt spriedumu lietā 61/80, Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek, Recueil 1981, 851. lpp., 15. punkts.

73

Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek

Recueil

(74)  Attiecībā uz šo skatīt 169. punktu 17. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Irish Sugar.

74

Irish Sugar

(75)  Skatīt 70. punktu 27. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā RTE (Magill).

75

RTE (Magill)

(76)  Skatīt 17. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Irish Sugar.

76

Irish Sugar

(77)  Skatīt, piemēram, 70. zemsvītras piezīmē minēto judikatūru.

77

(78)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā 28/77, Tepea, Recueil 1978, 1391. lpp., 48. punkts, un 16. punktu 53. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Continental Can.

78

Tepea

Recueil

Continental Can.

(79)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās C-89/85 u. c., Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp), Recueil 1988, 651. lpp., 16. punkts.

79

Ahlström Osakeyhtiö

Woodpulp

Recueil

(80)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā T-102/96, Gencor, Recueil 1999, II-753. lpp., kurā šis ietekmes kritērijs piemērots uzņēmumu apvienošanās jomā.

80

Gencor

Recueil

(81)  Attiecībā uz šo skatīt 19. punktu 19. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Javico.

81

Javico

(82)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu lietā 51/75, EMI/CBS, Recueil 1976, 811. lpp., 28. un 29. punkts.

82

EMI/CBS

Recueil

(83)  Skatīt Komisijas lēmumu lietā Siemens/Fanuc (OV L 376, 31.12.1985., 29. lpp.).

83

Siemens/Fanuc

(84)  Attiecībā uz šo skatīt spriedumu apvienotajās lietās 29/83 un 30/83, CRAM un Rheinzinc, Recueil 1984, 1679. lpp., un spriedumu apvienotajās lietās 40/73 u. c., Suiker Unie, Recueil 1975, 1663. lpp., 564. un 580. punkts.

84

CRAM

Rheinzinc

Recueil

Suiker Unie

Recueil

(85)  Skatīt 22. punktu 19. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Javico.

85

Javico

(86)  Skatīt 203. punktu 12. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Compagnie maritime belge.

86

Compagnie maritime belge

(87)  Attiecībā uz šo skatīt 19. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Javico.

87

Javico

(88)  Attiecībā uz šo skatīt 24.–26. punktu 19. zemsvītras piezīmē minētajā spriedumā lietā Javico.

88

Javico

---