# Официален вестник C 375/13 о

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 375 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5913 октомври 2016 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 375

Издание на български език

Информация и известия

Година 5913 октомври 2016 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Сметна палата |
| 2016/C 375/01 | Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2015 година, придружен от отговорите на институциите | 1 |
| 2016/C 375/02 | Годишен доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2015 година, придружен от отговорите на Комисията | 287 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

2016/C 375/01

Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2015 година, придружен от отговорите на институциите

1

2016/C 375/02

Годишен доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2015 година, придружен от отговорите на Комисията

287

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

| 13.10.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 375/1

---

Image

Съгласно разпоредбите на член 287, параграфи 1 и 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз и член 148, параграф 1 и член 162, параграф 1 от Регламент (EС, Eвратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета, и членове 43, 48 и 60 от Регламент (ЕО) No 215/2008 на Съвета от 18 февруари 2008 г. относно Финансовия регламент, приложим за 10-ия европейски фонд за развитие, изменен с Регламент (ЕС) No 567/2014

Сметната палата на Европейския съюз на заседанието си от 14 юли 2016 г. прие своите

ГОДИШНИ ДОКЛАДИ

за финансовата 2015 година

Докладите, придружени от отговорите на институциите във връзка с констатациите и оценките на Сметната палата, бяха представени на органите по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета и на другите институции.

Членовете на Сметната палата са:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (председател), Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Илиана ИВАНОВА, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS.

ГОДИШЕН ДОКЛАД ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА

(2016/C 375/01)

СЪДЪРЖАНИE

| Общо въведение | 7 |
| --- | --- |

| Глава 1 | — Декларация за достоверност и съпътстваща информация | 9 |
| --- | --- | --- |

Глава 1

| Глава 2 | — Бюджетно и финансово управление | 49 |
| --- | --- | --- |

Глава 2

| Глава 3 | — Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС | 77 |
| --- | --- | --- |

Глава 3

| Глава 4 | — Приходи | 125 |
| --- | --- | --- |

Глава 4

| Глава 5 | — Конкурентоспособност за растеж и работни места | 143 |
| --- | --- | --- |

Глава 5

| Глава 6 | — Икономическо, социално и териториално сближаване | 161 |
| --- | --- | --- |

Глава 6

| Глава 7 | — Природни ресурси | 207 |
| --- | --- | --- |

Глава 7

| Глава 8 | — Глобална Европа и Сигурност и гражданство | 253 |
| --- | --- | --- |

Глава 8

| Глава 9 | — Администрация | 275 |
| --- | --- | --- |

Глава 9

---

ОБЩО ВЪВЕДЕНИЕ

| 0.1. | Европейската сметна палата е институция на ЕС, създадена с Договора за функционирането на Европейския съюз (1) с цел извършване на одит на финансите на Съюза. В качеството си на външен одитор на ЕС Сметната палата действа като независим пазител на финансовите интереси на гражданите на Европейския съюз и допринася за подобряване на финансовото управление на ЕС. Повече информация относно работата на Сметната палата може да се намери в нейния годишен отчет за дейността, специалните доклади относно разходните програми и приходите на ЕС, обзорните доклади и становищата относно ново или изменено законодателство на ЕС, както и относно други решения с отражение върху финансовото управление (2). |
| --- | --- |

0.1.

Европейската сметна палата е институция на ЕС, създадена с Договора за функционирането на Европейския съюз (1) с цел извършване на одит на финансите на Съюза. В качеството си на външен одитор на ЕС Сметната палата действа като независим пазител на финансовите интереси на гражданите на Европейския съюз и допринася за подобряване на финансовото управление на ЕС. Повече информация относно работата на Сметната палата може да се намери в нейния годишен отчет за дейността, специалните доклади относно разходните програми и приходите на ЕС, обзорните доклади и становищата относно ново или изменено законодателство на ЕС, както и относно други решения с отражение върху финансовото управление (2).

| 0.2. | Настоящият документ е 39-ият годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета на ЕС за финансовата 2015 година. Отделен годишен доклад е изготвен относно Европейските фондове за развитие. |
| --- | --- |

0.2.

Настоящият документ е 39-ият годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета на ЕС за финансовата 2015 година. Отделен годишен доклад е изготвен относно Европейските фондове за развитие.

| 0.3. | Общият бюджет на ЕС се приема ежегодно от Съвета и от Европейския парламент. Нашият Годишен доклад заедно със специалните доклади представлява основата за провеждане на процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, при която Европейският парламент, след препоръка на Съвета, решава дали Европейската комисия е изпълнила по задоволителен начин своите задължения относно изпълнението на бюджета. Веднага след публикуването му Сметната палата изпраща своя годишен доклад до националните парламенти, Европейския парламент и Съвета. |
| --- | --- |

0.3.

Общият бюджет на ЕС се приема ежегодно от Съвета и от Европейския парламент. Нашият Годишен доклад заедно със специалните доклади представлява основата за провеждане на процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, при която Европейският парламент, след препоръка на Съвета, решава дали Европейската комисия е изпълнила по задоволителен начин своите задължения относно изпълнението на бюджета. Веднага след публикуването му Сметната палата изпраща своя годишен доклад до националните парламенти, Европейския парламент и Съвета.

| 0.4. | Най-важната част от доклада е декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността на консолидираните отчети на ЕС, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции (наричани в доклада „редовност на операциите“). Сметната палата допълва тази декларация със специфични оценки за всяка основна сфера на дейност на ЕС. |
| --- | --- |

0.4.

Най-важната част от доклада е декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността на консолидираните отчети на ЕС, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции (наричани в доклада „редовност на операциите“). Сметната палата допълва тази декларация със специфични оценки за всяка основна сфера на дейност на ЕС.

| 0.5. | Структурата на главите в доклада съответства на функциите в многогодишната финансова рамка (МФР). Тази рамка влезе в сила през 2014 г. и има за цел да определи размера на разходите на ЕС и тяхното разпределение за периода до 2020 г. |
| --- | --- |

0.5.

Структурата на главите в доклада съответства на функциите в многогодишната финансова рамка (МФР). Тази рамка влезе в сила през 2014 г. и има за цел да определи размера на разходите на ЕС и тяхното разпределение за периода до 2020 г.

| 0.6. | За различните функции от МФР не се изготвят отделни финансови отчети, поради което заключенията, съдържащи се в специфичните оценки, не представляват одитни становища. Вместо това в тези глави на доклада са представени специфични въпроси, които са от значение за всяка една от функциите на МФР. |
| --- | --- |

0.6.

За различните функции от МФР не се изготвят отделни финансови отчети, поради което заключенията, съдържащи се в специфичните оценки, не представляват одитни становища. Вместо това в тези глави на доклада са представени специфични въпроси, които са от значение за всяка една от функциите на МФР.

| 0.7. | Тази година нашият доклад е структуриран по следния начин:






  — | в глава 1 са представени декларацията за достоверност и обобщение на резултатите от одита на Сметната палата на надеждността на отчетите и редовността на операциите, |
| --- | --- | --- |

0.7.

Тази година нашият доклад е структуриран по следния начин:

—

в глава 1 са представени декларацията за достоверност и обобщение на резултатите от одита на Сметната палата на надеждността на отчетите и редовността на операциите,

| — | в глава 2 са представени констатациите на Сметната палата относно бюджетното и финансовото управление, |
| --- | --- |

—

в глава 2 са представени констатациите на Сметната палата относно бюджетното и финансовото управление,

| — | глава 3 е посветена на стратегическата цел на Сметната палата за подобряване на публичното отчитане на ЕС и разглежда въпроса, доколко рамката на изпълнението в контекста на „Хоризонт 2020“ — програмата на ЕС за изследвания и иновации, дава възможност на Комисията да извършва мониторинг и да направлява постигането на целите ѝ, |
| --- | --- |

—

глава 3 е посветена на стратегическата цел на Сметната палата за подобряване на публичното отчитане на ЕС и разглежда въпроса, доколко рамката на изпълнението в контекста на „Хоризонт 2020“ — програмата на ЕС за изследвания и иновации, дава възможност на Комисията да извършва мониторинг и да направлява постигането на целите ѝ,

| — | в глава 4 са представени констатациите на Сметната палата относно приходите, |
| --- | --- |

—

в глава 4 са представени констатациите на Сметната палата относно приходите,

| — | в глави 5—9 са представени (за основните функции от МФР (3)) резултатите от тестовете на редовността на операциите и от извършената проверка на годишните отчети за дейността и други елементи от системите за вътрешен контрол, както и на други механизми за управление. |
| --- | --- |

—

в глави 5—9 са представени (за основните функции от МФР (3)) резултатите от тестовете на редовността на операциите и от извършената проверка на годишните отчети за дейността и други елементи от системите за вътрешен контрол, както и на други механизми за управление.

| 0.8. | В доклада са представени отговорите на Комисията (или отговорите на други институции и органи на ЕС, където е приложимо) на изложените от Сметната палата констатации и оценки. При изготвянето на своите констатации и заключения Сметната палата е взела предвид тези отговори. Въпреки това като външен одитор Сметната палата има задължението да докладва своите одитни констатации, да направи заключения въз основа на тези констатации и по този начин да предостави независима и безпристрастна оценка относно надеждността на отчетите и редовността на операциите. |
| --- | --- |

0.8.

В доклада са представени отговорите на Комисията (или отговорите на други институции и органи на ЕС, където е приложимо) на изложените от Сметната палата констатации и оценки. При изготвянето на своите констатации и заключения Сметната палата е взела предвид тези отговори. Въпреки това като външен одитор Сметната палата има задължението да докладва своите одитни констатации, да направи заключения въз основа на тези констатации и по този начин да предостави независима и безпристрастна оценка относно надеждността на отчетите и редовността на операциите.

---

(1)  Членове 285—287.

(2)  Тези документи са на разположение на уебсайта на Сметната палата http://eca.europa.eu

(3)  Глава 8 („Глобална Европа“ и „Сигурност и гражданство“) съдържа две части. В част 1 се разглежда функция 4 от МФР (Глобална Европа), а в част 2 Сметната палата анализира функция 3 от МФР (Сигурност и гражданство). Анализът на функция 3 от МФР не включва изчисляване на процента грешки. Сметната палата не извършва специфична оценка на разходите по функция 6 от МФР (Компенсации) и други разходи.

---

ГЛАВА 1

Декларация за достоверност и съпътстваща информация

СЪДЪРЖАНИE

| Декларация за достоверност, предоставена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — доклад на независимия одитор | I-XII |
| --- | --- |

| Въведение | 1.1-1.3 |
| --- | --- |

| Извършваните от ЕС разходи са важен инструмент за постигане на целите на политиките | 1.1-1.3 |
| --- | --- |

| Отчетите не са засегнати от съществени неточности | 1.4-1.7 |
| --- | --- |

| Основни одитни въпроси | 1.8-1.18 |
| --- | --- |

| ЕСП потърси допълнителна информация от Комисията за целите на оценката на финансовите инструменти при споделено управление | 1.9-1.11 |
| --- | --- |

| Проверка на счетоводното третиране на гаранционните операции на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) | 1.12-1.16 |
| --- | --- |

| Проверка на увеличението в начислените разходи, представени в отчетите | 1.17-1.18 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите — Въпреки че изчисленият от ЕСП процент грешки остава съществен, налице са подобрения в няколко области | 1.19-1.43 |
| --- | --- |

| Одитните резултати за 2015 г. до голяма степен са сходни с тези от последните години | 1.20-1.33 |
| --- | --- |

| В няколко последователни документа Комисията значително увеличава изчислените от нея проценти грешки... | 1.34-1.36 |
| --- | --- |

| ... а изчисляването на корективния капацитет продължава да бъде предизвикателство за Комисията | 1.37-1.41 |
| --- | --- |

| Навременните корективни действия са намалили изчисления от Сметната палата процент грешки | 1.42-1.43 |
| --- | --- |

| Случаи на предполагаема измама, изпратени до OLAF | 1.44 |
| --- | --- |

| Заключения | 1.45-1.48 |
| --- | --- |

| Резултати от одита | 1.46-1.48 |
| --- | --- |

| Приложение 1.1 — | Подход и методология на одита |
| --- | --- |

Приложение 1.1 —

| Приложение 1.2 — | Подходи на САЩ и на ЕС към тестването и отчитането на неправомерни и нередовни плащания |
| --- | --- |

Приложение 1.2 —

| Приложение 1.3 — | Честота на откритите грешки в одитната извадка за 2015 г. |
| --- | --- |

Приложение 1.3 —

| ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ДОСТОВЕРНОСТ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА — ДОКЛАД НА НЕЗАВИСИМИЯ ОДИТОР |
| --- |
| I. | Сметната палата извърши одит на:






  а) | консолидираните отчети на Европейския съюз, които се състоят от консолидирани финансови отчет и (1) и консолидирани отчети за изпълнението на бюджета (2) за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 година, одобрени от Комисията на 11 юли 2016 г., и |

ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ДОСТОВЕРНОСТ, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА — ДОКЛАД НА НЕЗАВИСИМИЯ ОДИТОР

I.

Сметната палата извърши одит на:

а)

консолидираните отчети на Европейския съюз, които се състоят от консолидирани финансови отчет и (1) и консолидирани отчети за изпълнението на бюджета (2) за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 година, одобрени от Комисията на 11 юли 2016 г., и

| б) | законосъобразността и редовността на операциите, свързани с тези отчети, съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). |
| --- | --- |

б)

законосъобразността и редовността на операциите, свързани с тези отчети, съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

Отговорност на ръководството

| II. | Съгласно членове 317—318 от ДФЕС и Финансовия регламент, Комисията отговаря за изготвянето и вярното представяне на консолидираните отчети на Европейския съюз въз основа на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор и за законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции. Тази отговорност включва разработване, прилагане и поддържане на системи за вътрешен контрол, необходими за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами или от грешки. Комисията носи крайната отговорност за законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на Европейския съюз (член 317 от ДФЕС). |
| --- | --- |

II.

Съгласно членове 317—318 от ДФЕС и Финансовия регламент, Комисията отговаря за изготвянето и вярното представяне на консолидираните отчети на Европейския съюз въз основа на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор и за законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции. Тази отговорност включва разработване, прилагане и поддържане на системи за вътрешен контрол, необходими за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами или от грешки. Комисията носи крайната отговорност за законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на Европейския съюз (член 317 от ДФЕС).

Отговорност на одитора

| III. | Сметната палата e длъжна да представи на Европейския парламент и на Съвета, въз основа на извършен одит, декларация за достоверност относно надеждността на отчетите, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Тези стандарти изискват Сметната палата да спазва етични норми и да планира и извършва одита си по такъв начин, че да получи достатъчна увереност, че консолидираните отчети на Европейския съюз не съдържат съществени неточности, както и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни. |
| --- | --- |

III.

Сметната палата e длъжна да представи на Европейския парламент и на Съвета, въз основа на извършен одит, декларация за достоверност относно надеждността на отчетите, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Тези стандарти изискват Сметната палата да спазва етични норми и да планира и извършва одита си по такъв начин, че да получи достатъчна увереност, че консолидираните отчети на Европейския съюз не съдържат съществени неточности, както и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни.

| IV. | Одитът включва прилагането на процедури за получаване на одитни доказателства относно сумите и информацията, оповестени в консолидираните отчети, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции. Избраните одитни процедури зависят от преценката на одитора, която се основава на оценка на риска от съществени неточности в консолидираните отчети и на риска от съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на Европейския съюз, независимо дали това се дължи на измами или на грешки. При извършването на подобна оценка на риска се взема предвид вътрешният контрол, необходим за изготвянето и вярното представяне на консолидираните годишни отчети, както и законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции, с оглед разработване на подходящи за обстоятелствата одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол. Одитът включва също така оценка на уместността на използваните счетоводни политики и основателността на направените счетоводни разчети, както и оценка на цялостното представяне на консолидираните отчети. |
| --- | --- |

IV.

Одитът включва прилагането на процедури за получаване на одитни доказателства относно сумите и информацията, оповестени в консолидираните отчети, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции. Избраните одитни процедури зависят от преценката на одитора, която се основава на оценка на риска от съществени неточности в консолидираните отчети и на риска от съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на Европейския съюз, независимо дали това се дължи на измами или на грешки. При извършването на подобна оценка на риска се взема предвид вътрешният контрол, необходим за изготвянето и вярното представяне на консолидираните годишни отчети, както и законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции, с оглед разработване на подходящи за обстоятелствата одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол. Одитът включва също така оценка на уместността на използваните счетоводни политики и основателността на направените счетоводни разчети, както и оценка на цялостното представяне на консолидираните отчети.

| V. | В областта на приходите Сметната палата извършва проверка на собствените ресурси от данъка върху добавената стойност и от брутния национален доход, като приема за своя отправна точка съответните макроикономически агрегати, въз основа на които са направени изчисленията, и прави оценка на системите на Комисията за обработка на данните до получаването на вноските от държавите членки и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява счетоводната документация на митническите органи и анализира потоците от мита, докато съответните суми бъдат получени от Комисията и вписани в сметките. |
| --- | --- |

V.

В областта на приходите Сметната палата извършва проверка на собствените ресурси от данъка върху добавената стойност и от брутния национален доход, като приема за своя отправна точка съответните макроикономически агрегати, въз основа на които са направени изчисленията, и прави оценка на системите на Комисията за обработка на данните до получаването на вноските от държавите членки и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява счетоводната документация на митническите органи и анализира потоците от мита, докато съответните суми бъдат получени от Комисията и вписани в сметките.

| VI. | В областта на разходите Сметната палата проверява операциите по извършване на плащания след като разходите са били извършени, вписани и приети. Тази проверка включва всички категории плащания (включително извършените за закупуване на активи), които са различни от авансовите плащания, към момента на тяхното извършване. Авансовите плащания се проверяват, когато получателите на средства от ЕС представят доказателства за правилното им използване, а авансовото плащане се приключи или стане изискуемо вземане. |
| --- | --- |

VI.

В областта на разходите Сметната палата проверява операциите по извършване на плащания след като разходите са били извършени, вписани и приети. Тази проверка включва всички категории плащания (включително извършените за закупуване на активи), които са различни от авансовите плащания, към момента на тяхното извършване. Авансовите плащания се проверяват, когато получателите на средства от ЕС представят доказателства за правилното им използване, а авансовото плащане се приключи или стане изискуемо вземане.

| VII. | Сметната палата счита, че получените одитни доказателства са достатъчни и подходящи като база за изготвяне на нейните становища. |
| --- | --- |

VII.

Сметната палата счита, че получените одитни доказателства са достатъчни и подходящи като база за изготвяне на нейните становища.

Надеждност на отчетите

Становище относно надеждността на отчетите

| VIII. | Сметната палата счита, че консолидираните отчети на Европейския съюз за годината, приключила на 31 декември 2015 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на Европейския съюз към 31 декември 2015 г., както и за резултатите от неговите операции, паричните потоци за приключилата на тази дата финансова година, и промените в нетните активи, в съответствие с Финансовия регламент и счетоводните правила, основаващи се на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор. |
| --- | --- |

VIII.

Сметната палата счита, че консолидираните отчети на Европейския съюз за годината, приключила на 31 декември 2015 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на Европейския съюз към 31 декември 2015 г., както и за резултатите от неговите операции, паричните потоци за приключилата на тази дата финансова година, и промените в нетните активи, в съответствие с Финансовия регламент и счетоводните правила, основаващи се на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор.

Законосъобразност и редовност на свързаните с отчетите операции

Приходи

Становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите приходи

| IX. | Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти. |
| --- | --- |

IX.

Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти.

Плащания

Основание за отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания

| X. | Разходите, извършени през 2015 г. по функциите от многогодишната финансова рамка, включващи оперативни разходи (3), са засегнати съществено от грешки. Сметната палата изчислява процента грешки за свързаните с отчетите плащания на 3,8  %. Цялостното ни заключение се основава на по-високия изчислен процент грешки при разходните схеми, свързани с възстановяване на средства (4), и това се потвърждава от анализа на Комисията относно изложените на риск суми, съдържащ се в годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

X.

Разходите, извършени през 2015 г. по функциите от многогодишната финансова рамка, включващи оперативни разходи (3), са засегнати съществено от грешки. Сметната палата изчислява процента грешки за свързаните с отчетите плащания на 3,8  %. Цялостното ни заключение се основава на по-високия изчислен процент грешки при разходните схеми, свързани с възстановяване на средства (4), и това се потвърждава от анализа на Комисията относно изложените на риск суми, съдържащ се в годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС.

Отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания

| XI. | Поради съществения характер на констатациите, посочени в основанието за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, Сметната палата счита, че тези плащания за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са засегнати съществено от грешки. |
| --- | --- |

XI.

Поради съществения характер на констатациите, посочени в основанието за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, Сметната палата счита, че тези плащания за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са засегнати съществено от грешки.

Друга информация

| XII. | Документът за обсъждане и анализ на финансовите отчети не е част от финансовите отчети. Информацията, предоставена в документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети, съответства на финансовите отчети. |
| --- | --- |

XII.

Документът за обсъждане и анализ на финансовите отчети не е част от финансовите отчети. Информацията, предоставена в документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети, съответства на финансовите отчети.

14 юли 2016 г.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Председател

Европейска сметна палата

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

Извършваните от ЕС разходи са важен инструмент за постигане на целите на политиките

| 1.1. | Разходите на ЕС за 2015 г. възлизат на 145,2  млрд. евро. Те представляват важен инструмент за постигане на целите на политиките. Други подобни важни инструменти са използването на законодателството и свободата на движение на стоки, услуги, капитали и хора на територията на ЕС. Разходите на ЕС представляват 2,1  % от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“ на държавите — членки на ЕС (вж.
  фигура 1.1
  ) и 1,0  % от брутния национален доход на ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

Разходите на ЕС за 2015 г. възлизат на 145,2  млрд. евро. Те представляват важен инструмент за постигане на целите на политиките. Други подобни важни инструменти са използването на законодателството и свободата на движение на стоки, услуги, капитали и хора на територията на ЕС. Разходите на ЕС представляват 2,1  % от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“ на държавите — членки на ЕС (вж.
  фигура 1.1
  ) и 1,0  % от брутния национален доход на ЕС.

| 1.2. | Съгласно Договора Сметната палата:






  — | извършва проверки, за да установи дали бюджетът на ЕС се използва в съответствие с приложимите закони и други нормативни актове; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Съгласно Договора Сметната палата:

—

извършва проверки, за да установи дали бюджетът на ЕС се използва в съответствие с приложимите закони и други нормативни актове;

| — | изразява становище относно отчетите на ЕС; |
| --- | --- |

—

изразява становище относно отчетите на ЕС;

| — | докладва дали разходите на ЕС се извършват икономично, ефективно и ефикасно (5); и |
| --- | --- |

—

докладва дали разходите на ЕС се извършват икономично, ефективно и ефикасно (5); и

| — | предоставя становища относно законодателни проекти, които имат финансово отражение. |
| --- | --- |

—

предоставя становища относно законодателни проекти, които имат финансово отражение.

Дейността на Сметната палата за целите на декларацията за достоверност изпълнява първата и втората от тези цели. Тя спомага за идентифициране на рисковете по отношение на икономичността, ефективността и ефикасността на разходите и осигурява важна основа за становищата ни относно законодателните проекти с финансово отражение.

Фигура 1.1 —   Разходи на ЕС за 2015 г. по държави членки като процент от брутния национален доход (БНД) и разходите на сектор „Държавно управление“

Image

БНД на държавите членки — съгласувани прогнози за традиционните собствени ресурси и базите за изчисляване на ДДС/БНД, 19.5.2016 г., Европейска комисия.

Разходи на сектор „Държавно управление“ на държавите членки, Евростат, Годишни национални сметки. Вж.
  приложение 1.3
  за пояснение относно кодовете за държавите.

| (1) | Обхваща разходите, трудовите възнаграждения и другите разходни елементи на органите на ЕС, намиращи се в държавите членки. |
| --- | --- |

(1)

Обхваща разходите, трудовите възнаграждения и другите разходни елементи на органите на ЕС, намиращи се в държавите членки.

Източник: Разходи на Европейския съюз (счетоводни данни на Европейската комисия, компилирани от ЕСП).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.3. | Настоящата глава от годишния доклад: |
| --- | --- |

1.3.

Настоящата глава от годишния доклад:

| — | описва контекста на декларацията за достоверност на Сметната палата и представя в обобщен вид одитния подход (вж.
  приложение 1.1
  ), констатациите и заключенията на Сметната палата; |
| --- | --- |

—

описва контекста на декларацията за достоверност на Сметната палата и представя в обобщен вид одитния подход (вж.
  приложение 1.1
  ), констатациите и заключенията на Сметната палата;

| — | разглежда основните одитни въпроси, произтичащи от одита на финансовите отчети на Съюза; |
| --- | --- |

—

разглежда основните одитни въпроси, произтичащи от одита на финансовите отчети на Съюза;

| — | прави сравнение на резултатите от одита на ЕСП относно редовността на разходите през 2015 г. с констатациите от последните години и с оценките на Европейската комисия. |
| --- | --- |

—

прави сравнение на резултатите от одита на ЕСП относно редовността на разходите през 2015 г. с констатациите от последните години и с оценките на Европейската комисия.

| — | В 
  приложение 1.2
  се описват подходите на Съединените щати (САЩ) и на Европейския съюз (ЕС) към тестването и отчитането на неправомерни и нередовни плащания. |
| --- | --- |

—

В 
  приложение 1.2
  се описват подходите на Съединените щати (САЩ) и на Европейския съюз (ЕС) към тестването и отчитането на неправомерни и нередовни плащания.

ОТЧЕТИТЕ НЕ СА ЗАСЕГНАТИ ОТ СЪЩЕСТВЕНИ НЕТОЧНОСТИ

| 1.4. | Констатациите и оценките на Сметната палата се отнасят до консолидираните отчети (6) („отчетите“) на Европейския съюз за финансовата 2015 година. Те бяха получени от Сметната палата, заедно с писменото изявление на отговорния счетоводител, на 12 юли 2016 г. (7)
   (8). Отчетите са придружени от „Документ за обсъждане и анализ на финансовите отчети“ (9). Този анализ не влиза в обхвата на одитното становище на Сметната палата. Въпреки това, в съответствие с одитните стандарти, ЕСП направи оценка на неговото съответствие с информацията, изложена в отчетите. |
| --- | --- |

1.4.

Констатациите и оценките на Сметната палата се отнасят до консолидираните отчети (6) („отчетите“) на Европейския съюз за финансовата 2015 година. Те бяха получени от Сметната палата, заедно с писменото изявление на отговорния счетоводител, на 12 юли 2016 г. (7)
   (8). Отчетите са придружени от „Документ за обсъждане и анализ на финансовите отчети“ (9). Този анализ не влиза в обхвата на одитното становище на Сметната палата. Въпреки това, в съответствие с одитните стандарти, ЕСП направи оценка на неговото съответствие с информацията, изложена в отчетите.

| 1.5. | Публикуваните от Комисията отчети показват, че към 31 декември 2015 г. общият размер на пасивите е 226,1  млрд. евро, а на активите — 153,7  млрд. евро. Дефицитът за 2015 г. възлиза на 13,0  млрд. евро. |
| --- | --- |

1.5.

Публикуваните от Комисията отчети показват, че към 31 декември 2015 г. общият размер на пасивите е 226,1  млрд. евро, а на активите — 153,7  млрд. евро. Дефицитът за 2015 г. възлиза на 13,0  млрд. евро.

| 1.6. | При извършения одит беше установено, че отчетите не са засегнати от съществени неточности. Констатациите и оценките на Сметната палата относно финансовото и бюджетното управление на средствата на ЕС са изложени в глава 2. |
| --- | --- |

1.6.

При извършения одит беше установено, че отчетите не са засегнати от съществени неточности. Констатациите и оценките на Сметната палата относно финансовото и бюджетното управление на средствата на ЕС са изложени в глава 2.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.7. | През 2015 г. Комисията е постигнала още по-голяма хармонизация с международните стандарти (10) и с Указанието за препоръчани практики за изготвяне и представяне на Документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети (11). |
| --- | --- |

1.7.

През 2015 г. Комисията е постигнала още по-голяма хармонизация с международните стандарти (10) и с Указанието за препоръчани практики за изготвяне и представяне на Документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети (11).

ОСНОВНИ ОДИТНИ ВЪПРОСИ

| 1.8. | Според нашата професионална преценка основни одитни въпроси са тези, които са имали най-голямо значение при извършването на одита на финансовите отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на финансовите отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите, но не предоставяме отделно становище по тях (12). |
| --- | --- |

1.8.

Според нашата професионална преценка основни одитни въпроси са тези, които са имали най-голямо значение при извършването на одита на финансовите отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на финансовите отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите, но не предоставяме отделно становище по тях (12).

ЕСП потърси допълнителна информация от Комисията за целите на оценката на финансовите инструменти при споделено управление

| 1.9. | Органите в държавите членки прехвърлят част от авансираното от Комисията финансиране към финансови инструменти (13), които се изпълняват под формата на заеми, капиталови инструменти или гаранции. Законодателството на ЕС по отношение на МФР за периода 2007—2013 г. не задължаваше тези органи да изготвят периодични справки относно държаните в инструментите средства в подходящ срок за изготвянето на отчетите. Ето защо Комисията правеше приблизителна оценка на използването на тези авансови плащания, като приемаше, че средствата ще бъдат използвани изцяло и равномерно през периода на функциониране на инструментите (първоначално до 31 декември 2015 г., но удължен по-късно — без правно основание (14), до 31 март 2017 г.). До края на 2014 г. (15) от 16-те млрд. евро (в т.ч. националните вноски), прехвърлени към съвместно управлявани финансови инструменти в областта на сближаването, само 9,2  млрд. евро (57 %) са отпуснати за проекти. |
| --- | --- |

1.9.

Органите в държавите членки прехвърлят част от авансираното от Комисията финансиране към финансови инструменти (13), които се изпълняват под формата на заеми, капиталови инструменти или гаранции. Законодателството на ЕС по отношение на МФР за периода 2007—2013 г. не задължаваше тези органи да изготвят периодични справки относно държаните в инструментите средства в подходящ срок за изготвянето на отчетите. Ето защо Комисията правеше приблизителна оценка на използването на тези авансови плащания, като приемаше, че средствата ще бъдат използвани изцяло и равномерно през периода на функциониране на инструментите (първоначално до 31 декември 2015 г., но удължен по-късно — без правно основание (14), до 31 март 2017 г.). До края на 2014 г. (15) от 16-те млрд. евро (в т.ч. националните вноски), прехвърлени към съвместно управлявани финансови инструменти в областта на сближаването, само 9,2  млрд. евро (57 %) са отпуснати за проекти.

| 1.9. | Комисията припомня своето несъгласие с твърдението на Палатата относно удължаването на срока на действие за финансовите инструменти под споделено управление (вж. също отговорите на Комисията по точки 6.41 и 6.45). |
| --- | --- |

1.9.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.10. | Поискахме от Комисията да потвърди точността на използваната от нея методология за изчисляване на сумите, представени в нейния баланс (3,3  млрд. евро към 31 декември 2015 г.). Вследствие на това Комисия започна процедура по събиране на данни, насочена към държавите членки с най-високи салда (16). |
| --- | --- |

1.10.

Поискахме от Комисията да потвърди точността на използваната от нея методология за изчисляване на сумите, представени в нейния баланс (3,3  млрд. евро към 31 декември 2015 г.). Вследствие на това Комисия започна процедура по събиране на данни, насочена към държавите членки с най-високи салда (16).

| 1.11. | Сметната палата разгледа тази процедура за събиране на данни от съответните държави членки и въз основа на получените резултати заключава, че общият размер на авансовото финансиране по финансовите инструменти е вярно представен в счетоводния баланс. |
| --- | --- |

1.11.

Сметната палата разгледа тази процедура за събиране на данни от съответните държави членки и въз основа на получените резултати заключава, че общият размер на авансовото финансиране по финансовите инструменти е вярно представен в счетоводния баланс.

Проверка на счетоводното третиране на гаранционните операции на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ)

| 1.12. | През 2015 г. беше стартиран Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) (17). ЕФСИ е съвместна инициатива, създадена от ЕС и ЕИБ за насърчаване на инвестициите в целия ЕС чрез увеличаване на капацитета на Групата на ЕИБ за поемане на риск. Съгласно тази инициатива бюджетът на ЕС ще предостави гаранция в размер до 16 млрд. евро за покриване на евентуалните загуби от операциите на ЕФСИ (18) (12,3  млрд. евро за дългов портфейл и 3,7  млрд. евро за капиталов портфейл), както е разяснено в точки 2.32—2.38. Ние съсредоточихме вниманието си върху тази област, тъй като създаването на ЕФСИ породи редица сложни въпроси от счетоводен характер, произтичащи от договореностите между ЕС и ЕИБ. |
| --- | --- |

1.12.

През 2015 г. беше стартиран Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) (17). ЕФСИ е съвместна инициатива, създадена от ЕС и ЕИБ за насърчаване на инвестициите в целия ЕС чрез увеличаване на капацитета на Групата на ЕИБ за поемане на риск. Съгласно тази инициатива бюджетът на ЕС ще предостави гаранция в размер до 16 млрд. евро за покриване на евентуалните загуби от операциите на ЕФСИ (18) (12,3  млрд. евро за дългов портфейл и 3,7  млрд. евро за капиталов портфейл), както е разяснено в точки 2.32—2.38. Ние съсредоточихме вниманието си върху тази област, тъй като създаването на ЕФСИ породи редица сложни въпроси от счетоводен характер, произтичащи от договореностите между ЕС и ЕИБ.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.13. | По дълговия портфейл на ЕФСИ гаранцията от бюджета на ЕС покрива първата загуба по портфейла от финансови операции, предприети от ЕИБ. Ето защо Комисията отчита това като задължение по финансова гаранция (19). По капиталовия портфейл на ЕФСИ ЕИБ прави еднакви и паралелни инвестиции на свой риск и с риск за сметка на ЕС. За капиталовите инвестиции, извършени от ЕИБ, за които рискът е за сметка на ЕС, бюджетът на ЕС поема целия риск и в края на всяка година Комисията прехвърля на ЕИБ сума, равна на сбора от корекциите с отрицателна стойност (нереализираните загуби), реализираните загуби при оттеглянето на инвестициите и разходите на ЕИБ по финансирането, като приспада приходите от лихви, дивиденти и реализирани печалби. ЕИБ не прехвърля на ЕС средства за нереализирани печалби над първоначалната стойност на инвестицията. Извършените инвестиции по капиталовия портфейл (само за прозореца „Инфраструктура и иновации“), осигурени с гаранция от бюджета на ЕС, възлизат на 7,6  млн. евро в края на годината (20). |
| --- | --- |

1.13.

По дълговия портфейл на ЕФСИ гаранцията от бюджета на ЕС покрива първата загуба по портфейла от финансови операции, предприети от ЕИБ. Ето защо Комисията отчита това като задължение по финансова гаранция (19). По капиталовия портфейл на ЕФСИ ЕИБ прави еднакви и паралелни инвестиции на свой риск и с риск за сметка на ЕС. За капиталовите инвестиции, извършени от ЕИБ, за които рискът е за сметка на ЕС, бюджетът на ЕС поема целия риск и в края на всяка година Комисията прехвърля на ЕИБ сума, равна на сбора от корекциите с отрицателна стойност (нереализираните загуби), реализираните загуби при оттеглянето на инвестициите и разходите на ЕИБ по финансирането, като приспада приходите от лихви, дивиденти и реализирани печалби. ЕИБ не прехвърля на ЕС средства за нереализирани печалби над първоначалната стойност на инвестицията. Извършените инвестиции по капиталовия портфейл (само за прозореца „Инфраструктура и иновации“), осигурени с гаранция от бюджета на ЕС, възлизат на 7,6  млн. евро в края на годината (20).

| 1.14. | Отговорният счетоводител на Комисията е упражнил значителна свобода на професионална преценка, когато заключава, че ЕФСИ не изпълнява критериите за класифициране като съвместна операция (21). Има и други сложни счетоводни въпроси, които се отнасят до признаването и оценяването на задължението за изплащане на финансовата гаранция по дълговия портфейл, гаранцията от ЕС за капиталовите инвестиции и признаването на потенциалните печалби по капиталовия портфейл. |
| --- | --- |

1.14.

Отговорният счетоводител на Комисията е упражнил значителна свобода на професионална преценка, когато заключава, че ЕФСИ не изпълнява критериите за класифициране като съвместна операция (21). Има и други сложни счетоводни въпроси, които се отнасят до признаването и оценяването на задължението за изплащане на финансовата гаранция по дълговия портфейл, гаранцията от ЕС за капиталовите инвестиции и признаването на потенциалните печалби по капиталовия портфейл.

| 1.14. | Счетоводителят на Комисията, както е длъжен да прави често за много други счетоводни аспекти, упражнява професионалната си преценка при вземане на решение относно счетоводното третиране на ЕФСИ. Тази преценка се основава на задълбочен анализ на фактите от счетоводните служби на Комисията и единодушната подкрепа на консултативната група на ЕС относно счетоводните стандарти. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Сметната палата съсредоточи одитната си дейност върху анализа на показателите за контрол. Ако Комисията беше третирала ЕФСИ като съвместна операция, това щеше да изисква някои допълнителни оповестявания относно дяловете на собственост и правата за гласуване, включване в Бележка No 9 на финансовите отчети (обхват на консолидацията), както и признаване на принадлежащия на ЕС дял в активите, пасивите, разходите и приходите в капиталовия портфейл. В края на 2015 г. обаче това нямаше да има отражение върху нетната позиция на ЕС. |
| --- | --- |

1.15.

Сметната палата съсредоточи одитната си дейност върху анализа на показателите за контрол. Ако Комисията беше третирала ЕФСИ като съвместна операция, това щеше да изисква някои допълнителни оповестявания относно дяловете на собственост и правата за гласуване, включване в Бележка No 9 на финансовите отчети (обхват на консолидацията), както и признаване на принадлежащия на ЕС дял в активите, пасивите, разходите и приходите в капиталовия портфейл. В края на 2015 г. обаче това нямаше да има отражение върху нетната позиция на ЕС.

| 1.15. | Комисията включи в бележките към отчетите за 2015 г. всички задължителни оповестявания, изисквани от счетоводните правила на ЕС в сила за тези отчети. Освен това както в бележките, така и в документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети се предоставя подробна допълнителна информация относно естеството, размера и финансовото въздействие на ЕФСИ за ЕС. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | По отношение на дълговия портфейл Сметната палата също така провери адекватността на счетоводните политики и установи, че счетоводното третиране е последователно и в съответствие с международните стандарти (22). По отношение на капиталовия портфейл ЕСП счита, че ако бъдещите години покажат увеличение на стойността на капиталовите инвестиции над първоначалната им оценка, това следва да бъде отразено в отчетите на ЕС. В края на 2015 г. тези суми (вж. точка 1.13) нямат съществен ефект върху консолидираните отчети на ЕС. В бъдеще ефектът от евентуалните печалби върху нетната позиция на ЕС ще бъде еднакъв, независимо дали Комисията отчита тези операции като съвместна операция или като производен инструмент (23). Въпреки че Сметната палата ще продължи да следи този въпрос, нейното заключение е, че той не влияе върху одитното ѝ становище за 2015 г. |
| --- | --- |

1.16.

По отношение на дълговия портфейл Сметната палата също така провери адекватността на счетоводните политики и установи, че счетоводното третиране е последователно и в съответствие с международните стандарти (22). По отношение на капиталовия портфейл ЕСП счита, че ако бъдещите години покажат увеличение на стойността на капиталовите инвестиции над първоначалната им оценка, това следва да бъде отразено в отчетите на ЕС. В края на 2015 г. тези суми (вж. точка 1.13) нямат съществен ефект върху консолидираните отчети на ЕС. В бъдеще ефектът от евентуалните печалби върху нетната позиция на ЕС ще бъде еднакъв, независимо дали Комисията отчита тези операции като съвместна операция или като производен инструмент (23). Въпреки че Сметната палата ще продължи да следи този въпрос, нейното заключение е, че той не влияе върху одитното ѝ становище за 2015 г.

| 1.16. | Комисията приветства факта, че Палатата констатира, че счетоводното третиране на дълговия портфейл е последователно и в съответствие с международните стандарти.

  Все още се провеждат обсъждания между Комисията и групата на ЕИБ относно капиталовия портфейл, който не е бил осъществен през 2015 г. Счетоводното третиране на капиталовите операции ще бъде установено от счетоводителя след консултации с Консултативната група от експерти на ЕС по счетоводни стандарти, след като измененото правно основание бъде финализирано. |
| --- | --- |

1.16.

Все още се провеждат обсъждания между Комисията и групата на ЕИБ относно капиталовия портфейл, който не е бил осъществен през 2015 г. Счетоводното третиране на капиталовите операции ще бъде установено от счетоводителя след консултации с Консултативната група от експерти на ЕС по счетоводни стандарти, след като измененото правно основание бъде финализирано.

Проверка на увеличението в начислените разходи, представени в отчетите

| 1.17. | В окончателните отчети за 2015 г. Комисията изчислява извършените допустими разходи, дължими на бенефициентите, но все още неотчетени пред нея, на 106 млрд. евро. Те са отразени като начислени разходи (24). Това представлява увеличение от 18 млрд. евро спрямо 2014 г. |
| --- | --- |

1.17.

В окончателните отчети за 2015 г. Комисията изчислява извършените допустими разходи, дължими на бенефициентите, но все още неотчетени пред нея, на 106 млрд. евро. Те са отразени като начислени разходи (24). Това представлява увеличение от 18 млрд. евро спрямо 2014 г.

| 1.17. | Комисията ще се възползва от опита с оценката на направените допустими разходи за по-нататъшно подобряване на процеса на разделяне на финансовите периоди в бъдеще. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Сметната палата провери методологията и системите за контрол, прилагани в най-значимите генерални дирекции по отношение на крайногодишните изчисления за тези средства и подадените от държавите членки декларации за разходи през първото тримесечие на 2016 г. Формирахме извадки от фактури и авансови плащания и направихме проверка на тези елементи с оглед оценка на риска от неточности в данните за начислените разходи. Поискахме допълнителни разяснения от отговорния счетоводител относно увеличението на представените в отчетите начислени разходи. Въз основа на извършената проверка на предварителните отчети и направените нетни корекции към окончателните отчети в размер на 3,3  млрд. евро (25) можем да заключим, че общият размер на начислените разходи в окончателния консолидиран счетоводен баланс е представен вярно. |
| --- | --- |

1.18.

Сметната палата провери методологията и системите за контрол, прилагани в най-значимите генерални дирекции по отношение на крайногодишните изчисления за тези средства и подадените от държавите членки декларации за разходи през първото тримесечие на 2016 г. Формирахме извадки от фактури и авансови плащания и направихме проверка на тези елементи с оглед оценка на риска от неточности в данните за начислените разходи. Поискахме допълнителни разяснения от отговорния счетоводител относно увеличението на представените в отчетите начислени разходи. Въз основа на извършената проверка на предварителните отчети и направените нетни корекции към окончателните отчети в размер на 3,3  млрд. евро (25) можем да заключим, че общият размер на начислените разходи в окончателния консолидиран счетоводен баланс е представен вярно.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ — ВЪПРЕКИ ЧЕ ИЗЧИСЛЕНИЯТ ОТ ЕСП ПРОЦЕНТ ГРЕШКИ ОСТАВА СЪЩЕСТВЕН, НАЛИЦЕ СА ПОДОБРЕНИЯ В НЯКОЛКО ОБЛАСТИ

| 1.19. | Сметната палата проверява приходите и разходите на ЕС, за да прецени тяхното съответствие с приложимите закони и други нормативни актове. Резултатите от извършения одит са представени в глава 4 относно приходите и в глави 5—9 относно разходите (вж.
  фигура 1.2
  ).






  а) | Приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки (вж. точка 4.22). |
| --- | --- | --- |

1.19.

Сметната палата проверява приходите и разходите на ЕС, за да прецени тяхното съответствие с приложимите закони и други нормативни актове. Резултатите от извършения одит са представени в глава 4 относно приходите и в глави 5—9 относно разходите (вж.
  фигура 1.2
  ).

а)

Приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки (вж. точка 4.22).

| б) | Разходите продължават да бъдат засегнати от съществено ниво на грешки. Изчисленият процент грешки е 3,8  %, което представлява намаление спрямо нивото от 2014 г. (4,4  %) (вж.
  фигура 1.2
  ).






  i) | Разходите по функция 5 от МФР („Администрация“) не са засегнати от съществени грешки (вж. точка 9.16). |
| --- | --- | --- |

б)

Разходите продължават да бъдат засегнати от съществено ниво на грешки. Изчисленият процент грешки е 3,8  %, което представлява намаление спрямо нивото от 2014 г. (4,4  %) (вж.
  фигура 1.2
  ).

i)

Разходите по функция 5 от МФР („Администрация“) не са засегнати от съществени грешки (вж. точка 9.16).

| ii) | Оперативните разходи са засегнати от съществено ниво на грешки (вж. точки 5.35—5.36, 6.76—6.77, 7.64—7.65 и 8.33—8.34), като при схемите с възстановяване на разходите процентът грешки е много по-висок (вж. точка 1.22). |
| --- | --- |

ii)

Оперативните разходи са засегнати от съществено ниво на грешки (вж. точки 5.35—5.36, 6.76—6.77, 7.64—7.65 и 8.33—8.34), като при схемите с възстановяване на разходите процентът грешки е много по-висок (вж. точка 1.22).

Фигура 1.2 —   Обобщение на одитните резултати по отношение на редовността на операциите за 2015 г.

| Глава от Годишния доклад | Функция от МФР | Одитирани операции



  (в млрд. евро) | Изчислено ниво грешки за 2015 г.


  (%) | Доверителен интервал


  (%) | Изчислено ниво грешки за 2014 г.


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Долна граница на процента грешки (LEL) | Горна граница на процента грешки (UEL) |
| 5. | Конкурентоспособност |

Глава от Годишния доклад

Функция от МФР

Одитирани операции

(в млрд. евро)

Изчислено ниво грешки за 2015 г.

(%)

Доверителен интервал

(%)

Изчислено ниво грешки за 2014 г.

(%)

Долна граница на процента грешки (LEL)

Горна граница на процента грешки (UEL)

5.

Конкурентоспособност

Функция 1а

14,5

4,4

2,0

6,7

5,6

| 6. | Сближаване |
| --- | --- |

6.

Сближаване

Функция 1б

53,9

5,2

2,8

7,6

5,7

| 7. | Природни ресурси |
| --- | --- |

7.

Природни ресурси

Функция 2

58,6

2,9

1,7

4,2

3,6  (39)

| 8. | Глобална Европа |
| --- | --- |

8.

Глобална Европа

Функция 4

6,9

2,8

1,0

4,6

2,7

| 9. | Администрация |
| --- | --- |

9.

Администрация

Функция 5

9,0

0,6

0,0

1,2

0,5

Други (38)

Функции 3, 6 и др.

3,0

—

—

—

—

Общо

145,9

3,8

2,7

4,8

4,4
   (39)

Приходи

153,8

0

0

0

0

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Одитните резултати за 2015 г. са сходни с тези от последните години

| 1.20. | Въпреки че изчисленият от Сметната палата общ процент грешки показва подобрение през последните години, той все още е значително над определения праг на същественост (вж.
  фигура 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.20.

Въпреки че изчисленият от Сметната палата общ процент грешки показва подобрение през последните години, той все още е значително над определения праг на същественост (вж.
  фигура 1.3
  ).

Фигура 1.3 —   Изчислен процент грешки (2013—2015 г.)

Image

Източник: Европейска сметна палата (вж.
  фигура 1.2
  ).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

При схемите с възстановяване на разходи се наблюдават по-високи нива на грешки

| 1.21. | Разходите на ЕС попадат основно в два вида програми. Разликите между тези две основания за плащане (възстановяване на разходите и право на получаване на плащане) обясняват в голяма степен различните изчислени нива на грешки. |
| --- | --- |

1.21.

Разходите на ЕС попадат основно в два вида програми. Разликите между тези две основания за плащане (възстановяване на разходите и право на получаване на плащане) обясняват в голяма степен различните изчислени нива на грешки.

1.21.

| — | Възстановяване на разходи — при тази схема ЕС възстановява допустими разходи за допустими дейности. Тук се включват изследователски проекти (глава 5), схеми за обучение (глава 6), както и проекти в областта на регионалното развитие и развитието на селските райони (глави 6 и 7) и проекти в областта на развитието (глава 8). При тези схеми бенефициентите трябва да представят информация в подкрепа на заявлението си, че изпълняват дейности, допустими за подпомагане, и че са извършили разходи, които имат право да им бъдат възстановени. Изискването да се представя точна информация поражда сложни правила за допустимост (какво може да бъде заявено за възстановяване) и формални изисквания (как следва да се извършват разходите, напр. правила за обществени поръчки или държавна помощ). |
| --- | --- |

—

Възстановяване на разходи — при тази схема ЕС възстановява допустими разходи за допустими дейности. Тук се включват изследователски проекти (глава 5), схеми за обучение (глава 6), както и проекти в областта на регионалното развитие и развитието на селските райони (глави 6 и 7) и проекти в областта на развитието (глава 8). При тези схеми бенефициентите трябва да представят информация в подкрепа на заявлението си, че изпълняват дейности, допустими за подпомагане, и че са извършили разходи, които имат право да им бъдат възстановени. Изискването да се представя точна информация поражда сложни правила за допустимост (какво може да бъде заявено за възстановяване) и формални изисквания (как следва да се извършват разходите, напр. правила за обществени поръчки или държавна помощ).

Комисията счита, че въздействието на сложните правила за допустимост, посочено от Палатата, значително се намалява, когато се използват опростени варианти за разходите.

| — | Права за получаване на плащане — при тази схема плащанията са обвързани със спазването на определени условия. Такива програми са стипендиите за студенти и за изследователска дейност (глава 5), бюджетна подкрепа (26) (глава 8), заплати и пенсии (глава 9). Преките помощи за земеделските производители (глава 7) се основават на правото за получаване на плащане и се изчисляват въз основа на потвърдена или декларирана от тях информация. Рискът от евентуални неверни декларации в значителна степен се намалява от опростения характер на исканата от бенефициентите информация, която до голяма степен може да бъде проверена преди плащането, например чрез сравняване с базите данни или с ортофотоснимки. |
| --- | --- |

—

Права за получаване на плащане — при тази схема плащанията са обвързани със спазването на определени условия. Такива програми са стипендиите за студенти и за изследователска дейност (глава 5), бюджетна подкрепа (26) (глава 8), заплати и пенсии (глава 9). Преките помощи за земеделските производители (глава 7) се основават на правото за получаване на плащане и се изчисляват въз основа на потвърдена или декларирана от тях информация. Рискът от евентуални неверни декларации в значителна степен се намалява от опростения характер на исканата от бенефициентите информация, която до голяма степен може да бъде проверена преди плащането, например чрез сравняване с базите данни или с ортофотоснимки.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.22. | Сред установените през 2015 г. грешки най-често срещани са тези във връзка с допустимостта на разходите, подлежащи на възстановяване. |
| --- | --- |

1.22.

Сред установените през 2015 г. грешки най-често срещани са тези във връзка с допустимостта на разходите, подлежащи на възстановяване.

| а) | За разходите по схемите за възстановяване на средства, изчисленият процент грешки е 5,2  % (2014 г.: 5,5  %). Характерни грешки в тази област са:






  — | недопустими разходи, включени в заявките за възстановяване на разходи; |
| --- | --- | --- |

а)

За разходите по схемите за възстановяване на средства, изчисленият процент грешки е 5,2  % (2014 г.: 5,5  %). Характерни грешки в тази област са:

—

недопустими разходи, включени в заявките за възстановяване на разходи;

| — | недопустими проекти, дейности или бенефициенти; и |
| --- | --- |

—

недопустими проекти, дейности или бенефициенти; и

| — | сериозни нарушения на правилата за обществените поръчки (27) (
  фигура 1.4
  ). |
| --- | --- |

—

сериозни нарушения на правилата за обществените поръчки (27) (
  фигура 1.4
  ).

| б) | За разходите, свързани с права за получаване на плащане, изчисленият процент грешки е 1,9  % (2014 г. — 2,7  %). Най-често срещаните грешки в тази област са малки завишения на площта на стопанството и на парцелите земя в декларациите на земеделските производители (точка 7.16). |
| --- | --- |

б)

За разходите, свързани с права за получаване на плащане, изчисленият процент грешки е 1,9  % (2014 г. — 2,7  %). Най-често срещаните грешки в тази област са малки завишения на площта на стопанството и на парцелите земя в декларациите на земеделските производители (точка 7.16).

Фигура 1.4 —   Разбивка на изчисления процент грешки по видове грешки

Image

Използваната за сравнение рубрика за 2014 г. „Грешки на Комисията и междинните звена“ представлява сбор на „Административни грешки в областта на природните ресурси“ и „Други видове грешки“.

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.23. | Фигура 1.5
  е изготвена въз основа на извършените от Сметната палата тестове на разходните операции на ЕС през последните две години за целите на годишните доклади относно общия бюджет и Европейските фондове за развитие. По принцип, колкото по-сложна информация се изисква от бенефициентите, толкова по-голям е рискът от грешки. |
| --- | --- |

1.23.

Фигура 1.5
  е изготвена въз основа на извършените от Сметната палата тестове на разходните операции на ЕС през последните две години за целите на годишните доклади относно общия бюджет и Европейските фондове за развитие. По принцип, колкото по-сложна информация се изисква от бенефициентите, толкова по-голям е рискът от грешки.

Фигура 1.5 —   Връзка между основанието за плащане и изчисленото ниво на грешки при операциите на ЕС (2014—2015 г.)

Image

| (1) | Възстановяването на средства по функция „Глобална Европа“ се извършва и за проекти с множество донори, които на практика имат много от характеристиките на разходи, свързани с права за получаване на плащания, и са засегнати от по-ниски нива на грешки. |
| --- | --- |

(1)

Възстановяването на средства по функция „Глобална Европа“ се извършва и за проекти с множество донори, които на практика имат много от характеристиките на разходи, свързани с права за получаване на плащания, и са засегнати от по-ниски нива на грешки.

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.24. | Анализирахме и други фактори на риска и тяхната връзка с изчисленото ниво на грешки. Установихме, че при разходите, които се извършват при пряко управление, два фактора на риска влияят значително върху нивото на грешките. |
| --- | --- |

1.24.

Анализирахме и други фактори на риска и тяхната връзка с изчисленото ниво на грешки. Установихме, че при разходите, които се извършват при пряко управление, два фактора на риска влияят значително върху нивото на грешките.

| — | Констатирахме, че в областите, в които има изискване за извършване на одит или инспекция преди самото плащане, нивото на грешки като цяло е по-ниско. |
| --- | --- |

—

Констатирахме, че в областите, в които има изискване за извършване на одит или инспекция преди самото плащане, нивото на грешки като цяло е по-ниско.

| — | Възстановяването на разходи по проекти с участието на няколко партньора (например консорциум) се характеризира с по-високи нива на грешки, отколкото възстановяването на разходи на един-единствен бенефициент. |
| --- | --- |

—

Възстановяването на разходи по проекти с участието на няколко партньора (например консорциум) се характеризира с по-високи нива на грешки, отколкото възстановяването на разходи на един-единствен бенефициент.

Принципът на управление има слабо отражение върху нивата на грешки

| 1.25. | Различните рискове, свързани със схемите за възстановяване на разходите и за права за получаване на плащане, имат по-голямо отражение върху нивото на грешки в различните области на разходи, отколкото различните принципи на управление (28). Нивото на грешки е много по-тясно свързано с основанието за плащане, отколкото с принципа на управление. Най-високите нива на грешки за последните две години бяха установени в областта на конкурентоспособността (управлявана пряко от Комисията и непряко от упълномощени посредници) и на сближаването (намираща се под споделено управление). И в двете области преобладават схемите за възстановяване на разходите (вж.
  фигура 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.25.

Различните рискове, свързани със схемите за възстановяване на разходите и за права за получаване на плащане, имат по-голямо отражение върху нивото на грешки в различните области на разходи, отколкото различните принципи на управление (28). Нивото на грешки е много по-тясно свързано с основанието за плащане, отколкото с принципа на управление. Най-високите нива на грешки за последните две години бяха установени в областта на конкурентоспособността (управлявана пряко от Комисията и непряко от упълномощени посредници) и на сближаването (намираща се под споделено управление). И в двете области преобладават схемите за възстановяване на разходите (вж.
  фигура 1.6
  ).

Фигура 1.6 –   Средноизчислено ниво на грешки по принципи на управление и основания за плащане (2014–2015 г.) (1)

Image

| (1) | Разходите в двете страни на графиката са едни и същи. От лявата страна разходите са разделени въз основа на принципа на управление. Най-голяма е частта на оперативните разходи със споделено управление. Дясната страна показва разходите, разделени по основанието за плащане. Разходите, подлежащи на възстановяване, са значително повече от разходите въз основа на право за получаване на плащания. Вертикалната ос показва изчисленото ниво на грешки за всеки вид разходи. От графиката става ясно, че принципът на управление има слабо отражение върху нивото на грешки, докато основанието за плащане има съществено отражение. |
| --- | --- |

(1)

Разходите в двете страни на графиката са едни и същи. От лявата страна разходите са разделени въз основа на принципа на управление. Най-голяма е частта на оперативните разходи със споделено управление. Дясната страна показва разходите, разделени по основанието за плащане. Разходите, подлежащи на възстановяване, са значително повече от разходите въз основа на право за получаване на плащания. Вертикалната ос показва изчисленото ниво на грешки за всеки вид разходи. От графиката става ясно, че принципът на управление има слабо отражение върху нивото на грешки, докато основанието за плащане има съществено отражение.

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Резултатите в различните разходни области показват характерни типове грешки

| 1.26. | Както е показно на
  фигура 1.7
  , функцията „Сближаване“ има най-голям дял в изчисленото ниво на грешки за 2015 г., като след нея се нареждат функциите „Природни ресурси“, „Конкурентоспособност“ и „Глобална Европа“. Тези резултати съответстват на констатациите на ЕСП за 2014 г. |
| --- | --- |

1.26.

Както е показно на
  фигура 1.7
  , функцията „Сближаване“ има най-голям дял в изчисленото ниво на грешки за 2015 г., като след нея се нареждат функциите „Природни ресурси“, „Конкурентоспособност“ и „Глобална Европа“. Тези резултати съответстват на констатациите на ЕСП за 2014 г.

| 1.26. | Комисията споделя оценката на Сметната палата по отношение на грешките и надлежно ще ги наблюдава с цел защита на бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

1.26.

Фигура 1.7 –   Дял на различните функции от МФР в общия изчислен процент грешки (2015 г.)

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.27. | „Конкурентоспособност“ (глава 5) — изчисленото ниво на грешки е 4,4  %, което представлява намаление в сравнение с резултатите за 2014 г. (5,6  %). Голяма част от разходите се извършват на принципа на възстановяване на средства и грешките тук отразяват като цяло различните категории недопустими разходи (по-специално разходи за персонал, други преки разходи и непреки разходи). |
| --- | --- |

1.27.

„Конкурентоспособност“ (глава 5) — изчисленото ниво на грешки е 4,4  %, което представлява намаление в сравнение с резултатите за 2014 г. (5,6  %). Голяма част от разходите се извършват на принципа на възстановяване на средства и грешките тук отразяват като цяло различните категории недопустими разходи (по-специално разходи за персонал, други преки разходи и непреки разходи).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.28. | „Сближаване“ (глава 6) — изчисленото ниво на грешки е 5,2  %, по-ниско, отколкото за 2014 г. (5,7  %). Почти всички разходи в тази област се извършват под формата на възстановяване на средства. Три четвърти от грешките се дължат на недопустими разходи в декларациите за разходи и недопустими проекти. Една седма от общия процент грешки се дължи на сериозни нарушения на правилата за обществени поръчки (50 % през 2014 г.). |
| --- | --- |

1.28.

„Сближаване“ (глава 6) — изчисленото ниво на грешки е 5,2  %, по-ниско, отколкото за 2014 г. (5,7  %). Почти всички разходи в тази област се извършват под формата на възстановяване на средства. Три четвърти от грешките се дължат на недопустими разходи в декларациите за разходи и недопустими проекти. Една седма от общия процент грешки се дължи на сериозни нарушения на правилата за обществени поръчки (50 % през 2014 г.).

| 1.28. | Комисията се позовава на отговора си по точки 6.11 и 6.76. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.29. | „Природни ресурси“ (глава 7) — изчисленото ниво на грешки е 2,9  % — сходно с това за 2014 г. (3,6  %) (29). Над три четвърти от разходите в тази област се извършват по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и той е в по-малка степен засегнат от грешки (2,2  %), отколкото областта „Развитие на селските райони“ (5,3  %), в която от дълго време Сметната палата констатира високи нива на грешки при инвестиционните разходи (където земеделските дейности се субсидират на принципа на възстановяване на допустимо разходвани средства). Близо две трети от разходите по функция 2 от МФР са преки помощи за земеделските производители, обвързани с площ. Това обяснява защо декларираните завишени земеделски площи представляват най-големият дял от изчисления процент грешки (повече от половината). Грешките, свързани с недопустими бенефициенти, дейности или разходи, представляват една пета. Нарушенията на правилата за обществени поръчки са се увеличили в сравнение с констатираното през 2014 г. |
| --- | --- |

1.29.

„Природни ресурси“ (глава 7) — изчисленото ниво на грешки е 2,9  % — сходно с това за 2014 г. (3,6  %) (29). Над три четвърти от разходите в тази област се извършват по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и той е в по-малка степен засегнат от грешки (2,2  %), отколкото областта „Развитие на селските райони“ (5,3  %), в която от дълго време Сметната палата констатира високи нива на грешки при инвестиционните разходи (където земеделските дейности се субсидират на принципа на възстановяване на допустимо разходвани средства). Близо две трети от разходите по функция 2 от МФР са преки помощи за земеделските производители, обвързани с площ. Това обяснява защо декларираните завишени земеделски площи представляват най-големият дял от изчисления процент грешки (повече от половината). Грешките, свързани с недопустими бенефициенти, дейности или разходи, представляват една пета. Нарушенията на правилата за обществени поръчки са се увеличили в сравнение с констатираното през 2014 г.

| 1.29. | По-ниският процент грешки за ЕФГЗ отразява ефективността на ИСАК, и по-специално на СИЗП, когато е приложена по подходящ начин, при предотвратяването на грешки от самото начало на процеса. Комисията счита, че ИСАК като цяло е стабилна система за управление на разходите по ОСП (вж. точки 7.16—7.18).

  По-високият процент на грешки при развитието на селските райони се дължи отчасти на сложността на правилата, уреждащи някои мерки. При все това процентът грешки при развитието на селските райони, макар и над прага на същественост, намаля през последните години. |
| --- | --- |

1.29.

По-високият процент на грешки при развитието на селските райони се дължи отчасти на сложността на правилата, уреждащи някои мерки. При все това процентът грешки при развитието на селските райони, макар и над прага на същественост, намаля през последните години.

| 1.30. | „Глобална Европа“ (глава 8) — изчисленото ниво на грешки е 2,8  %, което представлява сходно ниво с това през 2014 г. (2,7  %). Приетите разходи от страна на Комисията за строителни работи, услуги или доставки, които не са били извършени, заедно с недопустимите възстановени от нея разходи представляват две трети от изчисления общ процент грешки. |
| --- | --- |

1.30.

„Глобална Европа“ (глава 8) — изчисленото ниво на грешки е 2,8  %, което представлява сходно ниво с това през 2014 г. (2,7  %). Приетите разходи от страна на Комисията за строителни работи, услуги или доставки, които не са били извършени, заедно с недопустимите възстановени от нея разходи представляват две трети от изчисления общ процент грешки.

| 1.31. | „Администрация“ (глава 9) — изчисленото ниво на грешки е 0,6  %, което е сходно с нивото за 2014 г. (0,5  %). По-голямата част от разходите в тази област се извършват за трудови възнаграждения, пенсии и надбавки, изплащани от институциите и агенциите на ЕС. По-голямата част от процента грешки в тази област се дължи на малък брой грешки при надбавките, чийто общ размер не е съществен. |
| --- | --- |

1.31.

„Администрация“ (глава 9) — изчисленото ниво на грешки е 0,6  %, което е сходно с нивото за 2014 г. (0,5  %). По-голямата част от разходите в тази област се извършват за трудови възнаграждения, пенсии и надбавки, изплащани от институциите и агенциите на ЕС. По-голямата част от процента грешки в тази област се дължи на малък брой грешки при надбавките, чийто общ размер не е съществен.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.32. | ЕСП не изчислява нивата на грешки за други области на разходи, вкл. за функция 3 от МФР (вж. глава 8). Включените в Декларацията за достоверност на Сметната палата разходи в тези области възлизат общо на 3 млрд. евро (2,1  % от одитираните разходи). Извършваният одит в тези области продължава да влияе върху цялостните ни заключения за 2015 г. |
| --- | --- |

1.32.

ЕСП не изчислява нивата на грешки за други области на разходи, вкл. за функция 3 от МФР (вж. глава 8). Включените в Декларацията за достоверност на Сметната палата разходи в тези области възлизат общо на 3 млрд. евро (2,1  % от одитираните разходи). Извършваният одит в тези области продължава да влияе върху цялостните ни заключения за 2015 г.

| 1.33. | За 2015 г. изчисленият процент грешки общо за разходите при споделено управление е 4,0  % (2014 г.: 4,6  %), а за всички други форми на оперативни разходи (30) —3,9  % (2014 г.: 4,6  %). Изчисленият процент грешки за административните разходи е в размер на 0,6  % (за 2014 г. — 0,5  %). |
| --- | --- |

1.33.

За 2015 г. изчисленият процент грешки общо за разходите при споделено управление е 4,0  % (2014 г.: 4,6  %), а за всички други форми на оперативни разходи (30) —3,9  % (2014 г.: 4,6  %). Изчисленият процент грешки за административните разходи е в размер на 0,6  % (за 2014 г. — 0,5  %).

В няколко последователни документа Комисията значително увеличава изчислените от нея проценти грешки...

| 1.34. | Всяка генерална дирекция на Комисията изготвя годишен отчет за дейността, който включва декларация за достоверност, в която генералният директор изразява увереност, че отчетът съдържа вярна финансова информация, както и че операциите под негова отговорност са законосъобразни и редовни. Те представят също така отчет за изпълнението на основните цели на политиките (разгледани в глава 3) и управленски доклад от генералния директор до членовете на Комисията. През 2015 г. Комисията опрости структурата на годишните отчети за дейността и предостави на генералните дирекции гъвкавост в представянето им. |
| --- | --- |

1.34.

Всяка генерална дирекция на Комисията изготвя годишен отчет за дейността, който включва декларация за достоверност, в която генералният директор изразява увереност, че отчетът съдържа вярна финансова информация, както и че операциите под негова отговорност са законосъобразни и редовни. Те представят също така отчет за изпълнението на основните цели на политиките (разгледани в глава 3) и управленски доклад от генералния директор до членовете на Комисията. През 2015 г. Комисията опрости структурата на годишните отчети за дейността и предостави на генералните дирекции гъвкавост в представянето им.

Фигура 1.8 —   Сравнение на одитните резултати на ЕСП за 2015 г. с оценката за „изложени на риск суми“ при плащанията и корективен капацитет съгласно отчета за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС и годишните отчети за дейността за 2015 г.

| Глава от Годишния доклад
   (40) | Изчислен процент грешки (%) | Доверителен интервал


  (%) | | Годишни отчети за дейността на генералните дирекции на ЕК
   (42)
   (43) | Бруто финансови експозиции по плащанията
   (44),

  отчетени от генералните дирекции (%) | | Коригирана финансова експозиция на Комисията
   (44)


  (%)


  (вж. точка 1.35) | Корективен капацитет на Комисията


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Долна граница на процента грешки (LEL) | Горна граница на процента грешки (UEL) | Най-ниска стойност | Най-висока стойност | Най-ниска стойност | Най-висока стойност |
| Глава 5 „Конкурентоспособност“ | 4,4 | 2,0 | 6,7 | | CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD и TAXUD | 1,2 | 1,4 | | 1,9 | 2,2 | 0,9 |
| Глава 6 „Сближаване“ | 5,2 | 2,8 | 7,6 | EMPL и REGIO | 2,5 | 4,3 | 2,9 | 5,1 | 1,6 —2,7
   (46) |
| Глава 7 „Природни ресурси“ | 2,9 | 1,7 | 4,2 | AGRI, CLIMA, ENV, MARE и SANTE | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,9 |
| Глобална Европа и ЕФР (41) | 3,1 | 1,7 | 4,5 | AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE | 2,2 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | 0,6 |
| Глава 9 „Администрация“ | 0,6 | 0,0 | 1,2 | Администрация (45) | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,4 | 0,0 |
| Източник: Европейска сметна палата. | Източник: Годишни отчети за дейността на Комисията. | Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни, предоставени от ГД „Бюджет“. |

Глава от Годишния доклад
   (40)

Изчислен процент грешки (%)

Доверителен интервал

(%)

Годишни отчети за дейността на генералните дирекции на ЕК
   (42)
   (43)

Бруто финансови експозиции по плащанията
   (44),

отчетени от генералните дирекции (%)

Коригирана финансова експозиция на Комисията
   (44)

(%)

(вж. точка 1.35)

Корективен капацитет на Комисията

(%)

Долна граница на процента грешки (LEL)

Горна граница на процента грешки (UEL)

Най-ниска стойност

Най-висока стойност

Най-ниска стойност

Най-висока стойност

Глава 5 „Конкурентоспособност“

4,4

2,0

6,7

CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD и TAXUD

1,2

1,4

1,9

2,2

0,9

Глава 6 „Сближаване“

5,2

2,8

7,6

EMPL и REGIO

2,5

4,3

2,9

5,1

1,6 —2,7
   (46)

Глава 7 „Природни ресурси“

2,9

1,7

4,2

AGRI, CLIMA, ENV, MARE и SANTE

2,0

2,0

2,0

2,0

1,9

Глобална Европа и ЕФР (41)

3,1

1,7

4,5

AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE

2,2

2,3

2,6

2,7

0,6

Глава 9 „Администрация“

0,6

0,0

1,2

Администрация (45)

0,3

0,4

0,3

0,4

0,0

Източник: Европейска сметна палата.

Източник: Годишни отчети за дейността на Комисията.

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни, предоставени от ГД „Бюджет“.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 1.35. | В докладите на Комисията се отчитат три категории проценти грешки:






  — | първоначалните оценки, отчетени пред Комисията от органите и ведомствата, създадени съгласно отраслово законодателство (31), и другите организации (предоставени на ЕСП през април и май); |
| --- | --- | --- |

1.35.

В докладите на Комисията се отчитат три категории проценти грешки:

—

първоначалните оценки, отчетени пред Комисията от органите и ведомствата, създадени съгласно отраслово законодателство (31), и другите организации (предоставени на ЕСП през април и май);

| — | оценките (които в някои случаи са значително по-високи (32) в годишните отчети за дейността, коригирани от Комисията въз основа на използваната налична информация, също предоставени на ЕСП през април и май; |
| --- | --- |

—

оценките (които в някои случаи са значително по-високи (32) в годишните отчети за дейността, коригирани от Комисията въз основа на използваната налична информация, също предоставени на ЕСП през април и май;

| — | коригирани стойности, публикувани през юли 2016 г. в годишния отчет относно управлението и изпълнението на бюджета на ЕС, в който се вземат предвид разликите между паричните потоци и приключените разходи. |
| --- | --- |

—

коригирани стойности, публикувани през юли 2016 г. в годишния отчет относно управлението и изпълнението на бюджета на ЕС, в който се вземат предвид разликите между паричните потоци и приключените разходи.

Изчисленият от ЕСП процент грешки се основава на проверка на статистическа извадка от междинни и окончателни плащания и приключено финансиране (вж.
  фигура 1.8
  ). За разлика от органите в САЩ, които управляват федерални средства (вж.
  приложение 1.2
  ), Европейската комисия не е задължена да изготвя своя собствена, статистически значима оценка на нивото грешки.

| 1.35. | Комисията реши да коригира прогнозите за Годишния отчет за управлението и изпълнението, за да станат съпоставими с посочения от Сметната палата прогнозен процент на грешки.

  Комисията счита, че позоваването на статистическата методика, използвана от органите на САЩ, управляващи федералните фондове, не е подходяща за фондовете под споделено управление. При споделеното управление Комисията се основава не на одити на разходите, направени от собствените ѝ служби на ниво ЕС, а на одитиращите органи в суверенни държави членки, които проверяват разходи, направени от тези държави членки, често с национално съфинансиране. Следователно Комисията счита, че няма да има добавена стойност за разходите при споделено управление, ако одиторите на Комисията изготвят статистически валидна за целия ЕС оценка на нивото на грешките.


  В съответствие с изискванията на правната рамка Комисията ще продължи да си сътрудничи с одитните органи на държавите членки и да определя заедно с тях статистически валиден подход за оценка на процента на грешки на програмно равнище, както и да използва тези проценти на грешки след валидирането. По този начин Комисията прилага принципа за „единен одит“, като съсредоточава усилията си върху проверката на одиторите на държавите членки и като валидира тяхната одитна дейност. Това се основава на становище No 2/2004 на Палатата относно единния модел за одит, както и на предложение за рамка за вътрешен контрол на Общността. Този подход е в пълно съответствие с целта за намаляване на административната тежест за бенефициентите и намалява необходимостта от одиторски длъжности в ЕК. |
| --- | --- |

1.35.

Комисията счита, че позоваването на статистическата методика, използвана от органите на САЩ, управляващи федералните фондове, не е подходяща за фондовете под споделено управление. При споделеното управление Комисията се основава не на одити на разходите, направени от собствените ѝ служби на ниво ЕС, а на одитиращите органи в суверенни държави членки, които проверяват разходи, направени от тези държави членки, често с национално съфинансиране. Следователно Комисията счита, че няма да има добавена стойност за разходите при споделено управление, ако одиторите на Комисията изготвят статистически валидна за целия ЕС оценка на нивото на грешките.

В съответствие с изискванията на правната рамка Комисията ще продължи да си сътрудничи с одитните органи на държавите членки и да определя заедно с тях статистически валиден подход за оценка на процента на грешки на програмно равнище, както и да използва тези проценти на грешки след валидирането. По този начин Комисията прилага принципа за „единен одит“, като съсредоточава усилията си върху проверката на одиторите на държавите членки и като валидира тяхната одитна дейност. Това се основава на становище No 2/2004 на Палатата относно единния модел за одит, както и на предложение за рамка за вътрешен контрол на Общността. Този подход е в пълно съответствие с целта за намаляване на административната тежест за бенефициентите и намалява необходимостта от одиторски длъжности в ЕК.

| 1.36. | Съгласно Финансовия регламент ЕСП следва да изпраща своите предварителни констатации и оценки на Комисията на същата дата, на която Комисията е задължена да подпише обобщаващ доклад. Тази година Комисията изпрати на ЕСП своя годишен отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС, включващ обобщаващия доклад за 2015 г., на 5 юли 2016 г. — датата на нашето съгласувателно заседание. Ето защо настоящият доклад не съдържа подробни коментари относно обобщаващия доклад (който тази година е включен като част от годишния отчет относно управлението и изпълнението на бюджета на ЕС). Обобщаващият доклад и годишният отчет относно управлението и изпълнението на бюджета на ЕС не съставляват част от финансовите отчети и Сметната палата не изразява увереност относно тяхното съдържание. |
| --- | --- |

1.36.

Съгласно Финансовия регламент ЕСП следва да изпраща своите предварителни констатации и оценки на Комисията на същата дата, на която Комисията е задължена да подпише обобщаващ доклад. Тази година Комисията изпрати на ЕСП своя годишен отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС, включващ обобщаващия доклад за 2015 г., на 5 юли 2016 г. — датата на нашето съгласувателно заседание. Ето защо настоящият доклад не съдържа подробни коментари относно обобщаващия доклад (който тази година е включен като част от годишния отчет относно управлението и изпълнението на бюджета на ЕС). Обобщаващият доклад и годишният отчет относно управлението и изпълнението на бюджета на ЕС не съставляват част от финансовите отчети и Сметната палата не изразява увереност относно тяхното съдържание.

... а изчисляването на корективния капацитет продължава да бъде предизвикателство за Комисията

| 1.37. | От 2014 г. насам генералните дирекции представят изчисления от тях процент грешки паралелно с оценката си за бъдещия „корективен капацитет“. Комисията определя този капацитет като консервативна оценка за размера на разходите в нарушение на приложимите нормативни или договорни разпоредби, които генералната дирекция ще идентифицира и коригира чрез проверки, след като плащането е било разрешено (33). |
| --- | --- |

1.37.

От 2014 г. насам генералните дирекции представят изчисления от тях процент грешки паралелно с оценката си за бъдещия „корективен капацитет“. Комисията определя този капацитет като консервативна оценка за размера на разходите в нарушение на приложимите нормативни или договорни разпоредби, които генералната дирекция ще идентифицира и коригира чрез проверки, след като плащането е било разрешено (33).

| 1.38. | За изчисляването на „корективния капацитет“„ГД „Бюджет“ предоставя на генералните директори информация за средните стойности на извършените след 2009 г. събрани вземания и финансови корекции, съгласно данните от счетоводните сметки (34). От 48-те генерални дирекции и изпълнителни агенции, 29 са коригирали тази цифра в посока по-консервативна оценка, най-вече като са премахнали предварителните и други неприложими корекции и събрани вземания и еднократните събития (35) или като са използвали алтернативна база за изчисление (36). В отчета си за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС Комисията оценява на тази база бъдещите корекции, които ще се отразят върху разходите за 2015 г., на 2,1  млрд. евро (2014 т. — 2,7  млрд. евро). Комисията оценява с по-висока стойност и потенциалните бъдещи корекции — 2,7  млрд. евро. |
| --- | --- |

1.38.

За изчисляването на „корективния капацитет“„ГД „Бюджет“ предоставя на генералните директори информация за средните стойности на извършените след 2009 г. събрани вземания и финансови корекции, съгласно данните от счетоводните сметки (34). От 48-те генерални дирекции и изпълнителни агенции, 29 са коригирали тази цифра в посока по-консервативна оценка, най-вече като са премахнали предварителните и други неприложими корекции и събрани вземания и еднократните събития (35) или като са използвали алтернативна база за изчисление (36). В отчета си за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС Комисията оценява на тази база бъдещите корекции, които ще се отразят върху разходите за 2015 г., на 2,1  млрд. евро (2014 т. — 2,7  млрд. евро). Комисията оценява с по-висока стойност и потенциалните бъдещи корекции — 2,7  млрд. евро.

| 1.38. | В своя Годишен отчет за управлението и изпълнението Комисията предвижда ред относно очакваните бъдещи корекции, които ще бъдат между 2,1 и 2,7 милиарда евро. И двете прогнози се основават на консервативен подход. |
| --- | --- |

1.38.

| 1.39. | В документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети за 2015 г. се посочват изпълнени финансови корекции и събрани вземания в размер общо на 3,9  млрд. евро. Както и в предходни години, вписаната в отчетите сума включва различни видове мерки, приложени преди и след извършването (или одобряването) на разходите от Комисията. Във
  фигура 1.9
  е представена класификацията на Сметната палата на корекциите и вземанията и тяхното разпределение по разходни области. |
| --- | --- |

1.39.

В документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети за 2015 г. се посочват изпълнени финансови корекции и събрани вземания в размер общо на 3,9  млрд. евро. Както и в предходни години, вписаната в отчетите сума включва различни видове мерки, приложени преди и след извършването (или одобряването) на разходите от Комисията. Във
  фигура 1.9
  е представена класификацията на Сметната палата на корекциите и вземанията и тяхното разпределение по разходни области.

Фигура 1.9 —   Класификация и разпределение на изпълнените корективни мерки през 2015 г., по разходни области

Image

Източник: Европейска сметна палата, въз основа на Документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети, придружаващ консолидираните отчети на ЕС и свързаните с тях данни.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 1.40. | През 2015 г. около 1,2  млрд. евро от отчетените от Комисията корекции и вземания са извършени „при източника“ (преди тя да одобри разходите). Това представлява повече от една четвърт от общия размер отчетени финансови корекции и вземания. Комисията не е отразила тези суми като разходи — те представляват приспадане от исканите за възстановяване разходи, преди те да бъдат одобрени. При прякото и непрякото управление тези приспаднати суми — обикновено отчитани като събрани вземания, представляват над две трети от общата корективна дейност, отчетена за 2015 г. |
| --- | --- |

1.40.

През 2015 г. около 1,2  млрд. евро от отчетените от Комисията корекции и вземания са извършени „при източника“ (преди тя да одобри разходите). Това представлява повече от една четвърт от общия размер отчетени финансови корекции и вземания. Комисията не е отразила тези суми като разходи — те представляват приспадане от исканите за възстановяване разходи, преди те да бъдат одобрени. При прякото и непрякото управление тези приспаднати суми — обикновено отчитани като събрани вземания, представляват над две трети от общата корективна дейност, отчетена за 2015 г.

| 1.41. | Останалата част (2,7  млрд. евро) се отнася до заявки, които Комисията вече е била одобрила. От тази сума: |
| --- | --- |

1.41.

Останалата част (2,7  млрд. евро) се отнася до заявки, които Комисията вече е била одобрила. От тази сума:

| а) | Около 1,1  млрд. евро представляват оттеглени средства от държавите членки по одобрени преди това заявки за възстановяване на разходи по проекти или разходи в областта на сближаването или замяна с нови проекти или разходи. Тези оттеглени суми се представят заедно с нови проекти и разходи и така участват в популацията, от която Сметната палата формира извадката си. Оттеглените суми не се връщат в бюджета на ЕС — те представляват ефективна корективна мярка, в случаите когато заместващите проекти и разходи не съдържат съществени грешки. |
| --- | --- |

а)

Около 1,1  млрд. евро представляват оттеглени средства от държавите членки по одобрени преди това заявки за възстановяване на разходи по проекти или разходи в областта на сближаването или замяна с нови проекти или разходи. Тези оттеглени суми се представят заедно с нови проекти и разходи и така участват в популацията, от която Сметната палата формира извадката си. Оттеглените суми не се връщат в бюджета на ЕС — те представляват ефективна корективна мярка, в случаите когато заместващите проекти и разходи не съдържат съществени грешки.

| б) | Около 1,5  млрд. евро се отнасят до решения за уравняване по съответствие в областта на земеделието, които Комисията отчита като целеви приходи, предоставяни за финансиране на земеделски разходи. Тези корекции често се извършват с фиксиран процент и се отнасят по-скоро до слабости на системите, отколкото до грешки на нивото на крайните бенефициенти. |
| --- | --- |

б)

Около 1,5  млрд. евро се отнасят до решения за уравняване по съответствие в областта на земеделието, които Комисията отчита като целеви приходи, предоставяни за финансиране на земеделски разходи. Тези корекции често се извършват с фиксиран процент и се отнасят по-скоро до слабости на системите, отколкото до грешки на нивото на крайните бенефициенти.

Навременните корективните действия значително са намалили изчисления от Сметната палата процент грешки

| 1.42. | Сметната палата се стреми да взема предвид корективните мерки, прилагани от държавите членки и Комисията, когато те се изпълняват преди извършването на плащанията или нашите проверки. Сметната палата проверява прилагането на тези корекции (които включват събиране на средства от бенефициентите и корекции на ниво проект) и коригира остойностените грешки, когато е уместно. Отражението на корективните мерки обаче варира значително между различните разходни области и между самите корективни мерки. |
| --- | --- |

1.42.

Сметната палата се стреми да взема предвид корективните мерки, прилагани от държавите членки и Комисията, когато те се изпълняват преди извършването на плащанията или нашите проверки. Сметната палата проверява прилагането на тези корекции (които включват събиране на средства от бенефициентите и корекции на ниво проект) и коригира остойностените грешки, когато е уместно. Отражението на корективните мерки обаче варира значително между различните разходни области и между самите корективни мерки.

| 1.43. | За 16 операции, попаднали в извадката през 2015 г., Комисията и органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са насочени пряко към съответните операции и са свързани с изчисленията на Сметната палата. Тези корективни мерки са намалили изчисленото ниво на грешки с 0,5  процентни пункта (2014 г. — 1,1  процентни пункта). Промените в броя на засегнатите операции и в ефекта върху изчисленото от ЕСП ниво на грешки не означават, че корективните действия са станали повече или по-малко ефективни, тъй като тези мерки засягат сравнително малка част от нашата извадка, а промените в стойностите в различните години са нещо обичайно. |
| --- | --- |

1.43.

За 16 операции, попаднали в извадката през 2015 г., Комисията и органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са насочени пряко към съответните операции и са свързани с изчисленията на Сметната палата. Тези корективни мерки са намалили изчисленото ниво на грешки с 0,5  процентни пункта (2014 г. — 1,1  процентни пункта). Промените в броя на засегнатите операции и в ефекта върху изчисленото от ЕСП ниво на грешки не означават, че корективните действия са станали повече или по-малко ефективни, тъй като тези мерки засягат сравнително малка част от нашата извадка, а промените в стойностите в различните години са нещо обичайно.

СЛУЧАИ НА ПРЕДПОЛАГАЕМА ИЗМАМА, ИЗПРАТЕНИ ДО OLAF

| 1.44. | Сметната палата изпраща случаите на предполагаема измама, установени при извършването на нейната дейност, на Европейската служба за борба с измамите (OLAF) за анализ и евентуално разследване. Сметната палата не може да коментира отделни случаи или отговорите на OLAF по тях. Въпреки това, при извършения одит за 2015 г. отбелязваме следното: |
| --- | --- |

1.44.

Сметната палата изпраща случаите на предполагаема измама, установени при извършването на нейната дейност, на Европейската служба за борба с измамите (OLAF) за анализ и евентуално разследване. Сметната палата не може да коментира отделни случаи или отговорите на OLAF по тях. Въпреки това, при извършения одит за 2015 г. отбелязваме следното:

| — | Сметната палата направи оценка на законосъобразността и редовността на около 1 200 операции; |
| --- | --- |

—

Сметната палата направи оценка на законосъобразността и редовността на около 1 200 операции;

| — | бяха установени 12 случая на предполагаема измама (2014 г. — 22), които са изпратени на OLAF (37); |
| --- | --- |

—

бяха установени 12 случая на предполагаема измама (2014 г. — 22), които са изпратени на OLAF (37);

| — | най-често предполагаемата измама е свързана със случаи на конфликт на интереси и изкуствено създаване на условия за получаване на субсидии, следвани от декларации за разходи, които не отговарят на условията за допустимост. |
| --- | --- |

—

най-често предполагаемата измама е свързана със случаи на конфликт на интереси и изкуствено създаване на условия за получаване на субсидии, следвани от декларации за разходи, които не отговарят на условията за допустимост.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

ЗАКЛЮЧЕНИЯ

| 1.45. | Основната цел на настоящата глава е да даде обосновка за одитното становище, изразено в декларацията за достоверност. |
| --- | --- |

1.45.

Основната цел на настоящата глава е да даде обосновка за одитното становище, изразено в декларацията за достоверност.

Резултати от одита

| 1.46. | Въпреки че показват подобрение в някои области, резултатите от извършения от ЕСП одит като цяло съответстват на резултатите от предходните години. |
| --- | --- |

1.46.

Въпреки че показват подобрение в някои области, резултатите от извършения от ЕСП одит като цяло съответстват на резултатите от предходните години.

| 1.47. | Представените във
  фигури 1.5
  и 
  1.6
  данни показват силна зависимост между основанието за плащане и нивата на грешки. Сметната палата продължава да констатира, че схемите с възстановяване на разходи са засегнати от много по-високи нива на грешки в сравнение с разходването на средствата въз основа на права за получаване на плащане. |
| --- | --- |

1.47.

Представените във
  фигури 1.5
  и 
  1.6
  данни показват силна зависимост между основанието за плащане и нивата на грешки. Сметната палата продължава да констатира, че схемите с възстановяване на разходи са засегнати от много по-високи нива на грешки в сравнение с разходването на средствата въз основа на права за получаване на плащане.

| 1.48. | Комисията е предприела допълнителни стъпки за постигане на по-добро остойностяване на сумите, изложени на риск, и увеличаване на корективния капацитет. Съществуват обаче още възможности за подобряване на оценката на Комисията по отношение на тези два въпроса. |
| --- | --- |

1.48.

Комисията е предприела допълнителни стъпки за постигане на по-добро остойностяване на сумите, изложени на риск, и увеличаване на корективния капацитет. Съществуват обаче още възможности за подобряване на оценката на Комисията по отношение на тези два въпроса.

| 1.48. | Комисията подобри своята методика и коригира цифрите в Годишния отчет за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС за 2015 г., където бе необходимо, за да се гарантира, че докладваните данни предоставят консервативна оценка на изложените на риск суми и на корективния капацитет. Предвид новата правна рамка за периода 2014—2020 г., в бъдеще може да се наложат корекции на методиката. |
| --- | --- |

1.48.

---

(1)  Консолидираните финансови отчети включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи, обобщение на основните счетоводни политики и други обяснителни бележки (включително отчитане по сектори).

(2)  Консолидираните отчети за изпълнението на бюджета се състоят от консолидирани отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки.

(3)  Тези функции (1—4) се разглеждат в глави 5—8 в Годишния доклад на ЕСП за 2015 г.

(4)  82,7 млрд. евро. Допълнителна информация е представена в точки 1.21—1.24 от Годишния доклад на ЕСП за 2015 г.

(5)  Съгласно дефиницията в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 година относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1):

„Принципът на икономичност изисква използваните от дадена институция ресурси за изпълнение на нейните дейности да бъдат предоставяни навреме, в необходимото количество и качество и на най-добрата цена.

Принципът на ефикасност се отнася до най-доброто съотношение между използваните ресурси и получените резултати.

Принципът на ефективност се отнася до осъществяването на набелязаните конкретни цели и постигането на планираните резултати.“

(6)  Консолидираните отчети включват:

| а) | консолидирани финансови отчети, включващи счетоводен баланс (който отразява активите и пасивите в края на годината), отчет за финансовия резултат (който представя приходите и разходите за годината), отчет за паричните потоци (който показва по какъв начин промените в сметките се отразяват на паричните средства и на техните еквиваленти), и отчет за промените в нетните активи, както и съпътстващи бележки; |
| --- | --- |

а)

консолидирани финансови отчети, включващи счетоводен баланс (който отразява активите и пасивите в края на годината), отчет за финансовия резултат (който представя приходите и разходите за годината), отчет за паричните потоци (който показва по какъв начин промените в сметките се отразяват на паричните средства и на техните еквиваленти), и отчет за промените в нетните активи, както и съпътстващи бележки;

| б) | консолидирани отчети относно изпълнението на бюджета, представящи приходите и разходите за годината, както и съпътстващи бележки. |
| --- | --- |

б)

консолидирани отчети относно изпълнението на бюджета, представящи приходите и разходите за годината, както и съпътстващи бележки.

(7)  Предварителните отчети, заедно с писменото изявление на отговорния счетоводител, бяха получени на 31 март 2016 г. — крайният срок за представянето им съгласно Финансовия регламент (вж. член 147 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012). Окончателните одобрени отчети бяха получени на 12 юли, преди определения в член 148 краен срок за представяне — 31 юли.

(8)  Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

(9)  Вж. Указание за препоръчани практики No 2 (RPG 2) „Обсъждане и анализ на финансовите отчети“ на Съвета по международни счетоводни стандарти за публичния сектор (СМССПС).

(10)  Например при оповестяването на пенсии и други надбавки за служителите.

(11)  Например чрез включване на по-обстоен раздел относно управлението на риска и несигурността.

(12)  С въвеждането на Международен одитен стандарт 701 през 2015 г. одиторите са задължени да докладват относно основни одитни въпроси.

(13)  Финансовите инструменти представляват мерки, които могат да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска. Член 2 („Определения“), буква п) от Финансовия регламент (Регламент (EО, Евратом) No 966/2012).

(14)  Вж. Годишен доклад за 2014 година, точка 6.52.

(15)  Това са последните данни, предоставени на Комисията от управляващите органи.

(16)  45 % от неизползваните средства към 31 декември 2014 г. са свързани с една държава членка (вж. точка 2.31).

(17)  Регламент (ЕС) 2015/1017 на Европейския парламент и на Съвета от 25 юни 2015 г. за Европейския фонд за стратегически инвестиции, Европейския консултантски център по инвестиционни въпроси и Европейския портал за инвестиционни проекти и за изменение на регламенти (ЕС) No 1291/2013 и (ЕС) No 1316/2013 — Европейски фонд за стратегически инвестиции (ОВ L 169, 1.7.2015 г., стр. 1) („Регламент за ЕФСИ“).

(18)  Операциите, свързани с дълговия портфейл, включват стандартни заеми, гаранции и насрещни гаранции. Операциите, свързани с капиталовия портфейл, включват преки и непреки капиталови и квазикапиталови инвестиции и подчинени заеми.

(19)  Задължението по финансова гаранция се оценява по по-високата от двете стойности: очаквани загуби или първоначално призната стойност минус, когато е уместно, натрупаната амортизация на приходите.

(20)  Подписаните през 2015 г. договори са в размер на 125 млн. евро. Половината от тази сума се покрива от гаранция от ЕС. Отпуснатите суми по тези договори възлизат на 7,6 млн. евро.

(21)  Съгласно МССПС No 35 относно консолидираните финансови отчети и МССПС No 37 относно съвместните предприятия.

(22)  Международните счетоводни стандарти за публичния сектор (МССПС) са набор от счетоводни стандарти, издадени от Съвета по МССПС и предназначени за ползване от предприятията от публичния сектор по целия свят при изготвянето на техните финансови отчети.

(23)  Съгласно МССПС 29, точка 10, производният инструмент е финансов инструмент, който притежава едновременно следните три характеристики: а) стойността му се променя при промяна на заложена в него променлива: лихвен процент, цена на финансов инструмент, цена на стока или друга променлива, б) не изисква първоначална инвестиция или първоначална нетна инвестиция, която да е по-малка от необходимото за други видове договори, които биха реагирали по подобен начин на промените в пазарните условия, в) заплаща се на бъдеща дата.

(24)  Тази сума включва начислени разходи в пасивите на счетоводния баланс в размер на 67 млрд. евро и 39 млрд. евро, намаляващи стойността на авансовото финансиране, в активите на баланса.

(25)  Намаление от 4,1 млрд. евро начислени разходи за ГД „Регионална политика“ и увеличение от 0,8 млрд. евро за ГД „Трудова заетост и социални въпроси“.

(26)  Чрез плащанията за бюджетна подкрепа се финансира общият бюджет на дадена държава или бюджетът ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел (вж. също точка 8.7).

(27)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

(28)  Пряко управление (бюджетът се изпълнява пряко от Европейската комисия), непряко управление (изпълнението на бюджета е възложено на държави — партньори извън ЕС, международни организации и т.н.), споделено управление (изпълнението на бюджета е споделено между Комисията и държавите членки).

(29)  Резултатите за 2014 г. включват остойностените грешки при кръстосаното спазване. За 2014 г. тези грешки представляват 0,6 процентни пункта от изчисления процент грешки по функция 2 от МФР (вж.
  фигура 1.2
  ). При остойностяването на тези грешки за периода 2011—2014 г. изчислихме, че на областта „Пазари и преки помощи“ се дължат средно 0,4 процентни пункта, а на „Развитие на селските райони“ — 0,3 процентни пункта.

(30)  Основно разходи, представени в глави 5 и 8, но включващи също така част от разходите, обхванати в глави 6 и 7. Екстраполираните грешки за разходите при споделено управление се базират на проверка на 580 операции (избрани от популация в размер на 113 млрд. евро). Екстраполацията при други форми на оперативни разходи се базира на проверка на 318 операции (избрани от популация в размер на 24 млрд. евро).

(31)  Процедури за работа, съгласувани с Комисията.

(32)  Например ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е коригирала отчетения от разплащателните агенции среден процент грешки за ЕФГЗ от 0,68 % на 1,47 %, а за ЕЗФРСР от 1,78 % на 4,99 % (вж. също точки 7.53, 7.55—7.56).

(33)  Насоки на Комисията относно ключови понятия и дефиниции за определяне на процентите грешки, изложените на риск суми и очакваните бъдещи корекции.

(34)  До 2014 г. Комисията оповестяваше на доброволна основа своите данни относно финансовите корекции и събраните вземания чрез прилагане на справка към отчетите. Вместо това доброволно оповестяване Комисията вече е преминала към изготвяне на Документ за обсъждане и анализ на финансовите отчети (FSDA).

(35)  Например Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA), Изпълнителната агенция за малките и средните предприятия (EASME), Изпълнителната агенция за иновации и мрежи (INEA), Генерална дирекция „Енергетика“, ГД „Мобилност и транспорт“, ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“, ГД „Бюджет“, ГД „Конкуренция“ и Генералния секретариат. По-конкретно нашата проверка на вписаните за 2015 г. финансови корекции и вземания разкри, че генералните дирекции включват суми, които не се отнасят до грешки, нередности или измами (например връщане на неизползвано авансово финансиране) и класифицират някои „предварителни“ финансови корекции и вземания като „последващи“ (напр. вземания по авансово финансиране, свързано с грешки, нередности или измами, или приспадане от разходите в представените заявки преди те да бъдат одобрени). Тези въпроси не засягат отчетите на ЕС като цяло, но могат да имат значително отражение върху изчисляването на корективния капацитет на много генерални дирекции.

(36)  Например ГД „Регионална политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

(37)  За календарната 2015 г. Сметната палата е изпратила 27 случая на OLAF (свързани с одитните години 2014 и 2015) (за 2014 г. —16). Някои от тези случаи се разкриват при дейност, която не е свързана с декларацията за достоверност.

(38)  Сметната палата не изготвя специфична оценка за разходите по функция 3 от МФР („Сигурност и гражданство“) или функция 6 от МФР („Компенсации“), нито за другите разходи (специфични инструменти извън многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г., като например Резерв за спешна помощ, Европейски фонд за приспособяване към глобализацията, Фонд за солидарност на Европейския съюз и Инструмент за гъвкавост). Извършената в тези области дейност обаче допринася за формирането на общото заключение за разходите през 2015 г.

(39)  През 2015 г. беше променена правната рамка на общата селскостопанска политика и Сметната палата вече не включва кръстосаното спазване в тестването на операциите. За 2014 г. тези грешки представляват 0,6 процентни пункта от изчисления процент грешки по функция 2 от МФР. През периода 2011—2014 г. годишният им дял от общия изчислен процент грешки е 0,1—0,2 процентни пункта.

Източник: Европейска сметна палата.

(40)  Вж. бележка под линия 1 към
  фигура 1.2
  .

(41)  Вкл. 8-и, 9-и, 10-и и 11-и Европейски фонд за развитие.

(42)  Някои генерални дирекции управляват разходи, попадащи в повече от една функция от МФР (AGRI, EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, HOME, REGIO и SANTE).

(43)  
  Приложение 1.3
  съдържа списък на съкращенията.

(44)  Финансовата експозиция се дефинира като процент разходи, които може да не отговарят на приложимите нормативни и договорни изисквания към момента на извършване на плащането.

(45)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, EPSO/EUSA, ESTAT, HR, IAS, JRC, OIB, OIL, OLAF, OP, PMO, SCIC, SG, SJ.

(46)  За областта на сближаването Комисията е представила корективния капацитет като диапазон, като по-високата стойност се основава на средния обем финансови корекции и събиране на вземания в миналото.

ПРИЛОЖЕНИЕ 1.1

ПОДХОД И МЕТОДОЛОГИЯ НА ОДИТА

| 1. | Одитният подход на Сметната палата е представен в Наръчника за финансов одит и одит на съответствието, който може да бъде намерен на нашия уебсайт. За планиране на дейността си Сметната палата използва одитен модел за получаване на увереност. При него се оценяват рискът от възникване на грешки (присъщ риск) и рискът системите да не предотвратяват или да не откриват и коригират грешките (контролен риск). |
| --- | --- |

1.

Одитният подход на Сметната палата е представен в Наръчника за финансов одит и одит на съответствието, който може да бъде намерен на нашия уебсайт. За планиране на дейността си Сметната палата използва одитен модел за получаване на увереност. При него се оценяват рискът от възникване на грешки (присъщ риск) и рискът системите да не предотвратяват или да не откриват и коригират грешките (контролен риск).

ЧАСТ 1— Подход и методология на одита за проверка на надеждността на отчетите

| 2. | Консолидираните отчети се състоят от:






  А. | консолидирани финансови отчети; и |
| --- | --- | --- |

2.

Консолидираните отчети се състоят от:

А.

консолидирани финансови отчети; и

| Б. | консолидирани отчети за изпълнението на бюджета. |
| --- | --- |

Б.

консолидирани отчети за изпълнението на бюджета.

Консолидираните отчети следва да дават вярна представа във всички съществени аспекти за:

| — | финансовото състояние на Европейския съюз в края на годината; |
| --- | --- |

—

финансовото състояние на Европейския съюз в края на годината;

| — | резултатите от неговите операции и парични потоци; и |
| --- | --- |

—

резултатите от неговите операции и парични потоци; и

| — | промените в нетните активи за приключилата година. |
| --- | --- |

—

промените в нетните активи за приключилата година.

Одитът на Сметната палата включи:

| а) | оценка на счетоводната контролна среда; |
| --- | --- |

а)

оценка на счетоводната контролна среда;

| б) | проверки на функционирането на ключови счетоводни процедури и на процеса на приключване на финансовата година; |
| --- | --- |

б)

проверки на функционирането на ключови счетоводни процедури и на процеса на приключване на финансовата година;

| в) | аналитични проверки (последователност и основателност) на основните счетоводни данни; |
| --- | --- |

в)

аналитични проверки (последователност и основателност) на основните счетоводни данни;

| г) | анализи и равнение на отчетите и/или салдата; |
| --- | --- |

г)

анализи и равнение на отчетите и/или салдата;

| д) | тестове по същество на задълженията, плащанията и специфичните елементи от счетоводния баланс въз основа на представителни извадки; |
| --- | --- |

д)

тестове по същество на задълженията, плащанията и специфичните елементи от счетоводния баланс въз основа на представителни извадки;

| е) | където е възможно и в съответствие с международните одитни стандарти — използване на резултатите от работата на други одитори. По-конкретно това се отнасяше до одита на управляваните от Комисията дейности по получаване или отпускане на заеми, за които има външни одитни заверки. |
| --- | --- |

е)

където е възможно и в съответствие с международните одитни стандарти — използване на резултатите от работата на други одитори. По-конкретно това се отнасяше до одита на управляваните от Комисията дейности по получаване или отпускане на заеми, за които има външни одитни заверки.

ЧАСТ 2 — Подход и методология на одита относно редовността на операциите

| 3. | Одитът на редовността на свързаните с отчетите операции включва пряко тестване на операциите (вж.
  фигура 1.2
  ). Сметната палата проверява дали те са в съответствие с приложимите правила и разпоредби. |
| --- | --- |

3.

Одитът на редовността на свързаните с отчетите операции включва пряко тестване на операциите (вж.
  фигура 1.2
  ). Сметната палата проверява дали те са в съответствие с приложимите правила и разпоредби.

Как се тестват операциите

| 4. | При всяка специфична оценка (глави 5—9) Сметната палата извършва преки тестове на операциите на базата на представителна извадка от операции. Тези тестове дават приблизителна оценка на процента нередовни операции в съответната популация. |
| --- | --- |

4.

При всяка специфична оценка (глави 5—9) Сметната палата извършва преки тестове на операциите на базата на представителна извадка от операции. Тези тестове дават приблизителна оценка на процента нередовни операции в съответната популация.

| 5. | При тестването на операциите се проверява всяка избрана операция. Сметната палата определя дали заявката за възстановяване на средства или плащането са били извършени за целите, одобрени в бюджета и посочени в съответните законодателни разпоредби. Разглежда се изчислението на сумите по заявката или плащането (при заявки за по-големи суми — въз основа на представителна извадка от елементите, на които се основава субсидията). Това включва проследяване на операцията от бюджетните сметки до нивото на крайния получател (напр. земеделски производител, организатор на обучение, заявител на проект по помощта за развитие). Съответствието се проверява на всяко ниво. Счита се, че операцията (на което и да е ниво) съдържа грешка, когато:






  — | е изчислена неправилно; или |
| --- | --- | --- |

5.

При тестването на операциите се проверява всяка избрана операция. Сметната палата определя дали заявката за възстановяване на средства или плащането са били извършени за целите, одобрени в бюджета и посочени в съответните законодателни разпоредби. Разглежда се изчислението на сумите по заявката или плащането (при заявки за по-големи суми — въз основа на представителна извадка от елементите, на които се основава субсидията). Това включва проследяване на операцията от бюджетните сметки до нивото на крайния получател (напр. земеделски производител, организатор на обучение, заявител на проект по помощта за развитие). Съответствието се проверява на всяко ниво. Счита се, че операцията (на което и да е ниво) съдържа грешка, когато:

—

е изчислена неправилно; или

| — | не отговаря на нормативните изисквания или договорните разпоредби. |
| --- | --- |

—

не отговаря на нормативните изисквания или договорните разпоредби.

| 6. | В областта на приходите Сметната палата извършва проверка на собствените ресурси от данъка върху добавената стойност и от брутния национален доход, като приема за своя отправна точка съответните макроикономически агрегати, въз основа на които са направени изчисленията. Сметната палата проверява и получава увереност от системите за контрол на Комисията за обработка на тези данни до получаването на вноските от държавите членки и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява отчетите на митническите органи и анализира потоците от мита, преди съответните суми да бъдат получени от Комисията и да бъдат записани в отчетите. |
| --- | --- |

6.

В областта на приходите Сметната палата извършва проверка на собствените ресурси от данъка върху добавената стойност и от брутния национален доход, като приема за своя отправна точка съответните макроикономически агрегати, въз основа на които са направени изчисленията. Сметната палата проверява и получава увереност от системите за контрол на Комисията за обработка на тези данни до получаването на вноските от държавите членки и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява отчетите на митническите органи и анализира потоците от мита, преди съответните суми да бъдат получени от Комисията и да бъдат записани в отчетите.

| 7. | В областта на разходите Сметната палата проверява плащанията след като разходите са били извършени, регистрирани и одобрени. Тази проверка включва всички категории плащания (включително тези, извършени за закупуване на активи). Сметната палата не проверява авансовите плащания в момента на тяхното извършване. Сметната палата проверява плащанията, когато:






  — | крайните получатели на средства от ЕС (напр. земеделски производител, изследователски институт, дружество, предоставящо строителни дейности или услуги по обществена поръчка) представят доказателства за правилното им използване; и |
| --- | --- | --- |

7.

В областта на разходите Сметната палата проверява плащанията след като разходите са били извършени, регистрирани и одобрени. Тази проверка включва всички категории плащания (включително тези, извършени за закупуване на активи). Сметната палата не проверява авансовите плащания в момента на тяхното извършване. Сметната палата проверява плащанията, когато:

—

крайните получатели на средства от ЕС (напр. земеделски производител, изследователски институт, дружество, предоставящо строителни дейности или услуги по обществена поръчка) представят доказателства за правилното им използване; и

| — | Комисията (или друга институция или орган, управляващи средства на ЕС) приеме, че средствата са били основателно използвани, и уравни авансовото плащане. |
| --- | --- |

—

Комисията (или друга институция или орган, управляващи средства на ЕС) приеме, че средствата са били основателно използвани, и уравни авансовото плащане.

| 8. | Одитната извадка на Сметната палата има за цел да осигури приблизителна оценка на нивото на грешки общо в одитираната популация. Разглеждат се заявките или плащанията с по-висока стойност, като се избират елементи (например фактури по проекти, парцели в искането за средства на земеделски производител, вж. точка 5) за одит в рамките на отделните операции, като се използва извадка по парична единица (MUS). Ето защо когато проверяваните елементи са част от проект или искане на средства от даден земеделски производител, отчетеният за тези елементи процент грешки не представлява процентът грешки за целия одитиран проект или искане на земеделския производител, а участва в цялостната оценка на разходите на ЕС. |
| --- | --- |

8.

Одитната извадка на Сметната палата има за цел да осигури приблизителна оценка на нивото на грешки общо в одитираната популация. Разглеждат се заявките или плащанията с по-висока стойност, като се избират елементи (например фактури по проекти, парцели в искането за средства на земеделски производител, вж. точка 5) за одит в рамките на отделните операции, като се използва извадка по парична единица (MUS). Ето защо когато проверяваните елементи са част от проект или искане на средства от даден земеделски производител, отчетеният за тези елементи процент грешки не представлява процентът грешки за целия одитиран проект или искане на земеделския производител, а участва в цялостната оценка на разходите на ЕС.

| 9. | Сметната палата не проверява ежегодно операции във всяка една държава членка, държава бенефициент и/или регион бенефициент. Изложените в годишния доклад примери са само с илюстративна цел и представят най-често срещаните открити грешки. Споменаването на определени държави членки, държави и/или региони бенефициенти не означава, че представените примери не могат да възникнат и на други места. Илюстративните примери в настоящия доклад не представляват база за формиране на заключения относно съответните държави членки и държави и/или региони бенефициенти. |
| --- | --- |

9.

Сметната палата не проверява ежегодно операции във всяка една държава членка, държава бенефициент и/или регион бенефициент. Изложените в годишния доклад примери са само с илюстративна цел и представят най-често срещаните открити грешки. Споменаването на определени държави членки, държави и/или региони бенефициенти не означава, че представените примери не могат да възникнат и на други места. Илюстративните примери в настоящия доклад не представляват база за формиране на заключения относно съответните държави членки и държави и/или региони бенефициенти.

| 10. | Подходът на Сметната палата не е създаден с цел да събира данни относно честотата на грешки в популацията. Ето защо представените данни за честотата на грешките не са показателни за честотата на грешките във финансираните от ЕС операции или в отделните държави членки. Използваният от Сметната палата подход за формиране на извадка прилага различна тежест за различните операции. Формираните извадки отразяват стойността на съответните разходи и интензивността на одитната дейност. Тази оценка по относителна тежест отсъства в таблицата за честотата на грешките, поради което в нея се прилага еднаква тежест както за развитието на селските райони, така и за прякото подпомагане в областта „Природни ресурси“, за разходите по Социалния фонд, както и за плащанията, свързани с регионите и сближаването в глава „Сближаване“. Относителната честота на грешките в извадките, формирани в различните държави членки, не може да бъде показателна за относителното ниво на грешки в държавите членки. |
| --- | --- |

10.

Подходът на Сметната палата не е създаден с цел да събира данни относно честотата на грешки в популацията. Ето защо представените данни за честотата на грешките не са показателни за честотата на грешките във финансираните от ЕС операции или в отделните държави членки. Използваният от Сметната палата подход за формиране на извадка прилага различна тежест за различните операции. Формираните извадки отразяват стойността на съответните разходи и интензивността на одитната дейност. Тази оценка по относителна тежест отсъства в таблицата за честотата на грешките, поради което в нея се прилага еднаква тежест както за развитието на селските райони, така и за прякото подпомагане в областта „Природни ресурси“, за разходите по Социалния фонд, както и за плащанията, свързани с регионите и сближаването в глава „Сближаване“. Относителната честота на грешките в извадките, формирани в различните държави членки, не може да бъде показателна за относителното ниво на грешки в държавите членки.

Как Сметната палата оценява и представя резултатите от тестването на операциите

| 11. | Грешки в операциите възникват поради различни причини. Те могат да приемат различна форма в зависимост от естеството на нарушението и конкретното неспазено правило или договорно изискване. Отделни операции могат да бъдат частично или изцяло засегнати от грешки. Грешките, които са били открити и коригирани преди одита и независимо от извършените от Сметната палата проверки, са изключени от изчислението и от честотата на грешките. Те показват, че системите за контрол функционират ефективно. Сметната палата преценява дали дадена грешка е количествено измерима или количествено неизмерима. Взема се предвид до каква степен е възможно да се измери частта от одитираната сума, която е засегната от грешка. |
| --- | --- |

11.

Грешки в операциите възникват поради различни причини. Те могат да приемат различна форма в зависимост от естеството на нарушението и конкретното неспазено правило или договорно изискване. Отделни операции могат да бъдат частично или изцяло засегнати от грешки. Грешките, които са били открити и коригирани преди одита и независимо от извършените от Сметната палата проверки, са изключени от изчислението и от честотата на грешките. Те показват, че системите за контрол функционират ефективно. Сметната палата преценява дали дадена грешка е количествено измерима или количествено неизмерима. Взема се предвид до каква степен е възможно да се измери частта от одитираната сума, която е засегната от грешка.

| 12. | Много грешки възникват при прилагането на законодателството относно възлагането на обществени поръчки. За да се спазят основните принципи за осигуряване на конкурентна среда, предвидени в законодателството и нормативните разпоредби на ЕС, необходимо е големите поръчки да бъдат публично обявявани. Офертите следва да се оценяват съгласно определени критерии. Поръчките не трябва да се разделят изкуствено с цел да попадат под установените прагове (1). |
| --- | --- |

12.

Много грешки възникват при прилагането на законодателството относно възлагането на обществени поръчки. За да се спазят основните принципи за осигуряване на конкурентна среда, предвидени в законодателството и нормативните разпоредби на ЕС, необходимо е големите поръчки да бъдат публично обявявани. Офертите следва да се оценяват съгласно определени критерии. Поръчките не трябва да се разделят изкуствено с цел да попадат под установените прагове (1).

| 13. | Нашите критерии за остойностяване на грешките в областта на обществените поръчки са описани в документа „Неспазване на правилата за обществени поръчки — видове нередности и основа за остойностяването им“ (2). |
| --- | --- |

13.

Нашите критерии за остойностяване на грешките в областта на обществените поръчки са описани в документа „Неспазване на правилата за обществени поръчки — видове нередности и основа за остойностяването им“ (2).

| 14. | Когато се обсъждат евентуални мерки срещу нарушенията на правилата за възлагане на обществени поръчки, възможно е остойностените от Сметната палата грешки да се различават от остойностяването, което използват Комисията или държавите членки. |
| --- | --- |

14.

Когато се обсъждат евентуални мерки срещу нарушенията на правилата за възлагане на обществени поръчки, възможно е остойностените от Сметната палата грешки да се различават от остойностяването, което използват Комисията или държавите членки.

Изчислен процент грешки

| 15. | Сметната палата изчислява нивото на грешки, като използва вероятен процент грешки (MLE). Това се прави за всяка функция от МФР и общо за разходите на бюджета. Само остойностените грешки се включват в това изчисление. Процентът MLE е статистическо изчисление на вероятния процент грешки в популацията. Като примери за грешки могат да се посочат количествено измеримите нарушения на приложимите нормативни разпоредби, правила, договорни условия и условия за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Сметната палата определя също така долна (LEL) и горна граница (UEL) на процента грешки (вж. диаграмата по-долу). |
| --- | --- |

15.

Сметната палата изчислява нивото на грешки, като използва вероятен процент грешки (MLE). Това се прави за всяка функция от МФР и общо за разходите на бюджета. Само остойностените грешки се включват в това изчисление. Процентът MLE е статистическо изчисление на вероятния процент грешки в популацията. Като примери за грешки могат да се посочат количествено измеримите нарушения на приложимите нормативни разпоредби, правила, договорни условия и условия за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Сметната палата определя също така долна (LEL) и горна граница (UEL) на процента грешки (вж. диаграмата по-долу).

Image

| 16. | Процентите в защрихованото поле под кривата показват, че нивото на грешки в популацията вероятно се намира между долната и горната граница. |
| --- | --- |

16.

Процентите в защрихованото поле под кривата показват, че нивото на грешки в популацията вероятно се намира между долната и горната граница.

| 17. | Сметната палата планира своята дейност въз основа на праг на същественост от 2 %. Това ниво на същественост се използва като отправна точка при изразяването на становище. При формирането на становище се вземат предвид също и естеството, стойността и контекста на грешките. |
| --- | --- |

17.

Сметната палата планира своята дейност въз основа на праг на същественост от 2 %. Това ниво на същественост се използва като отправна точка при изразяването на становище. При формирането на становище се вземат предвид също и естеството, стойността и контекста на грешките.

Как Сметната палата проверява системите и съобщава резултатите

| 18. | Комисията, другите институции и органи на ЕС, органите на държавите членки, държавите и/или регионите бенефициенти създават необходимите системи. Те се използват за управление на рисковете, засягащи бюджета, в т.ч. и редовността на операциите. Проверките на системите са особено полезни за идентифицирането на препоръки за подобрения. |
| --- | --- |

18.

Комисията, другите институции и органи на ЕС, органите на държавите членки, държавите и/или регионите бенефициенти създават необходимите системи. Те се използват за управление на рисковете, засягащи бюджета, в т.ч. и редовността на операциите. Проверките на системите са особено полезни за идентифицирането на препоръки за подобрения.

| 19. | Всяка функция на МФР, в т.ч. и приходите, е свързана с множество отделни системи. Всяка година Сметната палата съставя извадка от системи, които да бъдат проверени. Резултатите се представят заедно с препоръки за подобрения. |
| --- | --- |

19.

Всяка функция на МФР, в т.ч. и приходите, е свързана с множество отделни системи. Всяка година Сметната палата съставя извадка от системи, които да бъдат проверени. Резултатите се представят заедно с препоръки за подобрения.

Как Сметната палата достига до становищата, които изразява в декларацията за достоверност

| 20. | Цялата извършена одитна дейност на Сметната палата, описана в глави 4—9, представлява основата за нейното становище относно редовността на операциите, свързани с консолидираните отчети на ЕС. Това становище е изложено в декларацията за достоверност. При формулирането на становището си Сметната палата преценява дали грешките са широко разпространени. Извършената дейност позволява на Сметната палата да изрази информирано становище дали грешките в популацията надвишават или остават под прага на същественост. Според най-доброто приближение на прогнозната стойност на Сметната палата нивото на грешки за общия размер на разходите през 2015 г. е 3,8 %. С ниво на увереност над 95 % Сметната палата счита, че процентът грешки за одитираната популация е съществен. За различните функции на МФР изчисленото ниво на грешки е различно, както е описано в глави 5—9. Сметната палата счита, че грешките са широко разпространени — засягат по-голямата част от областите на разходи. |
| --- | --- |

20.

Цялата извършена одитна дейност на Сметната палата, описана в глави 4—9, представлява основата за нейното становище относно редовността на операциите, свързани с консолидираните отчети на ЕС. Това становище е изложено в декларацията за достоверност. При формулирането на становището си Сметната палата преценява дали грешките са широко разпространени. Извършената дейност позволява на Сметната палата да изрази информирано становище дали грешките в популацията надвишават или остават под прага на същественост. Според най-доброто приближение на прогнозната стойност на Сметната палата нивото на грешки за общия размер на разходите през 2015 г. е 3,8 %. С ниво на увереност над 95 % Сметната палата счита, че процентът грешки за одитираната популация е съществен. За различните функции на МФР изчисленото ниво на грешки е различно, както е описано в глави 5—9. Сметната палата счита, че грешките са широко разпространени — засягат по-голямата част от областите на разходи.

Случаи на предполагаема измама

| 21. | Ако Сметната палата има основание да се съмнява, че е била извършена измама, тя докладва за това на Европейската служба за борба с измамите (OLAF). OLAF отговаря за провеждането на по-нататъшни разследвания. Сметната палата докладва на OLAF няколко случая годишно. |
| --- | --- |

21.

Ако Сметната палата има основание да се съмнява, че е била извършена измама, тя докладва за това на Европейската служба за борба с измамите (OLAF). OLAF отговаря за провеждането на по-нататъшни разследвания. Сметната палата докладва на OLAF няколко случая годишно.

ЧАСТ 3 — Връзка между одитните становища относно надеждността на отчетите и тези относно редовността на операциите

| 22. | Сметната палата изразява:






  а) | одитно становище относно консолидираните отчети на Европейския съюз за приключилата финансова година; и |
| --- | --- | --- |

22.

Сметната палата изразява:

а)

одитно становище относно консолидираните отчети на Европейския съюз за приключилата финансова година; и

| б) | одитни становища относно редовността на приходите, плащанията и поетите задължения, свързани с отчетите. |
| --- | --- |

б)

одитни становища относно редовността на приходите, плащанията и поетите задължения, свързани с отчетите.

| 23. | Сметната палата извършва своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (МФС) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ).
  Тези стандарти регламентират също така случаите, когато одиторите формулират одитни становища относно надеждността на отчетите и редовността на свързаните с тях операции, като посочват, че само по себе си модифицираното становище относно редовността на операциите не води до модифицирано становище относно надеждността на отчетите. Във финансовите отчети, относно които Сметната палата изразява становище, се посочва, че е налице съществен проблем във връзка с нарушаването на правилата относно разходите, изплащани от бюджета на ЕС. В съответствие с това Сметната палата прецени, че наличието на съществено ниво на грешки, които засягат редовността, само по себе си не е причина за модифициране на нейното отделно становище относно надеждността на отчетите. |
| --- | --- |

23.

Сметната палата извършва своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (МФС) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ).

Тези стандарти регламентират също така случаите, когато одиторите формулират одитни становища относно надеждността на отчетите и редовността на свързаните с тях операции, като посочват, че само по себе си модифицираното становище относно редовността на операциите не води до модифицирано становище относно надеждността на отчетите. Във финансовите отчети, относно които Сметната палата изразява становище, се посочва, че е налице съществен проблем във връзка с нарушаването на правилата относно разходите, изплащани от бюджета на ЕС. В съответствие с това Сметната палата прецени, че наличието на съществено ниво на грешки, които засягат редовността, само по себе си не е причина за модифициране на нейното отделно становище относно надеждността на отчетите.

---

(1)  Вж. също точки 6.30—6.35 и Специален доклад No 10/2015 „Необходими са повече усилия за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване“.

(2)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

ПРИЛОЖЕНИЕ 1.2

ПОДХОДИ НА САЩ И НА ЕС КЪМ ТЕСТВАНЕТО И ОТЧИТАНЕТО НА НЕПРАВОМЕРНИ И НЕРЕДОВНИ ПЛАЩАНИЯ

| 1. | Съгласно акт на Конгреса на САЩ всички правителствени агенции са длъжни да извършват достатъчно проверки на собствените си плащания, за да направят статистически значима оценка на годишния размер на неправомерните плащания в онези програми, в които анализът на риска показва, че е вероятно неправомерните плащания да надвишат 1,5 % от общия размер на платените средства (1). Агенциите трябва да публикуват резултатите и като екстраполирана обща сума, и като процент от извършените плащания. Одиторите на правителствените агенции (2) са задължени да докладват за това дали процесът на изготвяне и публикуване на тези данни е в съответствие с приложимия акт на Конгреса (3). |
| --- | --- |

1.

Съгласно акт на Конгреса на САЩ всички правителствени агенции са длъжни да извършват достатъчно проверки на собствените си плащания, за да направят статистически значима оценка на годишния размер на неправомерните плащания в онези програми, в които анализът на риска показва, че е вероятно неправомерните плащания да надвишат 1,5 % от общия размер на платените средства (1). Агенциите трябва да публикуват резултатите и като екстраполирана обща сума, и като процент от извършените плащания. Одиторите на правителствените агенции (2) са задължени да докладват за това дали процесът на изготвяне и публикуване на тези данни е в съответствие с приложимия акт на Конгреса (3).

| 2. | В САЩ (както в ЕС по отношение на нередовните плащания) дефиницията за неправомерност зависи от нормативната база за извършване на плащането. Обичайната дефиниция, използвана в системата на САЩ (4) за неправомерно плащане, е близка до тази за нередовните плащания, разглеждани в глава 1 от настоящия годишен доклад. В таблицата по-долу са посочени приликите и разликите между подходите на САЩ и ЕС към тестването и отчитането на разходите. |
| --- | --- |

2.

В САЩ (както в ЕС по отношение на нередовните плащания) дефиницията за неправомерност зависи от нормативната база за извършване на плащането. Обичайната дефиниция, използвана в системата на САЩ (4) за неправомерно плащане, е близка до тази за нередовните плащания, разглеждани в глава 1 от настоящия годишен доклад. В таблицата по-долу са посочени приликите и разликите между подходите на САЩ и ЕС към тестването и отчитането на разходите.

| 3. | Неправомерните плащания в САЩ обхващат широка и разнообразна гама от публични разходи — от социално подпомагане до отбрана. Разходните области, които преобладават в бюджета на ЕС (земеделие, инфраструктура) заемат сравнително малка част от федералния бюджет на САЩ. Разбивката по видове грешки показва някои ясни различия в тенденциите на грешките. Нарушаването на съпътстващите условия (като например изискванията на обществените поръчки и въпросите, свързани с държавната помощ, произтичащи от приоритетната политика на ЕС за осигуряване на общ пазар) се отразяват повече върху изчислявания от ЕСП процент грешки, отколкото върху общия размер на неправомерните плащания в САЩ. Занижените плащания са значителен компонент от общия размер грешки в САЩ, но не и от този на ЕС. Грешките в документирането също имат по-голям ефект върху данните за САЩ, отколкото върху изчислявания от ЕСП процент грешки. |
| --- | --- |

3.

Неправомерните плащания в САЩ обхващат широка и разнообразна гама от публични разходи — от социално подпомагане до отбрана. Разходните области, които преобладават в бюджета на ЕС (земеделие, инфраструктура) заемат сравнително малка част от федералния бюджет на САЩ. Разбивката по видове грешки показва някои ясни различия в тенденциите на грешките. Нарушаването на съпътстващите условия (като например изискванията на обществените поръчки и въпросите, свързани с държавната помощ, произтичащи от приоритетната политика на ЕС за осигуряване на общ пазар) се отразяват повече върху изчислявания от ЕСП процент грешки, отколкото върху общия размер на неправомерните плащания в САЩ. Занижените плащания са значителен компонент от общия размер грешки в САЩ, но не и от този на ЕС. Грешките в документирането също имат по-голям ефект върху данните за САЩ, отколкото върху изчислявания от ЕСП процент грешки.

| 4. | При изготвянето на оценки на неправомерните плащания американските агенции нямат право да използват данните, отчитани от самите получатели на плащания от Агенцията, като единствен източник за оценка на неправомерните плащания (5), нито да нетират размера на неправомерните плащания чрез ефекта от вземанията по неправомерно платени средства. Както е посочено в точки 1.42—1.43, извършваната преди одита на ЕСП корективна дейност намалява изчисления от нас процент грешки. |
| --- | --- |

4.

При изготвянето на оценки на неправомерните плащания американските агенции нямат право да използват данните, отчитани от самите получатели на плащания от Агенцията, като единствен източник за оценка на неправомерните плащания (5), нито да нетират размера на неправомерните плащания чрез ефекта от вземанията по неправомерно платени средства. Както е посочено в точки 1.42—1.43, извършваната преди одита на ЕСП корективна дейност намалява изчисления от нас процент грешки.

| 5. | Агенциите отделят значителни ресурси за разглеждането на избраните плащания. Например, за да се изчисли процентът неправомерни плащания за социалноосигурителната администрация на САЩ, се преглеждат близо шест хиляди плащания годишно и се отделят почти деветдесет човекогодини за тази задача. Органите, с които обсъдихме този въпрос, считат, че в резултат на тази дейност въпросните агенции получават информация с много високо качество относно тенденциите на неправомерните плащания и често могат да разработват и предприемат подходящи действия за справяне с риска от грешки. |
| --- | --- |

5.

Агенциите отделят значителни ресурси за разглеждането на избраните плащания. Например, за да се изчисли процентът неправомерни плащания за социалноосигурителната администрация на САЩ, се преглеждат близо шест хиляди плащания годишно и се отделят почти деветдесет човекогодини за тази задача. Органите, с които обсъдихме този въпрос, считат, че в резултат на тази дейност въпросните агенции получават информация с много високо качество относно тенденциите на неправомерните плащания и често могат да разработват и предприемат подходящи действия за справяне с риска от грешки.

| 6. | За 2015 г. отчетените неправомерни плащания възлизат на 136,7 млрд. щ.д. (123,2 млрд. евро) (6), което се равнява на 4,4 % от разходите на федералното правителство (7). Съществуват много различия в естеството на обхванатите разходи и в конкретните дефиниции за грешки. Основната разлика е, че в САЩ органите, които извършват управление на бюджетни средства, са задължени да изготвят своя собствена, статистически значима оценка на нивото грешки. |
| --- | --- |

6.

За 2015 г. отчетените неправомерни плащания възлизат на 136,7 млрд. щ.д. (123,2 млрд. евро) (6), което се равнява на 4,4 % от разходите на федералното правителство (7). Съществуват много различия в естеството на обхванатите разходи и в конкретните дефиниции за грешки. Основната разлика е, че в САЩ органите, които извършват управление на бюджетни средства, са задължени да изготвят своя собствена, статистически значима оценка на нивото грешки.

Разлики и прилики между моделите на САЩ и на ЕСП за изчисляване на нивото грешки в бюджетните разходи

| | | Федерално правителство на САЩ | ЕСП |
| --- | --- | --- | --- |
| Отговорност за изчисляването на вероятния процент грешки | Органите, извършващи управление на бюджетни средства, трябва да направят статистическа оценка на нивото грешки | | |
| Външни одитори правят статистическата оценка на нивото грешки | | |
| Обхват | В извадката могат да бъдат включени всички плащания от бюджета | | |
| В извадката се включват само разходи по програми, които се считат за рискови от органите, управляващи бюджетни средства | | |
| Основни грешки | Изплащане на неточни суми на недопустими получатели | | |
| Плащания към недопустими получатели | | |
| Плащания за недопустими стоки или услуги | | |
| Плащания за неполучени стоки или услуги | | |
| Дублиращи се плащания | | |
| Плащания, за които е констатирана недостатъчна или липсваща документация | | |
| Основа за изчисляване на грешките | Тестване на извадка от избрани операции чрез използване на статистически методи | | |
| Последващите корективни действия (от страна на органите, управляващи бюджетни средства) могат да намалят процента грешки | | |
| Представяне на изчисления процент грешки | Екстраполирани грешки, в парично изражение | | |
| Екстраполирани грешки, в процентно изражение | | |
| Резултати | Средно ниво за периода 2012—2015 г. | 4,1  % | 4,3  % |
| Ниво за 2015 г. | 4,4  % | 3,8  % |

Федерално правителство на САЩ

ЕСП

Отговорност за изчисляването на вероятния процент грешки

Органите, извършващи управление на бюджетни средства, трябва да направят статистическа оценка на нивото грешки

Image

Image

Външни одитори правят статистическата оценка на нивото грешки

Image

Image

Обхват

В извадката могат да бъдат включени всички плащания от бюджета

Image

Image

В извадката се включват само разходи по програми, които се считат за рискови от органите, управляващи бюджетни средства

Image

Image

Основни грешки

Изплащане на неточни суми на недопустими получатели

Image

Image

Плащания към недопустими получатели

Image

Image

Плащания за недопустими стоки или услуги

Image

Image

Плащания за неполучени стоки или услуги

Image

Image

Дублиращи се плащания

Image

Image

Плащания, за които е констатирана недостатъчна или липсваща документация

Image

Image

Основа за изчисляване на грешките

Тестване на извадка от избрани операции чрез използване на статистически методи

Image

Image

Последващите корективни действия (от страна на органите, управляващи бюджетни средства) могат да намалят процента грешки

Image

Image

Представяне на изчисления процент грешки

Екстраполирани грешки, в парично изражение

Image

Image

Екстраполирани грешки, в процентно изражение

Image

Image

Резултати

Средно ниво за периода 2012—2015 г.

4,1  %

4,3  %

Ниво за 2015 г.

4,4  %

3,8  %

---

(1)  Агенциите извършват собствен анализ на риска. За някои разходни програми нивото на неправомерните плащания се оценява автоматично, а прагът от 1,5 % може да бъде намален.

(2)  За повечето агенции това са ръководителите на техните служби по инспекция (Inspectors-General), в останалите случаи — Правителствената одитна служба на САЩ (Government Accountability Office).

(3)  Понастоящем Законът за отстраняване на неправомерните плащания и подобряване на събирането на вземания от 2012 г.(IPERIA). Някои агенции са започнали да докладват неправомерните плащания през 2003 г., съгласно Закона за предоставяне на информация за неправомерните плащания от 2002 г. (IPIA). Вж. също paymentaccuracy.gov.

(4)  Приложение В към Инструкция No А-123 относно изискванията за ефективна оценка и коригиране на неправомерните плащания (Requirements for Effective Estimation and Remediation of Improper Payments).

(5)  Европейската комисия използва в голяма степен данни, отчетени пред нея от органи и ведомства, създадени съгласно отраслово законодателство, и други организации (точка 1.35).

(6)  Средна стойност на валутния курс за 2015 г.: 1 евро = 1,1095 щ. д.

(7)  Финансов отчет на федералното правителство на САЩ за 2015 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 1.3

ЧЕСТОТА НА ОТКРИТИТЕ ГРЕШКИ В ОДИТНАТА ИЗВАДКА ЗА 2015 Г.

| Държава членка (споделено управление) | Функция 1б от МФР „Сближаване“ | Функция 2 от МФР „Природни ресурси“ | Споделено управление, функции от МРФ 1б „Сближаване“ и 2 „Природни ресурси“ (общо) |
| --- | --- | --- | --- |
| Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионен фонд (КФ) и Европейски социален фонд (ЕСФ) | Пазари и преки помощи | Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство |
| Брой операции | Брой операции, засегнати от грешки | Брой операции, засегнати от: | Брой операции | Брой операции, засегнати от грешки | Брой операции, засегнати от: | Брой операции | Брой операции, засегнати от грешки | Брой операции, засегнати от: | Брой операции | Брой операции, засегнати от грешки | Брой операции, засегнати от: |
| Само друг проблем по отношение на съответствието (OCI)/Количествено неизмерими грешки (NQE) | Количествено измерими грешки | < 20 % | 20 %—80 % | 80 %—100 % | Само друг проблем по отношение на съответствието (OCI)/Количествено неизмерими грешки (NQE) | Количествено измерими грешки | < 20 % | 20 %—80 % | 80 %—100 % | Само друг проблем по отношение на съответствието (OCI)/Количествено неизмерими грешки (NQE) | Количествено измерими грешки | < 20 % | 20 %—80 % | 80 %—100 % | Само друг проблем по отношение на съответствието (OCI)/Количествено неизмерими грешки (NQE) | Количествено измерими грешки | < 20 % | 20 %—80 % | 80 %—100 % |
| BE | Белгия | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 |
| BG | България | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| CZ | Чешка република | 28 | 6 | 2 | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 37 | 10 | 2 | 8 | 6 | 0 | 2 |
| DK | Дания | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| DE | Германия | 16 | 6 | 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 24 | 5 | 2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 14 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| IE | Ирландия | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EL | Гърция | 17 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 30 | 5 | 2 | 3 | 2 | 0 | 1 |
| ES | Испания | 17 | 7 | 5 | 2 | 0 | 2 | 0 | 20 | 5 | 0 | 5 | 4 | 0 | 1 | 21 | 8 | 3 | 5 | 3 | 2 | 0 | 58 | 20 | 8 | 12 | 7 | 4 | 1 |
| FR | Франция | 8 | 3 | 0 | 3 | 2 | 0 | 1 | 32 | 10 | 1 | 9 | 7 | 2 | 0 | 14 | 11 | 8 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 24 | 9 | 15 | 11 | 3 | 1 |
| IT | Италия | 25 | 9 | 5 | 4 | 1 | 2 | 1 | 20 | 8 | 1 | 7 | 5 | 2 | 0 | 22 | 13 | 7 | 6 | 4 | 1 | 1 | 67 | 30 | 13 | 17 | 10 | 5 | 2 |
| CY | Кипър | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| LV | Латвия | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| LT | Литва | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HU | Унгария | 17 | 6 | 2 | 4 | 1 | 3 | 0 | 8 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 30 | 10 | 2 | 8 | 5 | 3 | 0 |
| NL | Нидерландия | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| AT | Австрия | 8 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| PL | Полша | 41 | 16 | 11 | 5 | 1 | 2 | 2 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 22 | 4 | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 71 | 20 | 14 | 6 | 2 | 2 | 2 |
| PT | Португалия | 12 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 7 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RO | Румъния | 4 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 8 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 11 | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | 23 | 7 | 1 | 6 | 2 | 3 | 1 |
| SI | Словения | 8 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SK | Словашка република | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| SF | Финландия | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 9 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| SE | Швеция | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| UK | Обединено кралство | 9 | 6 | 2 | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 10 | 6 | 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 17 | 5 | 12 | 11 | 1 | 0 |
| Общо | 223 | 72 | 39 | 33 | 14 | 13 | 6 | 180 | 52 | 5 | 47 | 42 | 4 | 1 | 172 | 67 | 29 | 38 | 26 | 8 | 4 | 575 | 191 | 73 | 118 | 82 | 25 | 11 |
| Сметната палата взема предвид корективните мерки и това влияе върху отделните констатации, включени в таблицата (вж. също точки 1.42—1.43). Сметната палата не проверява ежегодно операции във всяка една държава членка, държава бенефициент и/или регион бенефициент. За 2015 г. ЕСП не е проверила никакви операции в Люксембург, Малта, Хърватия и Естония. Подходът на Сметната палата не е създаден с цел да събира данни относно честотата на грешки в популацията. Ето защо представените данни за честотата на грешките не са показателни за честотата на грешките във финансираните от ЕС операции или в отделните държави членки. Относителната честота на грешките в извадките, формирани в различните държави членки, не може да бъде показателна за относителното ниво на грешки в държавите членки. |

Държава членка (споделено управление)

Функция 1б от МФР „Сближаване“

Функция 2 от МФР „Природни ресурси“

Споделено управление, функции от МРФ 1б „Сближаване“ и 2 „Природни ресурси“ (общо)

Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионен фонд (КФ) и Европейски социален фонд (ЕСФ)

Пазари и преки помощи

Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

Брой операции

Брой операции, засегнати от грешки

Брой операции, засегнати от:

Брой операции

Брой операции, засегнати от грешки

Брой операции, засегнати от:

Брой операции

Брой операции, засегнати от грешки

Брой операции, засегнати от:

Брой операции

Брой операции, засегнати от грешки

Брой операции, засегнати от:

Само друг проблем по отношение на съответствието (OCI)/Количествено неизмерими грешки (NQE)

Количествено измерими грешки

< 20 %

20 %—80 %

80 %—100 %

Само друг проблем по отношение на съответствието (OCI)/Количествено неизмерими грешки (NQE)

Количествено измерими грешки

< 20 %

20 %—80 %

80 %—100 %

Само друг проблем по отношение на съответствието (OCI)/Количествено неизмерими грешки (NQE)

Количествено измерими грешки

< 20 %

20 %—80 %

80 %—100 %

Само друг проблем по отношение на съответствието (OCI)/Количествено неизмерими грешки (NQE)

Количествено измерими грешки

< 20 %

20 %—80 %

80 %—100 %

BE

Белгия

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

2

0

2

1

1

0

5

2

0

2

1

1

0

BG

България

9

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

5

0

0

0

0

0

0

18

2

0

2

2

0

0

CZ

Чешка република

28

6

2

4

2

0

2

4

0

0

0

0

0

0

5

4

0

4

4

0

0

37

10

2

8

6

0

2

DK

Дания

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

DE

Германия

16

6

3

3

2

1

0

24

5

2

3

3

0

0

14

3

0

3

2

1

0

54

14

5

9

7

2

0

IE

Ирландия

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

EL

Гърция

17

2

2

0

0

0

0

8

1

0

1

1

0

0

5

2

0

2

1

0

1

30

5

2

3

2

0

1

ES

Испания

17

7

5

2

0

2

0

20

5

0

5

4

0

1

21

8

3

5

3

2

0

58

20

8

12

7

4

1

FR

Франция

8

3

0

3

2

0

1

32

10

1

9

7

2

0

14

11

8

3

2

1

0

54

24

9

15

11

3

1

IT

Италия

25

9

5

4

1

2

1

20

8

1

7

5

2

0

22

13

7

6

4

1

1

67

30

13

17

10

5

2

CY

Кипър

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

LV

Латвия

4

1

0

1

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

LT

Литва

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

HU

Унгария

17

6

2

4

1

3

0

8

3

0

3

3

0

0

5

1

0

1

1

0

0

30

10

2

8

5

3

0

NL

Нидерландия

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

AT

Австрия

8

2

1

1

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

10

0

0

0

0

0

0

18

2

1

1

0

1

0

PL

Полша

41

16

11

5

1

2

2

8

0

0

0

0

0

0

22

4

3

1

1

0

0

71

20

14

6

2

2

2

PT

Португалия

12

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

2

2

0

0

0

0

20

7

7

0

0

0

0

RO

Румъния

4

2

0

2

1

1

0

8

2

1

1

1

0

0

11

3

0

3

0

2

1

23

7

1

6

2

3

1

SI

Словения

8

1

1

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

12

1

1

0

0

0

0

SK

Словашка република

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

1

0

1

0

0

1

5

1

0

1

0

0

1

SF

Финландия

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

5

4

0

4

4

0

0

9

5

0

5

5

0

0

SE

Швеция

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

UK

Обединено кралство

9

6

2

4

3

1

0

8

5

0

5

5

0

0

10

6

3

3

3

0

0

27

17

5

12

11

1

0

Общо

223

72

39

33

14

13

6

180

52

5

47

42

4

1

172

67

29

38

26

8

4

575

191

73

118

82

25

11

Сметната палата взема предвид корективните мерки и това влияе върху отделните констатации, включени в таблицата (вж. също точки 1.42—1.43). Сметната палата не проверява ежегодно операции във всяка една държава членка, държава бенефициент и/или регион бенефициент. За 2015 г. ЕСП не е проверила никакви операции в Люксембург, Малта, Хърватия и Естония. Подходът на Сметната палата не е създаден с цел да събира данни относно честотата на грешки в популацията. Ето защо представените данни за честотата на грешките не са показателни за честотата на грешките във финансираните от ЕС операции или в отделните държави членки. Относителната честота на грешките в извадките, формирани в различните държави членки, не може да бъде показателна за относителното ниво на грешки в държавите членки.

| Генерална дирекция (ГД) на Европейската комисия, други институции и органи (всички методи на управление) | Общ брой проверени операции | Брой операции, засегнати от една или повече грешки | Брой операции, засегнати от: |
| --- | --- | --- | --- |
| Други въпроси на съответствието и количествено неизмерими грешки | Количествено измерими грешки | Количествено измерими грешки < 20 % | Количествено измерими грешки 20 %—80 % | Количествено измерими грешки 80 %—100 % |
| Европейска комисия: | | | | | | | |
| AGRI | ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ | 344 | 116 | 31 | 85 | 68 | 12 | 5 |
| DEVCO | ГД „Международно сътрудничество и развитие“ | 49 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| HOME | ГД „Миграция и вътрешни работи“ | 8 | 4 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| JUST | ГД „Правосъдие и потребители“ | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SANTE | ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| EACEA | Изпълнителна агенция за образование, аудиовизия и култура | 7 | 5 | 1 | 4 | 3 | 0 | 1 |
| EMPL | ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ | 82 | 30 | 16 | 14 | 8 | 5 | 1 |
| JRC | Съвместен изследователски център | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| NEAR | ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ | 46 | 13 | 2 | 11 | 8 | 3 | 0 |
| PMO | Служба за управление и плащане по индивидуални права | 71 | 7 | 3 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| REGIO | ГД „Регионална и селищна политика“ | 150 | 43 | 23 | 20 | 7 | 8 | 5 |
| ESTAT | Евростат | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| CONNECT | ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“ | 20 | 9 | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 |
| MOVE | ГД „Мобилност и транспорт“ | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RTD | ГД „Научни изследвания и иновации“ | 55 | 35 | 15 | 20 | 14 | 5 | 1 |
| ENER | ГД „Енергетика“ | 11 | 7 | 5 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| GROW | ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EAC | ГД „Образование и култура“ | 32 | 13 | 7 | 6 | 5 | 1 | 0 |
| ECFIN | ГД „Икономически и финансови въпроси“ | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| TAXUD | ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| COMM | ГД „Комуникации“ | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| FISMA | ГД „Финансова стабилност, финансови услуги и съюз на капиталовите пазари“ | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ENV | ГД „Околна среда“ | 7 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| MARE | ГД „Морско дело и рибарство“ | 12 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ECHO | ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ | 36 | 7 | 1 | 6 | 6 | 0 | 0 |
| OP | Служба за публикации | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DIGIT | ГД „Информатика“ | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HR | ГД „Човешки ресурси и сигурност“ | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIВ | Служба за инфраструктура и логистика в Брюксел | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIL | Служба за инфраструктура и логистика в Люксембург | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SJ | Служба „Правни въпроси“ | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| SCIC | Устен превод | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Междинен сбор за Европейската комисия | 975 | 319 | 124 | 195 | 139 | 40 | 16 |
| Други институции и органи | |
| Европейски парламент | 25 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Европейска служба за външна дейност | 25 | 9 | 7 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| Съвет на Европейския съюз | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Съд на Европейския съюз | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Европейска сметна палата | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Други органи | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Междинен сбор за другите институции и органи | 74 | 12 | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| Общо | 1 049 | 331 | 133 | 198 | 142 | 40 | 16 |

Генерална дирекция (ГД) на Европейската комисия, други институции и органи (всички методи на управление)

Общ брой проверени операции

Брой операции, засегнати от една или повече грешки

Брой операции, засегнати от:

Други въпроси на съответствието и количествено неизмерими грешки

Количествено измерими грешки

Количествено измерими грешки < 20 %

Количествено измерими грешки 20 %—80 %

Количествено измерими грешки 80 %—100 %

Европейска комисия:

AGRI

ГД „Земеделие и развитие на селските райони“

344

116

31

85

68

12

5

DEVCO

ГД „Международно сътрудничество и развитие“

49

14

5

9

7

2

0

HOME

ГД „Миграция и вътрешни работи“

8

4

2

2

2

0

0

JUST

ГД „Правосъдие и потребители“

1

0

0

0

0

0

0

SANTE

ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“

2

1

0

1

0

1

0

EACEA

Изпълнителна агенция за образование, аудиовизия и култура

7

5

1

4

3

0

1

EMPL

ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“

82

30

16

14

8

5

1

JRC

Съвместен изследователски център

3

2

2

0

0

0

0

NEAR

ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“

46

13

2

11

8

3

0

PMO

Служба за управление и плащане по индивидуални права

71

7

3

4

1

1

2

REGIO

ГД „Регионална и селищна политика“

150

43

23

20

7

8

5

ESTAT

Евростат

1

0

0

0

0

0

0

CONNECT

ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“

20

9

2

7

4

2

1

MOVE

ГД „Мобилност и транспорт“

7

1

1

0

0

0

0

RTD

ГД „Научни изследвания и иновации“

55

35

15

20

14

5

1

ENER

ГД „Енергетика“

11

7

5

2

2

0

0

GROW

ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“

7

1

1

0

0

0

0

EAC

ГД „Образование и култура“

32

13

7

6

5

1

0

ECFIN

ГД „Икономически и финансови въпроси“

2

1

0

1

1

0

0

TAXUD

ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“

1

1

1

0

0

0

0

COMM

ГД „Комуникации“

1

0

0

0

0

0

0

FISMA

ГД „Финансова стабилност, финансови услуги и съюз на капиталовите пазари“

1

0

0

0

0

0

0

ENV

ГД „Околна среда“

7

2

0

2

2

0

0

MARE

ГД „Морско дело и рибарство“

12

3

3

0

0

0

0

ECHO

ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“

36

7

1

6

6

0

0

OP

Служба за публикации

1

1

1

0

0

0

0

DIGIT

ГД „Информатика“

3

1

1

0

0

0

0

HR

ГД „Човешки ресурси и сигурност“

5

0

0

0

0

0

0

OIВ

Служба за инфраструктура и логистика в Брюксел

6

1

1

0

0

0

0

OIL

Служба за инфраструктура и логистика в Люксембург

2

0

0

0

0

0

0

SJ

Служба „Правни въпроси“

1

1

0

1

1

0

0

SCIC

Устен превод

1

0

0

0

0

0

0

Междинен сбор за Европейската комисия

975

319

124

195

139

40

16

Други институции и органи

Европейски парламент

25

2

1

1

1

0

0

Европейска служба за външна дейност

25

9

7

2

2

0

0

Съвет на Европейския съюз

9

0

0

0

0

0

0

Съд на Европейския съюз

6

1

1

0

0

0

0

Европейска сметна палата

3

0

0

0

0

0

0

Други органи

6

0

0

0

0

0

0

Междинен сбор за другите институции и органи

74

12

9

3

3

0

0

Общо

1 049

331

133

198

142

40

16

---

ГЛАВА 2

Бюджетно и финансово управление

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 2.1-2.4 |
| --- | --- |

| Констатации и оценки | 2.5-2.38 |
| --- | --- |

| Неизпълнените задължения се увеличават, а бъдещите нужди от плащания продължават да нарастват | 2.5-2.10 |
| --- | --- |

| Първоначалният бюджет за плащания през 2015 г. е по-висок, отколкото в предходни години... | 2.11 |
| --- | --- |

| ... а плащанията от целеви приходи и пренесени бюджетни кредити означават, че окончателните плащания надвишават определения в МФР таван | 2.12-2.13 |
| --- | --- |

| Заявките за плащания в областта на сближаването са намалели | 2.14-2.15 |
| --- | --- |

| Периодът между първоначалното поемане на задължение и одобряването на разхода остава продължителен | 2.16-2.18 |
| --- | --- |

| Изоставането в усвояването на средствата от европейските структурни и инвестиционни (ЕСИ) фондове е значително | 2.19-2.21 |
| --- | --- |

| Финансовите инструменти представляват нарастваща част от бюджета | 2.22-2.26 |
| --- | --- |

| ... и от счетоводния баланс... | 2.27-2.30 |
| --- | --- |

| ... но неизползваните суми от финансовите инструменти при споделено управление остават сравнително големи | 2.31 |
| --- | --- |

| Бяха регистрирани първите операции за Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ)... | 2.32-2.37 |
| --- | --- |

| ... но стартирането на Механизма за свързване на Европа (МСЕ) закъснява | 2.38 |
| --- | --- |

| Заключения и препоръки | 2.39-2.47 |
| --- | --- |

| Заключенията за 2015 г. | 2.39-2.46 |
| --- | --- |

| Препоръки | 2.47 |
| --- | --- |

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 2.1. | В настоящата глава се прави анализ на основните въпроси, свързани с бюджетното и финансовото управление през 2015 г., които засягат бюджета и счетоводния баланс на ЕС. Те включват общите нива на разходите и на поетите бюджетни задължения, връзката между бюджетните и финансовите сметки, финансовите инструменти и връзката на бюджета с многогодишната финансова рамка (МФР). |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

2.1.

В настоящата глава се прави анализ на основните въпроси, свързани с бюджетното и финансовото управление през 2015 г., които засягат бюджета и счетоводния баланс на ЕС. Те включват общите нива на разходите и на поетите бюджетни задължения, връзката между бюджетните и финансовите сметки, финансовите инструменти и връзката на бюджета с многогодишната финансова рамка (МФР).

| 2.2. | МФР е седемгодишна рамка за годишния бюджет на ЕС. Тя се приема с Регламент на Съвета (1) и определя общ годишен таван на бюджетните кредити за плащания и бюджетните кредити за поемане на задължения. Настоящата МФР определя таван на бюджетните кредити за поемане на задължения в размерна 1,083  трилиона евро и на бюджетните кредити за плащания на 1,024  трилиона евро за седемгодишния период (2) 2014—2020 г. Нов елемент в настоящата МФР е, че неизползваните суми под тавана на плащанията (3) и под тавана на бюджетните кредити за поемане на задължения (4) автоматично увеличават таваните на МФР през следващите години. |
| --- | --- |

2.2.

МФР е седемгодишна рамка за годишния бюджет на ЕС. Тя се приема с Регламент на Съвета (1) и определя общ годишен таван на бюджетните кредити за плащания и бюджетните кредити за поемане на задължения. Настоящата МФР определя таван на бюджетните кредити за поемане на задължения в размерна 1,083  трилиона евро и на бюджетните кредити за плащания на 1,024  трилиона евро за седемгодишния период (2) 2014—2020 г. Нов елемент в настоящата МФР е, че неизползваните суми под тавана на плащанията (3) и под тавана на бюджетните кредити за поемане на задължения (4) автоматично увеличават таваните на МФР през следващите години.

| 2.3. | 2015 г. е втората година от настоящата МФР. Повече от три четвърти от оперативните разходи са извършени по схеми, действащи при правилата на предишната МФР (безвъзмездна финансова помощ за земеделските производители за 2014 г., възстановяване на разходите по проекти в областта на сближаването по оперативни програми в периода 2007—2013 г., както и за проекти за научни изследвания по Седма рамкова програма, започнала през 2007 г.). В рамките на новата МФР Комисията е превела 9,6  млрд. евро авансови плащания по нови оперативни програми в областта на сближаването. |
| --- | --- |

2.3.

2015 г. е втората година от настоящата МФР. Повече от три четвърти от оперативните разходи са извършени по схеми, действащи при правилата на предишната МФР (безвъзмездна финансова помощ за земеделските производители за 2014 г., възстановяване на разходите по проекти в областта на сближаването по оперативни програми в периода 2007—2013 г., както и за проекти за научни изследвания по Седма рамкова програма, започнала през 2007 г.). В рамките на новата МФР Комисията е превела 9,6  млрд. евро авансови плащания по нови оперативни програми в областта на сближаването.

| 2.4. | Общият бюджет на ЕС не е единственият източник за реализиране на повечето от ползите на членството в ЕС (като например достъп до единния пазар), нито документира всички разходи (като съфинансиране и администриране на разходите при споделено управление). Както вече беше отбелязано (5), няколко финансови механизъма, които подпомагат политиките на ЕС, не се финансират пряко от бюджета на ЕС, нито се вписват в счетоводния баланс на ЕС. Това са Европейският инструмент за финансова стабилност, Европейският механизъм за стабилност, Единният механизъм за преструктуриране и Европейската инвестиционна банка (6) (ЕИБ), както и Европейският инвестиционен фонд (ЕИФ) (свързан с нея). За някои от тях ЕСП не е одитиращ орган, поради което разглеждането им в настоящата глава е ограничено. Други механизми са отразени отчасти в счетоводния баланс на ЕС, като например механизмите за смесено финансиране (7) и Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) (вж. точки 2.32—2.37). Един механизъм, който ЕСП одитира отделно, е Европейският фонд за развитие (8). Констатациите и оценките на Сметната палата относно бюджетното и финансовото управление на този фонд са включени в специфичния годишен доклад на ЕСП (9). |
| --- | --- |

2.4.

Общият бюджет на ЕС не е единственият източник за реализиране на повечето от ползите на членството в ЕС (като например достъп до единния пазар), нито документира всички разходи (като съфинансиране и администриране на разходите при споделено управление). Както вече беше отбелязано (5), няколко финансови механизъма, които подпомагат политиките на ЕС, не се финансират пряко от бюджета на ЕС, нито се вписват в счетоводния баланс на ЕС. Това са Европейският инструмент за финансова стабилност, Европейският механизъм за стабилност, Единният механизъм за преструктуриране и Европейската инвестиционна банка (6) (ЕИБ), както и Европейският инвестиционен фонд (ЕИФ) (свързан с нея). За някои от тях ЕСП не е одитиращ орган, поради което разглеждането им в настоящата глава е ограничено. Други механизми са отразени отчасти в счетоводния баланс на ЕС, като например механизмите за смесено финансиране (7) и Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) (вж. точки 2.32—2.37). Един механизъм, който ЕСП одитира отделно, е Европейският фонд за развитие (8). Констатациите и оценките на Сметната палата относно бюджетното и финансовото управление на този фонд са включени в специфичния годишен доклад на ЕСП (9).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

Неизпълнените задължения се увеличават, а бъдещите нужди от плащания продължават да нарастват

През 2015 г. Комисията е поела повече задължения, отколкото през която и да е предходна година

| 2.5. | Комисията е поела бюджетни задължения за общо 177,2  млрд. евро, което съставлява (97,7  %) от общото налично ниво. „Поето задължение“ има различни основания в различните области на бюджета (вж.
  фигура 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5.

Комисията е поела бюджетни задължения за общо 177,2  млрд. евро, което съставлява (97,7  %) от общото налично ниво. „Поето задължение“ има различни основания в различните области на бюджета (вж.
  фигура 2.1
  ).

Фигура 2.1 —   Поети задължения

Поемането на бюджетни задължения се изисква при редица договори, решения или споразумения, сключени между ЕС и лица, компании, организации, институции, агенции или правителства. Примери за това са:

Функции на МФР

| Функции на МФР | Основание за поемане на задължение | Общо поети задължения през 2015 г.



  (в млрд. евро) |
| --- | --- | --- |
| Функция 1 а — Конкурентоспособност | Договори с изследователи и научноизследователски организации, организации в областта на космическите програми и националните агенции, които управляват програма Еразъм. | 18,9 |
| Функция 1 б — Сближаване | Годишни вноски за планирани разходи в областта на сближаването във всяка държава членка през периода на МФР. | 69,5 |
| Функция 2 — Природни ресурси | Споразумения със земеделски производители и агробизнеса, които налагат условия за повече от една година в областта на развитието на селските райони. Споразумения за рибарство с трети страни за осигуряване на правата за риболов. | 67,4 |
| Функция 3 — Сигурност и гражданство | Договори и споразумения за насърчаване на здравеопазването, културата, предоставянето на убежище, равенството и правосъдието. | 2,8 |
| Функция 4 — Глобална Европа | Споразумения за финансиране, подписани с партньори за развитие за определен период. | 9,4 |
| Функция 5 — Администрация | Договори за възлагане на обществени поръчки за доставки и услуги. | 9,2 |
| Източник: Европейската сметна палата. |

Основание за поемане на задължение

Общо поети задължения през 2015 г.

(в млрд. евро)

Функция 1 а — Конкурентоспособност

Договори с изследователи и научноизследователски организации, организации в областта на космическите програми и националните агенции, които управляват програма Еразъм.

18,9

Функция 1 б — Сближаване

Годишни вноски за планирани разходи в областта на сближаването във всяка държава членка през периода на МФР.

69,5

Функция 2 — Природни ресурси

Споразумения със земеделски производители и агробизнеса, които налагат условия за повече от една година в областта на развитието на селските райони. Споразумения за рибарство с трети страни за осигуряване на правата за риболов.

67,4

Функция 3 — Сигурност и гражданство

Договори и споразумения за насърчаване на здравеопазването, културата, предоставянето на убежище, равенството и правосъдието.

2,8

Функция 4 — Глобална Европа

Споразумения за финансиране, подписани с партньори за развитие за определен период.

9,4

Функция 5 — Администрация

Договори за възлагане на обществени поръчки за доставки и услуги.

9,2

Източник: Европейската сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 2.6. | Бюджетните кредити за задължения, предоставени за 2015 г., са по-високи, отколкото през други предходни години. За това са допринесли две решения, позволени според бюджетните правила на ЕС и свързани със закъснението при одобряването на програмите по настоящата МФР:






  i) | решение на Съвета за прехвърляне на 16,5  млрд. евро неизползвани кредити за задължения от 2014 г. в 2015 г. (10), което увеличава тавана на МФР на 163 млрд. евро; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Бюджетните кредити за задължения, предоставени за 2015 г., са по-високи, отколкото през други предходни години. За това са допринесли две решения, позволени според бюджетните правила на ЕС и свързани със закъснението при одобряването на програмите по настоящата МФР:

i)

решение на Съвета за прехвърляне на 16,5  млрд. евро неизползвани кредити за задължения от 2014 г. в 2015 г. (10), което увеличава тавана на МФР на 163 млрд. евро;

| ii) | решение на Комисията за пренасяне на 12,1  млрд. евро неизползвани бюджетни кредити за задължения от 2014 г., от които 11 млрд. евро са „почти приключени“ (11). |
| --- | --- |

ii)

решение на Комисията за пренасяне на 12,1  млрд. евро неизползвани бюджетни кредити за задължения от 2014 г., от които 11 млрд. евро са „почти приключени“ (11).

| 2.6. | Това увеличение на бюджетните кредити за поети задължения за 2015 г. се очакваше, тъй като то включва допълнителните поети задължения, свързани с политиката на сближаване, които трябваше да бъдат направени през 2014 г., но бяха отложени в съответствие с приложимата правна рамка (поради закъснение в приемането на оперативните програми в рамките на политиката на сближаване). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Други увеличения на наличните бюджетни кредити за поемане на задължения се дължат на целеви приходи (12) (6,8  млрд. евро) и други коригиращи бюджети (0,5  млрд. евро). Общият размер на наличните бюджетни кредити за поемане на задължения възлиза на 181,3  млрд. евро, което се равнява на 1,3  % от БНД на ЕС. Само 2 млрд. евро бюджетни кредити за плащания са били на разположение за прехвърляне в 2015 г. Следователно прехвърлянето на бюджетни кредити за задължения увеличава натиска върху бъдещите бюджети за плащания. |
| --- | --- |

2.7.

Други увеличения на наличните бюджетни кредити за поемане на задължения се дължат на целеви приходи (12) (6,8  млрд. евро) и други коригиращи бюджети (0,5  млрд. евро). Общият размер на наличните бюджетни кредити за поемане на задължения възлиза на 181,3  млрд. евро, което се равнява на 1,3  % от БНД на ЕС. Само 2 млрд. евро бюджетни кредити за плащания са били на разположение за прехвърляне в 2015 г. Следователно прехвърлянето на бюджетни кредити за задължения увеличава натиска върху бъдещите бюджети за плащания.

| 2.7. | Тъй като по-голямата част от тези поети задължения подлежат на правилото „N+3“, нормално е тези допълнителни поети задължения да не водят до съответно увеличение на плащанията. Вместо това те водят до нарастване на размера на неизпълнените плащания RAL (reste à liquider). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Неизпълнени задължения са тези задължения, които са поети, но не са приключени чрез плащане или отмяна. Те възлизат на 217,7  млрд. евро (вж. 
  фигура 2.2
  ). |
| --- | --- |

2.8.

Неизпълнени задължения са тези задължения, които са поети, но не са приключени чрез плащане или отмяна. Те възлизат на 217,7  млрд. евро (вж. 
  фигура 2.2
  ).

| 2.9. | Пасивите и начислените разходи са отразени в счетоводния баланс, без непременно да изискват поемане на задължения (например за пенсии на служители на ЕС или за вероятните разходи за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения на ЕС). Пасивите и начислените разходи, за които не са поети бюджетни задължения, прибавят още 121 млрд. евро, което води до обща сума за финансиране от бъдещи бюджети в размер на 339 млрд. евро към 31 декември 2015 г. (2014 г.: 305 млрд. евро) (13). |
| --- | --- |

2.9.

Пасивите и начислените разходи са отразени в счетоводния баланс, без непременно да изискват поемане на задължения (например за пенсии на служители на ЕС или за вероятните разходи за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения на ЕС). Пасивите и начислените разходи, за които не са поети бюджетни задължения, прибавят още 121 млрд. евро, което води до обща сума за финансиране от бъдещи бюджети в размер на 339 млрд. евро към 31 декември 2015 г. (2014 г.: 305 млрд. евро) (13).

| 2.10. | Както ЕСП е отбелязвала в предишни години (14), Комисията не изготвя и не публикува годишно актуализирана прогноза за паричните потоци за период от седем до десет години, която да включва бюджетни тавани, нужди от плащания, ограничения на капацитета и потенциално анулиране на поети бюджетни задължения. |
| --- | --- |

2.10.

Както ЕСП е отбелязвала в предишни години (14), Комисията не изготвя и не публикува годишно актуализирана прогноза за паричните потоци за период от седем до десет години, която да включва бюджетни тавани, нужди от плащания, ограничения на капацитета и потенциално анулиране на поети бюджетни задължения.

| 2.10. | Вж. отговора на Комисията по точка 2.40. |
| --- | --- |

2.10.

Фигура 2.2 —   Развитие на натрупаните неизпълнени задължения

(В млрд. евро)

Image

Източник: Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз — финансови години 2007—2015.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Първоначалният бюджет за плащания през 2015 г. е по-висок, отколкото в предходни години...

| 2.11. | ЕС планира и отчита бюджета за плащания на касова основа и трябва да постигне баланс между приходите и разходите — бюджетът не може да се финансира чрез заеми (15). Първоначалният бюджет на ЕС за плащания през 2015 г. е по-висок, отколкото през предходни години. |
| --- | --- |

2.11.

ЕС планира и отчита бюджета за плащания на касова основа и трябва да постигне баланс между приходите и разходите — бюджетът не може да се финансира чрез заеми (15). Първоначалният бюджет на ЕС за плащания през 2015 г. е по-висок, отколкото през предходни години.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

... а плащанията от целеви приходи и пренесени бюджетни кредити означават, че окончателните плащания надвишават определения в МФР таван

| 2.12. | Регламентът за МФР (16), приет през 2013 г., определя максимално ниво на бюджетните кредити за плащания за 2015 г. на 142 млрд. евро (17). Първоначалният бюджет е определен непосредствено под този таван — 141,2  млрд. евро. Окончателното равнище на плащанията надвишава определеното в първоначалния бюджет ниво с 4 млрд. евро (вж. точка 2.2 и 
  фигура 2.4
  ) и е на второ място само след нивото от 2013 г. За трета поредна година окончателното равнище на плащанията е по-високо от тавана на МФР за годината. На
  фигура 2.3
  е представена разликата между тавана на МФР и окончателните плащания през последните седем години. |
| --- | --- |

2.12.

Регламентът за МФР (16), приет през 2013 г., определя максимално ниво на бюджетните кредити за плащания за 2015 г. на 142 млрд. евро (17). Първоначалният бюджет е определен непосредствено под този таван — 141,2  млрд. евро. Окончателното равнище на плащанията надвишава определеното в първоначалния бюджет ниво с 4 млрд. евро (вж. точка 2.2 и 
  фигура 2.4
  ) и е на второ място само след нивото от 2013 г. За трета поредна година окончателното равнище на плащанията е по-високо от тавана на МФР за годината. На
  фигура 2.3
  е представена разликата между тавана на МФР и окончателните плащания през последните седем години.

| 2.12. | Палатата сравнява гласувания бюджет с равнището на плащанията, включително:






  — | плащанията, направени по бюджетните кредити, генерирани от целеви приходи (те са в допълнение към бюджетните кредити за плащания, разрешени в бюджета за 2015 г., и тавана на МФР), и |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

плащанията, направени по бюджетните кредити, генерирани от целеви приходи (те са в допълнение към бюджетните кредити за плащания, разрешени в бюджета за 2015 г., и тавана на МФР), и

| — | плащанията, свързани с бюджетните кредити, пренесени от предходни години (които се изчисляват спрямо тавана на МФР за плащанията за годината, когато бюджетните кредити са били разрешени първо от Европейския парламент и Съвета). |
| --- | --- |

—

плащанията, свързани с бюджетните кредити, пренесени от предходни години (които се изчисляват спрямо тавана на МФР за плащанията за годината, когато бюджетните кредити са били разрешени първо от Европейския парламент и Съвета).

Фигура 2.3 —   Окончателни плащания в сравнение с тавана на МФР

(В млрд. евро)

Image

Източник: Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз — финансови години 2009—2015 и регламентите относно МФР.

Фигура 2.4 —   Бюджетни кредити за плащания, както и плащания, извършени през 2015 г.

(В млрд. евро)

Image

Източник: Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз — финансова година 2015 — „Консолидирани отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки“, таблици 5.1 и 5.3.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 2.13. | Парламентът и Съветът са одобрили осем коригиращи бюджета. Първият е най-голям и е свързан с препрограмирането на 16,5  млрд. евро (точка 2.6). Другите коригиращи бюджети, взети заедно, са увеличили наличните бюджетни кредити за поемане на задължения с 486 млн. евро, а наличните бюджетни кредити за плащания — с 85 млн. евро. По-специално те: |
| --- | --- |

2.13.

Парламентът и Съветът са одобрили осем коригиращи бюджета. Първият е най-голям и е свързан с препрограмирането на 16,5  млрд. евро (точка 2.6). Другите коригиращи бюджети, взети заедно, са увеличили наличните бюджетни кредити за поемане на задължения с 486 млн. евро, а наличните бюджетни кредити за плащания — с 85 млн. евро. По-специално те:

| — | са преразпределили 1,4  млрд. евро бюджетни кредити за задължения към Гаранционния фонд на ЕФСИ, предимно от Механизма за свързване на Европа (вж. точка 2.35); |
| --- | --- |

—

са преразпределили 1,4  млрд. евро бюджетни кредити за задължения към Гаранционния фонд на ЕФСИ, предимно от Механизма за свързване на Европа (вж. точка 2.35);

| — | са добавили 407 млн. евро бюджетни кредити за задължения към бюджета за миграция; и |
| --- | --- |

—

са добавили 407 млн. евро бюджетни кредити за задължения към бюджета за миграция; и

| — | са преразпределили 127 млн. евро бюджетни кредити за плащания от други функции към бюджета за миграция. |
| --- | --- |

—

са преразпределили 127 млн. евро бюджетни кредити за плащания от други функции към бюджета за миграция.

Заявките за плащания в областта на сближаването са намалели

| 2.14. | Органите в държавите членки са представили по-ниско равнище на заявки за плащания за възстановяване на разходи за дейности във връзка със сближаването през 2015 г., отколкото през 2014 г. (42,2  млрд. евро през 2015 г.; 2014 г. — 56,6  млрд. евро). Това е довело до спад на нивото на неизплатените заявки за плащания от 23,2  млрд. евро в края на 2014 г. на 10,8  млрд. евро (18) в края на 2015 г. Заявките, получени през последния месец на годината, са намалели почти наполовина — 10,5  млрд. евро (2014 г. — 19,4  млрд. евро), както и заявките, получени през последните четири дни от годината (2015 г. — 5,4  млрд. евро; 2014 г. — 10,1  млрд. евро). От общо неизплатени 10,8  млрд. евро в края на годината 2,8  млрд. евро са останали неизплатени от края на 2014 г. |
| --- | --- |

2.14.

Органите в държавите членки са представили по-ниско равнище на заявки за плащания за възстановяване на разходи за дейности във връзка със сближаването през 2015 г., отколкото през 2014 г. (42,2  млрд. евро през 2015 г.; 2014 г. — 56,6  млрд. евро). Това е довело до спад на нивото на неизплатените заявки за плащания от 23,2  млрд. евро в края на 2014 г. на 10,8  млрд. евро (18) в края на 2015 г. Заявките, получени през последния месец на годината, са намалели почти наполовина — 10,5  млрд. евро (2014 г. — 19,4  млрд. евро), както и заявките, получени през последните четири дни от годината (2015 г. — 5,4  млрд. евро; 2014 г. — 10,1  млрд. евро). От общо неизплатени 10,8  млрд. евро в края на годината 2,8  млрд. евро са останали неизплатени от края на 2014 г.

| 2.15. | Бюджетът на ЕС е осигурил авансово финансиране за всички държави членки и за двете МФР — 2007—2013 г. и 2014—2020 г. Общото неприключено авансово финансиране възлиза на 32,7  млрд. евро (19) в края на 2015 г. Следователно общият размер на „неплатените сметки“ не означава, че като цяло бюджетът „дължи“ средства на държавите членки. |
| --- | --- |

2.15.

Бюджетът на ЕС е осигурил авансово финансиране за всички държави членки и за двете МФР — 2007—2013 г. и 2014—2020 г. Общото неприключено авансово финансиране възлиза на 32,7  млрд. евро (19) в края на 2015 г. Следователно общият размер на „неплатените сметки“ не означава, че като цяло бюджетът „дължи“ средства на държавите членки.

| 2.15. | Регламентът за общоприложимите разпоредби за периода 2014—2020 г. предвижда, че предварителното финансиране на програмния период се използва за финансиране на операции, извършвани в рамките на въпросния програмен период. |
| --- | --- |

2.15.

Периодът между първоначалното поемане на задължение и одобряването на разхода остава продължителен

| 2.16. | На
  фигура 2.5
  е представена разбивка по години на неизпълнените поети задължения и авансовото финансиране. Средната продължителност на периода от поемане на задължението до плащането е 2,4  години (2,1  години през 2014 г.). В повечето случаи първото плащане по програма или проект (което намалява равнището на неизпълнените задължения) представлява авансово финансиране. Авансовото финансиране остава неприключено, докато бенефициентът на средствата на ЕС не извърши услугата или не оправдае използването на финансирането от ЕС. |
| --- | --- |

2.16.

На
  фигура 2.5
  е представена разбивка по години на неизпълнените поети задължения и авансовото финансиране. Средната продължителност на периода от поемане на задължението до плащането е 2,4  години (2,1  години през 2014 г.). В повечето случаи първото плащане по програма или проект (което намалява равнището на неизпълнените задължения) представлява авансово финансиране. Авансовото финансиране остава неприключено, докато бенефициентът на средствата на ЕС не извърши услугата или не оправдае използването на финансирането от ЕС.

| 2.17. | Неизплатената сума („наличността“) по поетите задължения се равнява на почти два и половина пъти отчетената за една година сума („потока“) (20). Брутното неприключено авансово финансиране се равнява на плащанията за малко над половин година. Комбинираният среден период от поемането на задължението до одобряването на разхода възлиза на три години за бюджета на ЕС като цяло. Авансово финансиране се използва много повече за областите на непряко/пряко управление на разходите (където наличностите от авансово финансиране се равняват на 1,6  години плащания), отколкото за споделеното управление. За функция 4 общият размер на поетите задължения и неприключеното авансово финансиране се равнява на 4,6  години разходи. |
| --- | --- |

2.17.

Неизплатената сума („наличността“) по поетите задължения се равнява на почти два и половина пъти отчетената за една година сума („потока“) (20). Брутното неприключено авансово финансиране се равнява на плащанията за малко над половин година. Комбинираният среден период от поемането на задължението до одобряването на разхода възлиза на три години за бюджета на ЕС като цяло. Авансово финансиране се използва много повече за областите на непряко/пряко управление на разходите (където наличностите от авансово финансиране се равняват на 1,6  години плащания), отколкото за споделеното управление. За функция 4 общият размер на поетите задължения и неприключеното авансово финансиране се равнява на 4,6  години разходи.

| 2.17. | Комисията счита, че неизпълнените поети задължения (RAL) са в съответствие с приложимите правила за автоматичната отмяна. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Големите забавяния между първоначалното поемане на задължението и окончателното уравняване на разходите са свързани с проблеми с липсваща документация при приключването и намаляват гъвкавостта. Както е посочено в точка 2.3, плащанията за 2015 г. често продължават да бъдат свързани с програми от предходни периоди. |
| --- | --- |

2.18.

Големите забавяния между първоначалното поемане на задължението и окончателното уравняване на разходите са свързани с проблеми с липсваща документация при приключването и намаляват гъвкавостта. Както е посочено в точка 2.3, плащанията за 2015 г. често продължават да бъдат свързани с програми от предходни периоди.

| 2.18. | За политиката на сближаване крайната дата за допустимост е 31 декември 2015 г. Документите по приключването следва да бъдат подадени до 31 март 2017 г. В Регламент (ЕС) No 1083/2006 се предвижда, че до приключването на програмата се задържа дял от 5 % от общия размер на отпуснатите средства от ЕС.

  Съзаконодателите решиха да изменят регламента и да удължат автоматичния срок за отмяна N+2 за две държави членки. Това намали натиска върху тези държави членки да представят искания за плащане в по-кратък референтен период. Освен това Договорът за присъединяване на Хърватия позволява да се направи изключение от правилото за автоматична отмяна на поети задължения. Той също така предвижда N+3.


  Накрая, през 2014 г. беше създадена работна група за по-добро прилагане, за да се помогне на държавите членки да оптимизират използването на финансовите пакети за политиката на сближаване за периода 2007—2013 г. Напредъкът се следи от Комисията. |
| --- | --- |

2.18.

Съзаконодателите решиха да изменят регламента и да удължат автоматичния срок за отмяна N+2 за две държави членки. Това намали натиска върху тези държави членки да представят искания за плащане в по-кратък референтен период. Освен това Договорът за присъединяване на Хърватия позволява да се направи изключение от правилото за автоматична отмяна на поети задължения. Той също така предвижда N+3.

Накрая, през 2014 г. беше създадена работна група за по-добро прилагане, за да се помогне на държавите членки да оптимизират използването на финансовите пакети за политиката на сближаване за периода 2007—2013 г. Напредъкът се следи от Комисията.

Фигура 2.5 —   Разбивка на неизпълнените бюджетни задължения и авансовото финансиране на Комисията

| (В млн. евро) |
| --- |
| Неизпълнени бюджетни задължения
   (46) |
| Функция | < 2009 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. | Общо | Години бюджетни задължения (47) |
| 1a | Конкурентоспособност | 295 | 672 | 1 209 | 1 541 | 3 885 | 5 942 | 7 844 | 13 066 | 34 455 | 2,1 |
| 1b | Сближаване | 1 653 | 38 | 237 | 1 455 | 7 191 | 29 459 | 21 324 | 65 016 | 126 372 | 2,6 |
| 2 | Природни ресурси | 223 | 62 | 82 | 127 | 213 | 7 231 | 2 140 | 18 112 | 28 191 | 1,8 |
| 3 | Сигурност и гражданство | 21 | 39 | 62 | 136 | 277 | 580 | 350 | 1 671 | 3 137 | 1,5 |
| 4 | Глобална Европа | 938 | 522 | 883 | 1 412 | 3 364 | 4 719 | 5 390 | 7 446 | 24 673 | 3,0 |
| 5 | Администрация | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 295 | 295 | 0,0 |
| Общо | 3 130 | 1 333 | 2 473 | 4 671 | 14 931 | 47 931 | 37 049 | 105 606 | 217 123
   (48) | 2,4 |
| |
| Авансово финансиране
   (49) |
| Функция | < 2009 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. | Общо | Години плащания (50) |
| 1a | Конкурентоспособност | 127 | 165 | 422 | 1 382 | 3 353 | 6 117 | 5 343 | 8 636 | 25 545 | 1,5 |
| 1b | Сближаване | 12 934 | 9 347 | 689 | 69 | 33 | 75 | 2 042 | 7 523 | 32 711 | 0,6 |
| 2 | Природни ресурси | 3 443 | 131 | 60 | 78 | 120 | 172 | 393 | 2 397 | 6 795 | 0,1 |
| 3 | Сигурност и гражданство | 19 | 27 | 58 | 92 | 192 | 675 | 792 | 1 430 | 3 284 | 1,6 |
| 4 | Глобална Европа | 236 | 461 | 397 | 817 | 947 | 1 634 | 2 520 | 5 446 | 12 458 | 1,6 |
| 5 | Администрация | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0,0 |
| Общо (брутно авансово финансиране) | 16 758 | 10 130 | 1 626 | 2 439 | 4 645 | 8 673 | 11 090 | 25 434 | 80 795
   (51) | 0,6 |

(В млн. евро)

Неизпълнени бюджетни задължения
   (46)

Функция

< 2009 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

Общо

Години бюджетни задължения (47)

1a

Конкурентоспособност

295

672

1 209

1 541

3 885

5 942

7 844

13 066

34 455

2,1

1b

Сближаване

1 653

38

237

1 455

7 191

29 459

21 324

65 016

126 372

2,6

2

Природни ресурси

223

62

82

127

213

7 231

2 140

18 112

28 191

1,8

3

Сигурност и гражданство

21

39

62

136

277

580

350

1 671

3 137

1,5

4

Глобална Европа

938

522

883

1 412

3 364

4 719

5 390

7 446

24 673

3,0

5

Администрация

0

0

0

0

0

0

0

295

295

0,0

Общо

3 130

1 333

2 473

4 671

14 931

47 931

37 049

105 606

217 123
   (48)

2,4

Авансово финансиране
   (49)

Функция

< 2009 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

Общо

Години плащания (50)

1a

Конкурентоспособност

127

165

422

1 382

3 353

6 117

5 343

8 636

25 545

1,5

1b

Сближаване

12 934

9 347

689

69

33

75

2 042

7 523

32 711

0,6

2

Природни ресурси

3 443

131

60

78

120

172

393

2 397

6 795

0,1

3

Сигурност и гражданство

19

27

58

92

192

675

792

1 430

3 284

1,6

4

Глобална Европа

236

461

397

817

947

1 634

2 520

5 446

12 458

1,6

5

Администрация

0

0

0

0

0

0

0

2

2

0,0

Общо (брутно авансово финансиране)

16 758

10 130

1 626

2 439

4 645

8 673

11 090

25 434

80 795
   (51)

0,6

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Изоставането в усвояването на средствата от европейските структурни и инвестиционни (ЕСИ) фондове е значително

| 2.19. | В края на 2015 г. плащанията към държавите членки по ЕСИ фондове (21) за периода на МФР 2007—2013 г. са достигнали 400,8  млрд. евро (90 % от общо 446,2  млрд. евро (22) за всички одобрени оперативни програми).
  Фигура 2.6
  показва нивото на плащанията, които Комисията е извършила спрямо поетите задължения за всяка една държава членка. На пет държави членки (23) се дължат повече от половината от неизползваните кредити за задължения за ЕСИ фондовете, които не са били приключени чрез плащане. |
| --- | --- |

2.19.

В края на 2015 г. плащанията към държавите членки по ЕСИ фондове (21) за периода на МФР 2007—2013 г. са достигнали 400,8  млрд. евро (90 % от общо 446,2  млрд. евро (22) за всички одобрени оперативни програми).
  Фигура 2.6
  показва нивото на плащанията, които Комисията е извършила спрямо поетите задължения за всяка една държава членка. На пет държави членки (23) се дължат повече от половината от неизползваните кредити за задължения за ЕСИ фондовете, които не са били приключени чрез плащане.

| 2.19. | Петте държави членки, посочени от Палатата, получават най-значителните средства от ЕСИ фондовете.

  За проблема с ниските нива на усвояване на средствата работната група за по-добро прилагане, създадена от Комисията, участва активно в подпомагането на държавите членки, които са най-силно засегнати от ниски нива на усвояване на средствата. |
| --- | --- |

2.19.

За проблема с ниските нива на усвояване на средствата работната група за по-добро прилагане, създадена от Комисията, участва активно в подпомагането на държавите членки, които са най-силно засегнати от ниски нива на усвояване на средствата.

| 2.20. | В някои държави членки незаявените финансови средства от ЕС (24) и изискваното национално съфинансиране съставляват значителен дял от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“ (вж.
  фигура 2.7
  ). В седем държави членки общият размер на средствата, които може да бъдат заявени от фондовете на ЕС (като се вземат и двата периода: 2007—2013 г. и 2014—2020 г.), е повече от 15 % от годишните разходи на сектор „Държавно управление“. |
| --- | --- |

2.20.

В някои държави членки незаявените финансови средства от ЕС (24) и изискваното национално съфинансиране съставляват значителен дял от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“ (вж.
  фигура 2.7
  ). В седем държави членки общият размер на средствата, които може да бъдат заявени от фондовете на ЕС (като се вземат и двата периода: 2007—2013 г. и 2014—2020 г.), е повече от 15 % от годишните разходи на сектор „Държавно управление“.

| 2.20. | През 2014 г. беше създадена работна група за по-добро прилагане с цел подобряване на изпълнението и усвояването на бюджета в държавите членки с най-ниски нива на усвояване и с пропорционално най-високи неусвоени средства от ЕС (25). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | С цел да се използват всички налични средства по МФР 2007—2013 г., органите в държавите членки ще трябва да подадат валидни заявки в размер, равен на сбора от всички неизпълнени задължения заедно с изискваното национално съфинансиране и сумата на авансовото финансиране, предоставено от бюджета. На
  фигура 2.8
  са представени относителните дялове на неизползваните кредити за бюджетни задължения за периода 2007—2013 г. за всяка държава членка, както и авансовото финансиране за МФР 2014—2020 г., изплатено към края на 2015 г. |
| --- | --- |

2.21.

С цел да се използват всички налични средства по МФР 2007—2013 г., органите в държавите членки ще трябва да подадат валидни заявки в размер, равен на сбора от всички неизпълнени задължения заедно с изискваното национално съфинансиране и сумата на авансовото финансиране, предоставено от бюджета. На
  фигура 2.8
  са представени относителните дялове на неизползваните кредити за бюджетни задължения за периода 2007—2013 г. за всяка държава членка, както и авансовото финансиране за МФР 2014—2020 г., изплатено към края на 2015 г.

Фигура 2.6 —   Усвояване в проценти и общ размер на средствата по ЕСИ фондовете в МФР за периода 2007—2013 г. към 31 декември 2015 г.

Image

| (1) | Хърватия се присъедини към ЕС през юли 2013 г. Следователно данните за Хърватия относно усвояването на средствата не са съпоставими с тези на другите държави членки. |
| --- | --- |

(1)

Хърватия се присъедини към ЕС през юли 2013 г. Следователно данните за Хърватия относно усвояването на средствата не са съпоставими с тези на другите държави членки.

Източник: Изчисление на Европейската сметна палата въз основа на стратегически документи на Комисията.

Фигура 2.7 –   Неизползвани кредити за поемане на задължения по ЕСИ фондовете към 31 декември 2015 г. като процент от разходите на сектор „Държавно управление“ за 2015 г.

Image

Източник: Европейската сметна палата въз основа на информация от Комисията. Данни на Евростат относно разходите на сектор „Държавно управление“ за 2015 г., април 2016 г.

Фигура 2.8 —   Неизползвани кредити за задължения по ЕСИ фондовете за периода 2007—2013 г. и авансово финансиране за периода 2014—2020 г., в края на 2015 г.

(В млн.евро)

Image

Източник: Европейската сметна палата въз основа на информация от Комисията.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Финансовите инструменти представляват нарастваща част от бюджета...

| 2.22. | Финансовите инструменти се състоят предимно от заеми, капиталови инструменти, гаранции и инструменти за поделяне на риска (26). |
| --- | --- |

2.22.

Финансовите инструменти се състоят предимно от заеми, капиталови инструменти, гаранции и инструменти за поделяне на риска (26).

Финансови инструменти при непряко управление

| 2.23. | При МФР за периода 2014—2020 г. финансовите инструменти при непряко управление са придобили по-голямо значение и представляват увеличаваща се част от плащанията от бюджета на ЕС. Групата на ЕИБ управлява почти всички финансови инструменти при непряко управление. Това включва Гаранционния фонд за външни дейности (вж.
  фигура 2.9
  ), който представлява 32 % от общия размер на активите на финансовите инструменти. Само много малка част от инструментите (активи на стойност 74 млн. евро) и някои механизми за техническа помощ, създадени преди 2014 г., се управляват от други международни финансови институции (27). За МФР за периода 2014—2020 г. Комисията е подписала само две споразумения за делегиране на правомощия (28) с органи извън групата на ЕИБ. |
| --- | --- |

2.23.

При МФР за периода 2014—2020 г. финансовите инструменти при непряко управление са придобили по-голямо значение и представляват увеличаваща се част от плащанията от бюджета на ЕС. Групата на ЕИБ управлява почти всички финансови инструменти при непряко управление. Това включва Гаранционния фонд за външни дейности (вж.
  фигура 2.9
  ), който представлява 32 % от общия размер на активите на финансовите инструменти. Само много малка част от инструментите (активи на стойност 74 млн. евро) и някои механизми за техническа помощ, създадени преди 2014 г., се управляват от други международни финансови институции (27). За МФР за периода 2014—2020 г. Комисията е подписала само две споразумения за делегиране на правомощия (28) с органи извън групата на ЕИБ.

| 2.23. | Гаранционният фонд за външни дейности не е финансов инструмент по смисъла на Финансовия регламент. Той съществува от преди приемането на Финансовия регламент и се основава на lex specialis, Регламент (ЕО, Евратом) No 480/2009 на Съвета от 25 май 2009 г. относно създаване на Гаранционен фонд за външни дейности. |
| --- | --- |

2.23.

Фигура 2.9 —   Общо активи в размер на 6,5  млрд. евро(1) към 31 декември 2015 г. във финансовите инструменти при непряко управление според вида инструмент

Image

| (1) | Вж. таблицата относно финансовите инструменти от документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети. |
| --- | --- |

(1)

Вж. таблицата относно финансовите инструменти от документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети.

Източник: Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз — финансова 2015 година (Раздел от документа за обсъждане и анализ на финансовите отчети относно финансовите инструменти) и компилация на данни от консолидираните отчети на финансовите инструменти за 2015 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 2.24. | Комисията приключва финансовите инструменти от предишната МФР (29) или ги слива в нови (30). |
| --- | --- |

2.24.

Комисията приключва финансовите инструменти от предишната МФР (29) или ги слива в нови (30).

| 2.25. | В МФР за периода 2014—2020 г.: |
| --- | --- |

2.25.

В МФР за периода 2014—2020 г.:

| — | Очакваните плащания за финансови инструменти при непряко управление почти са се удвоили и са достигнали 7,4  млрд. евро (МФР за 2007—2013 г.: 3,8  млрд. евро). |
| --- | --- |

—

Очакваните плащания за финансови инструменти при непряко управление почти са се удвоили и са достигнали 7,4  млрд. евро (МФР за 2007—2013 г.: 3,8  млрд. евро).

| — | Бюджетът на ЕС осигурява допълнителна гаранция в размер до 16 млрд. евро за новосъздадения ЕФСИ (вж. точка 2.33). |
| --- | --- |

—

Бюджетът на ЕС осигурява допълнителна гаранция в размер до 16 млрд. евро за новосъздадения ЕФСИ (вж. точка 2.33).

| — | Инициативата на ЕС за малките и средните предприятия (Инициатива за МСП) (първоначално създадена като инструмент за реакция при кризи) съчетава ресурси от бюджета на ЕС, предоставени по COSME (31) и Хоризонт 2020 (175 млн. евро за всяка от програмите), и ЕФРР-ЕЗФРСР (32) (8,5  млрд. евро), с ресурси на Групата на ЕИБ (33). |
| --- | --- |

—

Инициативата на ЕС за малките и средните предприятия (Инициатива за МСП) (първоначално създадена като инструмент за реакция при кризи) съчетава ресурси от бюджета на ЕС, предоставени по COSME (31) и Хоризонт 2020 (175 млн. евро за всяка от програмите), и ЕФРР-ЕЗФРСР (32) (8,5  млрд. евро), с ресурси на Групата на ЕИБ (33).

| 2.26. | В края на 2015 г. кумулативните плащания за новите инструменти възлизат на 1,3  млрд. евро (2014: 0,7  млрд. евро), както е показано на
  фигура 2.10.
  От които: |
| --- | --- |

2.26.

В края на 2015 г. кумулативните плащания за новите инструменти възлизат на 1,3  млрд. евро (2014: 0,7  млрд. евро), както е показано на
  фигура 2.10.
  От които:

| — | инструментите за гаранции възлизат на 1,1  млрд. евро (88 %) от кумулативните плащания; |
| --- | --- |

—

инструментите за гаранции възлизат на 1,1  млрд. евро (88 %) от кумулативните плащания;

| — | капиталовите инструменти възлизат на 0,2  млрд. евро (12 %) от кумулативните плащания. |
| --- | --- |

—

капиталовите инструменти възлизат на 0,2  млрд. евро (12 %) от кумулативните плащания.

Фигура 2.10 —   Финансови инструменти по МФР за 2014—2020 г. при непряко управление

| (В млн. евро) |
| --- |
| Име на инструмента | Вид инструмент | Индикативен бюджет за 2014—2020 г. | Кумулативни поети задължения | Кумулативни плащания |
| 2014 г. | 2015 г. | 2014 г. | 2015 г. |
| ХОРИЗОНТ 2020 — Инструмент за заеми и гаранции за научни изследвания, развитие и иновации в рамките на InnovFin — ЕИБ (52) | Гаранции | 1 060 | 483 | 646 | 483 | 646 |
| от които целеви приходи, преразпределени от Механизма за финансиране с поделяне на риска | 375 | 430 | 374 | 395 |
| ХОРИЗОНТ 2020 — Инструмент за заеми за МСП и малки дружества със средна пазарна капитализация в рамките на InnovFin — ЕИФ (53) | Гаранции | 1 060 | 169 | 306 | 169 | 304 |
| ХОРИЗОНТ 2020 — Капиталов механизъм за изследвания и иновации в рамките на InnovFin — ЕИФ (52) | Дялово участие | 430 | 0 | 125 | 0 | 110 |
| Дългов инструмент за МСЕ — ЕИБ | Гаранции | 2 557 | 128 | 247 | 0 | 0 |
| Капиталов инструмент по Механизма за свързване на Европа (CEF) | Дялово участие | 0 | 10 | 0 | 0 |
| Капиталов механизъм за растеж по програмата COSME — ЕИФ | Дялово участие | 633 | 52 | 102 | 33 | 41 |
| Механизъм за гарантиране на заеми по COSME — ЕИФ | Гарантиране | 686 | 89 | 238 | 42 | 131 |
| Механизъм за гарантиране на студентски заеми (програма „Еразъм+“) — ЕИФ | Гаранции | 517 | 28 | 61 | 0 | 20 |
| Програма на Европейския съюз за заетост и социални иновации (EaSI) — ЕИФ | Гарантиране | 193 | 28 | 60 | 0 | 10 |
| Гаранционен механизъм за секторите на културата и творчеството (54) | Гарантиране | 123 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Инструмент за частно финансиране за енергийна ефективност (PF4EE) — ЕИБ | Гарантиране | 80 | 30 | 50 | 6 | 12 |
| Инструмент за финансиране на природен капитал (NCFF) — ЕИБ | Гарантиране | 60 | 10 | 30 | 3 | 12 |
| Общо | | 7 399 | 1 017 | 1 875 | 735 | 1 286 |

(В млн. евро)

Име на инструмента

Вид инструмент

Индикативен бюджет за 2014—2020 г.

Кумулативни поети задължения

Кумулативни плащания

2014 г.

2015 г.

2014 г.

2015 г.

ХОРИЗОНТ 2020 — Инструмент за заеми и гаранции за научни изследвания, развитие и иновации в рамките на InnovFin — ЕИБ (52)

Гаранции

1 060

483

646

483

646

от които целеви приходи, преразпределени от Механизма за финансиране с поделяне на риска

375

430

374

395

ХОРИЗОНТ 2020 — Инструмент за заеми за МСП и малки дружества със средна пазарна капитализация в рамките на InnovFin — ЕИФ (53)

Гаранции

1 060

169

306

169

304

ХОРИЗОНТ 2020 — Капиталов механизъм за изследвания и иновации в рамките на InnovFin — ЕИФ (52)

Дялово участие

430

0

125

0

110

Дългов инструмент за МСЕ — ЕИБ

Гаранции

2 557

128

247

0

0

Капиталов инструмент по Механизма за свързване на Европа (CEF)

Дялово участие

0

10

0

0

Капиталов механизъм за растеж по програмата COSME — ЕИФ

Дялово участие

633

52

102

33

41

Механизъм за гарантиране на заеми по COSME — ЕИФ

Гарантиране

686

89

238

42

131

Механизъм за гарантиране на студентски заеми (програма „Еразъм+“) — ЕИФ

Гаранции

517

28

61

0

20

Програма на Европейския съюз за заетост и социални иновации (EaSI) — ЕИФ

Гарантиране

193

28

60

0

10

Гаранционен механизъм за секторите на културата и творчеството (54)

Гарантиране

123

0

0

0

0

Инструмент за частно финансиране за енергийна ефективност (PF4EE) — ЕИБ

Гарантиране

80

30

50

6

12

Инструмент за финансиране на природен капитал (NCFF) — ЕИБ

Гарантиране

60

10

30

3

12

Общо

7 399

1 017

1 875

735

1 286

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

... и от счетоводния баланс...

| 2.27. | Общият размер на активите във финансовите инструменти при непряко управление е нараснал с 650 млн. евро (11 %) в сравнение с предходната година (вж.
  фигура 2.11
  ). Основните елементи на това увеличение са: |
| --- | --- |

2.27.

Общият размер на активите във финансовите инструменти при непряко управление е нараснал с 650 млн. евро (11 %) в сравнение с предходната година (вж.
  фигура 2.11
  ). Основните елементи на това увеличение са:

| — | увеличение от 251 млн. евро на инвестициите в дългови ценни книжа и ценни книжа с фиксиран доход, което се дължи на трансфери от бюджета на ЕС към доверителни сметки; |
| --- | --- |

—

увеличение от 251 млн. евро на инвестициите в дългови ценни книжа и ценни книжа с фиксиран доход, което се дължи на трансфери от бюджета на ЕС към доверителни сметки;

| — | увеличение от 177 млн. евро на инвестициите в евро облигации от Гаранционния фонд за външни дейности (34), към който от бюджета на ЕС са прехвърлени 144 млн. евро. |
| --- | --- |

—

увеличение от 177 млн. евро на инвестициите в евро облигации от Гаранционния фонд за външни дейности (34), към който от бюджета на ЕС са прехвърлени 144 млн. евро.

Фигура 2.11 —   Общо активи във финансовите инструменти при непряко управление според вида актив

(В млрд. евро)

Image

Източник: Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз — финансови години 2014 и 2015.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 2.28. | Паричните средства представляват 20 % от всички активи на финансовите инструменти и остават стабилни в размер на 1,3  млрд. евро към края на 2015 г. (2014 г.: 1,3  млрд. евро (35)) (вж.
  фигура 2.12
  ): |
| --- | --- |

2.28.

Паричните средства представляват 20 % от всички активи на финансовите инструменти и остават стабилни в размер на 1,3  млрд. евро към края на 2015 г. (2014 г.: 1,3  млрд. евро (35)) (вж.
  фигура 2.12
  ):

Фигура 2.12 —   Парични средства и парични еквиваленти, държани по финансови инструменти (1)

Image

| (1) | Вж. бел. 2.8 от отчетите за 2015 г. |
| --- | --- |

(1)

Вж. бел. 2.8 от отчетите за 2015 г.

Източник: компилация от данни от отчетните документи за 2015 г. на финансовите инструменти.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 2.29. | През 2015 г. 211 млн. евро са върнати от доверителните сметки на финансовите инструменти, управлявани от упълномощени посредници: 126 млн. евро към общия бюджет (36) и 85 млн. евро като вътрешни целеви приходи. От тях: |
| --- | --- |

2.29.

През 2015 г. 211 млн. евро са върнати от доверителните сметки на финансовите инструменти, управлявани от упълномощени посредници: 126 млн. евро към общия бюджет (36) и 85 млн. евро като вътрешни целеви приходи. От тях:

| — | 134 млн. евро представляват приходи и погашения; |
| --- | --- |

—

134 млн. евро представляват приходи и погашения;

| — | 59 млн. евро представляват върнати в общия бюджет на ЕС неизползвани средства, държани по доверителни сметки на финансови инструменти и механизми за техническа помощ при приключване, а 18 млн. евро представляват анулирани операции на Европейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП). |
| --- | --- |

—

59 млн. евро представляват върнати в общия бюджет на ЕС неизползвани средства, държани по доверителни сметки на финансови инструменти и механизми за техническа помощ при приключване, а 18 млн. евро представляват анулирани операции на Европейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП).

| 2.30. | За финансовата 2015 година общият размер на таксите за администрация и управление на финансовите инструменти възлиза на 63 млн. евро (2014 г.: 50 млн. евро). За новите инструменти кумулативните такси за 2014 и 2015 г. възлизат на 72 млн. евро (5,77  % от общия размер на активите). |
| --- | --- |

2.30.

За финансовата 2015 година общият размер на таксите за администрация и управление на финансовите инструменти възлиза на 63 млн. евро (2014 г.: 50 млн. евро). За новите инструменти кумулативните такси за 2014 и 2015 г. възлизат на 72 млн. евро (5,77  % от общия размер на активите).

... но неизползваните суми от финансовите инструменти при споделено управление остават сравнително големи

| 2.31. | Според последния наличен доклад относно финансовите инструменти при споделено управление, в който се описва ситуацията в края на 2014 г. (37), 6,8  млрд. евро неизползвани суми остават в тези инструменти. От тях 80 % са концентрирани в пет държави членки (38). Италия (3 млрд. евро) съставлява 45 % от общия размер (39). По време на проверката на Сметната палата на счетоводния баланс поискахме от Комисията да предостави допълнителен анализ на използването на тези инструменти в Италия до 31 декември 2015 г. Той показва, че 1,7  млрд. евро са останали неизползвани за Италия към 31 декември 2015 г. |
| --- | --- |

2.31.

Според последния наличен доклад относно финансовите инструменти при споделено управление, в който се описва ситуацията в края на 2014 г. (37), 6,8  млрд. евро неизползвани суми остават в тези инструменти. От тях 80 % са концентрирани в пет държави членки (38). Италия (3 млрд. евро) съставлява 45 % от общия размер (39). По време на проверката на Сметната палата на счетоводния баланс поискахме от Комисията да предостави допълнителен анализ на използването на тези инструменти в Италия до 31 декември 2015 г. Той показва, че 1,7  млрд. евро са останали неизползвани за Италия към 31 декември 2015 г.

| 2.31. | Комисията поиска допълнителна информация от Италия до 31 декември 2015 г. Тази информация показва, че 45 % за Италия остават неизползвани към 31 декември 2015 г. Получените данни, проверени по отношение на записите, направени по сметките на Комисията през 2015 г., са били предадени на Палатата. След направения анализ се оказа, че не съществува необходимост от промяна на настоящата методика. Въпреки това прилагането ще бъде преразгледано през 2016 г. |
| --- | --- |

2.31.

Бяха регистрирани първите операции за Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ)...

| 2.32. | Комисията (представляваща ЕС) и ЕИБ подписаха споразумението за ЕФСИ на 22 юли 2015 г. ЕФСИ е част от инвестиционния план за Европа, обявен през 2014 г. от председателя на Европейската комисия. Той има за цел да подпомогне инвестициите в области като инфраструктурата, образованието, научните изследвания и иновациите, както и рисковото финансиране за малките предприятия. |
| --- | --- |

2.32.

Комисията (представляваща ЕС) и ЕИБ подписаха споразумението за ЕФСИ на 22 юли 2015 г. ЕФСИ е част от инвестиционния план за Европа, обявен през 2014 г. от председателя на Европейската комисия. Той има за цел да подпомогне инвестициите в области като инфраструктурата, образованието, научните изследвания и иновациите, както и рисковото финансиране за малките предприятия.

| 2.33. | ЕС предоставя бюджетна гаранция в размер до 16 млрд. евро (от които 8 млрд. евро ще бъдат прехвърлени постепенно към специален фонд в периода 2016—2022 г.), а ЕИБ допринася с 5 млрд. евро от собствените си ресурси за резерв за покриване на риска. Комисията и ЕИБ очакват това да подкрепи финансирането от ЕИБ/ЕИФ с до 61 млн. евро, като целта е да се привлекат 315 млрд. евро инвестиции. |
| --- | --- |

2.33.

ЕС предоставя бюджетна гаранция в размер до 16 млрд. евро (от които 8 млрд. евро ще бъдат прехвърлени постепенно към специален фонд в периода 2016—2022 г.), а ЕИБ допринася с 5 млрд. евро от собствените си ресурси за резерв за покриване на риска. Комисията и ЕИБ очакват това да подкрепи финансирането от ЕИБ/ЕИФ с до 61 млн. евро, като целта е да се привлекат 315 млрд. евро инвестиции.

| 2.34. | ЕС гарантира операциите в инфраструктурния и иновационния прозорец, изпълняван от ЕИБ, и операциите в прозореца за малки и средни предприятия, осъществяван от ЕИФ. Всеки един от тези прозорци има дългов портфейл (гаранция от ЕС за 11 млрд. евро за инфраструктурния и иновационния прозорец и 1,250  млрд. евро за прозореца за малки и средни предприятия), както и капиталов портфейл (гаранция от ЕС за 2,5  млрд. евро за инфраструктурния и иновационния прозорец и 1,250  млрд. евро за прозореца за малки и средни предприятия). |
| --- | --- |

2.34.

ЕС гарантира операциите в инфраструктурния и иновационния прозорец, изпълняван от ЕИБ, и операциите в прозореца за малки и средни предприятия, осъществяван от ЕИФ. Всеки един от тези прозорци има дългов портфейл (гаранция от ЕС за 11 млрд. евро за инфраструктурния и иновационния прозорец и 1,250  млрд. евро за прозореца за малки и средни предприятия), както и капиталов портфейл (гаранция от ЕС за 2,5  млрд. евро за инфраструктурния и иновационния прозорец и 1,250  млрд. евро за прозореца за малки и средни предприятия).

| 2.35. | Комисията ще прехвърли средства от гаранцията към ЕИБ при получаване на съответното искане от ЕИБ. За посрещане на такива заявки Комисията е създала гаранционен фонд (Гаранционен фонд за ЕФСИ) (40). Бюджетът на ЕС ще финансира този фонд през периода до 2020 г., като намали планираните разходи за Механизма за свързване на Европа с 2,8  млрд. евро и за Хоризонт 2020 — с 2,2  млрд. евро (41), и като използва 3 млрд. евро от неразпределения марж под тавана на СФР за разходи. През декември 2015 г. Комисията е заделила 1,4  млрд. евро (42) за плащания във фонда. Тя не е извършила плащания през 2015 г. |
| --- | --- |

2.35.

Комисията ще прехвърли средства от гаранцията към ЕИБ при получаване на съответното искане от ЕИБ. За посрещане на такива заявки Комисията е създала гаранционен фонд (Гаранционен фонд за ЕФСИ) (40). Бюджетът на ЕС ще финансира този фонд през периода до 2020 г., като намали планираните разходи за Механизма за свързване на Европа с 2,8  млрд. евро и за Хоризонт 2020 — с 2,2  млрд. евро (41), и като използва 3 млрд. евро от неразпределения марж под тавана на СФР за разходи. През декември 2015 г. Комисията е заделила 1,4  млрд. евро (42) за плащания във фонда. Тя не е извършила плащания през 2015 г.

| 2.35. | Средствата ще бъдат платени на ЕИБ, ако се налага, за да бъде изпълнена поисканата гаранция в съответствие с регламента за ЕФСИ при условията, определени в споразумението за ЕФСИ. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | ЕИБ е подписала осем операции от дълговия портфейл за инфраструктурния и иновационния прозорец (който представлява общо 1 092,7 млрд. евро), от които е отпуснала 193,8  млн. евро през 2015 г. ЕИБ е подписала две операции по капиталовия портфейл за инфраструктурния и иновационния прозорец (на стойност общо 125 млн. евро през 2015 г.), половината от които са гарантирани от ЕС. От сумите, обхванати от гаранцията на ЕС, ЕИБ е изплатила само 7,6  млн. евро през 2015 г. Общият размер на гаранцията на ЕС по платените суми и начислените лихви по този портфейл възлиза на 202 млн. евро (43) в края на годината. |
| --- | --- |

2.36.

ЕИБ е подписала осем операции от дълговия портфейл за инфраструктурния и иновационния прозорец (който представлява общо 1 092,7 млрд. евро), от които е отпуснала 193,8  млн. евро през 2015 г. ЕИБ е подписала две операции по капиталовия портфейл за инфраструктурния и иновационния прозорец (на стойност общо 125 млн. евро през 2015 г.), половината от които са гарантирани от ЕС. От сумите, обхванати от гаранцията на ЕС, ЕИБ е изплатила само 7,6  млн. евро през 2015 г. Общият размер на гаранцията на ЕС по платените суми и начислените лихви по този портфейл възлиза на 202 млн. евро (43) в края на годината.

| 2.36. | Плащанията се увеличават постепенно, когато се изгражда портфейл от операции. Портфейлът на ЕФСИ в момента се разширява със значително увеличаване на неговия размер, предвидено до края на 2016 г. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | За прозореца за МСП през 2015 г. ЕИФ използва гаранцията на ЕС само за да гарантира операции по съществуващите финансови инструменти за МСП (44). |
| --- | --- |

2.37.

За прозореца за МСП през 2015 г. ЕИФ използва гаранцията на ЕС само за да гарантира операции по съществуващите финансови инструменти за МСП (44).

... но стартирането на Механизма за свързване на Европа (МСЕ) закъснява

| 2.38. | Комисията и ЕИБ подписаха споразумението за дълговия инструмент на МСЕ на 22 юли 2015 г., в същия ден, в който подписаха и споразумението за ЕФСИ. Сливането на портфейлите на Инструмента за гарантиране на заеми (LGTT) и Инициативата „Облигации за проекти“ беше отложено за 2016 г. Комисията не е платила вноска за инструмента през 2015 г., а ЕИБ не е подписала никакви операции. |
| --- | --- |

2.38.

Комисията и ЕИБ подписаха споразумението за дълговия инструмент на МСЕ на 22 юли 2015 г., в същия ден, в който подписаха и споразумението за ЕФСИ. Сливането на портфейлите на Инструмента за гарантиране на заеми (LGTT) и Инициативата „Облигации за проекти“ беше отложено за 2016 г. Комисията не е платила вноска за инструмента през 2015 г., а ЕИБ не е подписала никакви операции.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

Заключенията за 2015 г.

| 2.39. | Разпространението на финансови механизми, които не са пряко финансирани от бюджета на ЕС и не се одитират от Сметната палата, носи рискове за отчитането и за координацията на политиките и операциите на ЕС (точка 2.4). |
| --- | --- |

2.39.

Разпространението на финансови механизми, които не са пряко финансирани от бюджета на ЕС и не се одитират от Сметната палата, носи рискове за отчитането и за координацията на политиките и операциите на ЕС (точка 2.4).

| 2.40. | Комисията е поела голям обем задължения през 2015 г., отчасти във връзка с бюджетни кредити, пренесени от 2014 г. Неизпълнените поети задължения са се върнали на предишните нива (точки 2.5—2.9). Сумата за финансиране от бъдещи бюджети е нараснала на 339 млрд. евро. Комисията не е изготвила прогноза за паричните потоци, която да обхваща следващите седем до десет години (точка 2.10). Такава прогноза би дала възможност на заинтересованите страни да очакват изискванията за бъдещи плащания и бюджетни приоритети, както и да планират конструктивно напред. |
| --- | --- |

2.40.

Комисията е поела голям обем задължения през 2015 г., отчасти във връзка с бюджетни кредити, пренесени от 2014 г. Неизпълнените поети задължения са се върнали на предишните нива (точки 2.5—2.9). Сумата за финансиране от бъдещи бюджети е нараснала на 339 млрд. евро. Комисията не е изготвила прогноза за паричните потоци, която да обхваща следващите седем до десет години (точка 2.10). Такава прогноза би дала възможност на заинтересованите страни да очакват изискванията за бъдещи плащания и бюджетни приоритети, както и да планират конструктивно напред.

| 2.40. | МФР е инструмент за осигуряване на средносрочна до дългосрочна стабилност и предвидимост на бъдещите нужди от плащания и бюджетните приоритети.

  Следователно дългосрочните прогнози могат да бъдат определени само като се вземат предвид съществуващите финансови рамки. Плащанията, породени от бъдещи финансови рамки, които все още не са договорени, не могат да се предвидят с точност.


  Прогнозата за периода след 2020 г. ще бъде представена през 2017 г. (както е предвидено в точка 9 от Междуинституционалното споразумение за бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и доброто финансово управление) и тя ще бъде неразделна част от предложенията на Комисията за МФР за периода след 2020 г. (които ще бъдат представени преди 1 януари 2018 г. въз основа на член 25 от Регламента за МФР).


  Комисията вече се ангажира да представи средносрочна прогноза за плащанията (в рамките на средносрочния преглед на финансовата рамка), в която ще се направи анализ на устойчивостта на таваните на плащанията и изменението на RAL и на отменените бюджетни кредити до 2020 г. |
| --- | --- |

2.40.

Следователно дългосрочните прогнози могат да бъдат определени само като се вземат предвид съществуващите финансови рамки. Плащанията, породени от бъдещи финансови рамки, които все още не са договорени, не могат да се предвидят с точност.

Прогнозата за периода след 2020 г. ще бъде представена през 2017 г. (както е предвидено в точка 9 от Междуинституционалното споразумение за бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и доброто финансово управление) и тя ще бъде неразделна част от предложенията на Комисията за МФР за периода след 2020 г. (които ще бъдат представени преди 1 януари 2018 г. въз основа на член 25 от Регламента за МФР).

Комисията вече се ангажира да представи средносрочна прогноза за плащанията (в рамките на средносрочния преглед на финансовата рамка), в която ще се направи анализ на устойчивостта на таваните на плащанията и изменението на RAL и на отменените бюджетни кредити до 2020 г.

| 2.41. | Декларациите за разходи в областта на сближаването през 2015 г. са намалели. Това е довело до намаление на декларациите за разходи, които очакват възстановяване на средства, но не е намалило нивото на извършените плащания (вж. точки 2.14 и 2.15). |
| --- | --- |

2.41.

Декларациите за разходи в областта на сближаването през 2015 г. са намалели. Това е довело до намаление на декларациите за разходи, които очакват възстановяване на средства, но не е намалило нивото на извършените плащания (вж. точки 2.14 и 2.15).

| 2.42. | Продължаващите дълги забавяния между първоначалното поемане на задължения и окончателните уравнявания на разходи показват, че начините на извършване на разходи бавно се адаптират към променящите се бюджетни приоритети и увеличават риска изискваната документация да не бъде на разположение при приключването (вж. точки 2.16 и 2.17). |
| --- | --- |

2.42.

Продължаващите дълги забавяния между първоначалното поемане на задължения и окончателните уравнявания на разходи показват, че начините на извършване на разходи бавно се адаптират към променящите се бюджетни приоритети и увеличават риска изискваната документация да не бъде на разположение при приключването (вж. точки 2.16 и 2.17).

| 2.42. | Забавянето между поетите задължения и плащанията просто отразява продължителността на текущите проекти. Някои проекти представляват големи инфраструктурни проекти в Съюза или проекти в доста трудни трети държави, поради което забавяне от средно 2,4 години не трябва да се разглежда като необичайно. Нормативната уредба задължава бенефициентите да съхраняват съответната документация за определен период след приключването. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Неизпълнените поети задължения (заедно с неприключеното авансово финансиране) по ЕСИ фондове от МФР за някои държави членки за периода 2007—2013 г. остават високи и често надхвърлят 15 % от общите разходи на сектор „Държавно управление“ (точки 2.19—2.21). |
| --- | --- |

2.43.

Неизпълнените поети задължения (заедно с неприключеното авансово финансиране) по ЕСИ фондове от МФР за някои държави членки за периода 2007—2013 г. остават високи и често надхвърлят 15 % от общите разходи на сектор „Държавно управление“ (точки 2.19—2.21).

| 2.44. | Все по-големи суми се държат във финансови инструменти при непряко управление и групата на ЕИБ остава предпочитаната финансова институция за тяхното управление (точка 2.23). |
| --- | --- |

2.44.

Все по-големи суми се държат във финансови инструменти при непряко управление и групата на ЕИБ остава предпочитаната финансова институция за тяхното управление (точка 2.23).

| 2.45. | Неизползваните суми от финансовите инструменти при споделено управление остават високи и се концентрират в няколко държави членки (точка 2.31). |
| --- | --- |

2.45.

Неизползваните суми от финансовите инструменти при споделено управление остават високи и се концентрират в няколко държави членки (точка 2.31).

| 2.45. | Вж. отговора по точка 2.31. |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Създаването на ЕФСИ се е отразило върху стартирането на програмата МСЕ. Въпреки че това засяга допусканията, направени от Комисията в нейната предварителна оценка за използването на финансови инструменти в рамките на МСЕ, не е била извършена повторна оценка на този въпрос. ЕФСИ също така ще засегне използването на някои други финансови инструменти (вж. точки 2.32—2.38). |
| --- | --- |

2.46.

Създаването на ЕФСИ се е отразило върху стартирането на програмата МСЕ. Въпреки че това засяга допусканията, направени от Комисията в нейната предварителна оценка за използването на финансови инструменти в рамките на МСЕ, не е била извършена повторна оценка на този въпрос. ЕФСИ също така ще засегне използването на някои други финансови инструменти (вж. точки 2.32—2.38).

| 2.46. | Приемането на ЕФСИ не оказа въздействие върху общите цели на МСЕ, но създаде допълнителен механизъм за финансовата помощ на ЕС, наред с другото, за инфраструктурни проекти, по-специално чрез дългово финансиране. За да вземе под внимание създаването на ЕФСИ, управителният комитет на МСЕ DI на първата си среща определи основните принципи за осигуряване на подкрепа от МСЕ и ЕФСИ с оглед да се повиши тяхната допълняемост. Освен това се подготвя допълнение към предварителната оценка на МСЕ, за да се отрази i) последният анализ на потенциала за стартиране на капиталовия инструмент на МСЕ в секторите на МСЕ, и ii) развитието на пазара след стартирането на ЕФСИ. Това допълнение следва да се разбира като допълнение на предходната предварителна оценка, а не като корекция. Съгласуваността на дълговия инструмент на МСЕ с други инициативи на ЕС, включително ЕФСИ, ще бъде оценена в средносрочния преглед на МСЕ. |
| --- | --- |

2.46.

Препоръки

| 2.47. | ЕСП отправя следните препоръки: |
| --- | --- |

2.47.

ЕСП отправя следните препоръки:

| — | Препоръка 1: Комисията следва да предприеме действия за намаляване на неизпълнените задължения, например чрез, където е приложимо, по-бърза отмяна на бюджетни кредити, по-бързо приключване на програми за периода 2007—2013 г., както и чрез по-широко използване на нетни корекции в областта на сближаването, намаляване на паричните средства, държани от доверени лица, и изготвяне на планове и прогнози в тези области, които имат значителни неизползвани кредити за задължения и други задължения (вж. точки 2.5—2.9, 2.19 и 2.28) |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Комисията следва да предприеме действия за намаляване на неизпълнените задължения, например чрез, където е приложимо, по-бърза отмяна на бюджетни кредити, по-бързо приключване на програми за периода 2007—2013 г., както и чрез по-широко използване на нетни корекции в областта на сближаването, намаляване на паричните средства, държани от доверени лица, и изготвяне на планове и прогнози в тези области, които имат значителни неизползвани кредити за задължения и други задължения (вж. точки 2.5—2.9, 2.19 и 2.28)

Комисията приема препоръката.

Всички мерки, приети от Комисията по отношение на държавите членки, включително за намаляване на неизпълнените поети задължения и по-широко използване на нетни корекции в областта на политиката на сближаване, очевидно трябва да съответстват на регулаторната рамка.

| — | Препоръка 2: Комисията следва да изготви и публикува годишно актуализирана прогноза за паричните потоци, обхващаща период от седем до десет години, включваща бюджетни тавани, нужди от плащания, ограничения на капацитета и потенциална отмяна на поети задължения (точка 2.10) |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Комисията следва да изготви и публикува годишно актуализирана прогноза за паричните потоци, обхващаща период от седем до десет години, включваща бюджетни тавани, нужди от плащания, ограничения на капацитета и потенциална отмяна на поети задължения (точка 2.10)

Комисията приема препоръката.

Прогнозата за периода след 2020 г. ще бъде представена през 2017 г. (както е предвидено в точка 9 от Междуинституционалното споразумение за бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и доброто финансово управление) и тя ще бъде неразделна част от предложенията на Комисията за МФР за периода след 2020 г. (които ще бъдат представени преди 1 януари 2018 г. въз основа на член 25 от Регламента за МФР).

В допълнение Комисията ще представи средносрочна прогноза за плащанията, в която се оценява устойчивостта на настоящите тавани на плащанията до края на текущата МФР, в рамките на средносрочния преглед на МФР.

| — | Препоръка 3: Комисията следва да взима под внимание в своето бюджетно и финансово управление ограниченията на капацитета в определени държави членки с цел да осигури ефикасно използване на средствата (вж. точки 2.19—2.21) |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: Комисията следва да взима под внимание в своето бюджетно и финансово управление ограниченията на капацитета в определени държави членки с цел да осигури ефикасно използване на средствата (вж. точки 2.19—2.21)

Комисията приема препоръката в рамките, определени от МФР и съответното законодателство.

Комисията вече създаде специална работна група за подобряване на изпълнението, с цел да се подобри прилагането на ЕСИ фондовете в някои държави членки, като в същото време се осигури пълно спазване на законосъобразността и редовността на разходите (вж. отговора на Комисията на точки 2.19 и 2.20). Комисията възнамерява да гарантира, че се извличат максимални ползи от работата на експертната група, и ще се съсредоточи върху постигането на активен и целенасочен подход към държавите членки, за да подкрепи прилагането на финансирането на политиката на сближаване в периода 2014—2020 г.

| — | Препоръка 4: Комисията следва да възстанови обратно в бюджета неизползваните парични салда по финансовите инструменти при споделено управление (вж. точка 2.31) и останалите неизползвани средства във финансовите инструменти при непряко управление от предходната МФР, за които е изтекъл периодът на допустимост (45) |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: Комисията следва да възстанови обратно в бюджета неизползваните парични салда по финансовите инструменти при споделено управление (вж. точка 2.31) и останалите неизползвани средства във финансовите инструменти при непряко управление от предходната МФР, за които е изтекъл периодът на допустимост (45)

Комисията приема препоръката.

За непряко управляваните финансови инструменти през ноември 2015 г. Комисията заедно с ЕИФ финализира процедура за „връщане и отмяна на бюджетни кредити към фондове на ЕС“, включваща трансфера на приходите от GIF и възстановените средства по „Хоризонт 2020“ и COSME, и нейното изпълнение е в ход. Тя ще бъде придружена от посещения за мониторинг в ЕИФ.

За споделеното управление всички неизползвани средства по финансовите инструменти ще бъдат приспаднати при приключването в съответствие с правните разпоредби за програмите със споделено управление.

| — | Препоръка 5: Комисията следва да преразгледа предварителната оценка на дълговия инструмент на Механизма за свързване на Европа в светлината на създаването на ЕФСИ и да вземе под внимание отражението на ЕФСИ върху други програми и финансови инструменти на ЕС. |
| --- | --- |

—

Препоръка 5: Комисията следва да преразгледа предварителната оценка на дълговия инструмент на Механизма за свързване на Европа в светлината на създаването на ЕФСИ и да вземе под внимание отражението на ЕФСИ върху други програми и финансови инструменти на ЕС.

Комисията приема препоръката отчасти.

Съгласуваността на дълговия инструмент на МСЕ с други инициативи на ЕС, включително ЕФСИ, ще бъде оценена в средносрочния преглед на МСЕ.

Подготвя се допълнение към предварителната оценка на МСЕ, за да се отрази i) последният анализ на потенциала за стартиране на капиталовия инструмент на МСЕ в секторите на МСЕ, и ii) развитието на пазара след стартирането на ЕФСИ. Това допълнение следва да се разбира като допълнение на предходната предварителна оценка, а не като корекция.

Допълняемостта между финансовите инструменти по МСЕ спрямо ЕФСИ се основава на принципа, че финансирането по МСЕ се съсредоточава върху иновативни, демонстрационни и пилотни проекти и инициативи, които са допустими по съответните регламенти в секторите на МСЕ, докато обхватът и критериите за допустимост за подкрепа по линия на ЕФСИ са по-широки.

---

(1)  Регламент (ЕС, Евратом) No 1311/2013 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 884). Определените в параграфа ограничения са по текущи цени.

(2)  Сумите са представени по текущи цени.

(3)  Съгласно член 5 от Регламент (ЕС, Евратом) No 1311/2013 Комисията прави корекция за увеличение на тавана на плащанията за дадена година със сума, равна на разликата между извършените плащания и тавана на МФР за плащанията за предходната година. Тези годишни корекции не трябва да надвишават максималните суми от 7, 9 и 10 млрд. евро (по цени от 2011 г.) съответно през 2018, 2019 и 2020 г.

(4)  Съгласно член 14 от Регламент (ЕС, Евратом) No 1311/2013 оставените налични маржове под таваните на МФР за бюджетните кредити за поети задължения за годините 2014—2017 съставляват Общ марж на МФР за ангажименти, които да бъдат предоставени над таваните, установени в МФР, за годините 2016—2020 за цели на политиката по отношение на растежа и заетостта, по-специално младежката заетост.

(5)  Реч на председателя на Европейската сметна палата пред Комисията по бюджетен контрол на Европейския парламент (CONT) от 10 ноември 2015 г. (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AR2014.aspx).

(6)  През 2015 г. ЕИБ е отпуснала средства в размер на 57,4 млрд. евро в рамките на ЕС (Статистически доклад на ЕИБ за 2015 г., стр. 2).

(7)  Механизмите за смесено финансиране на ЕС в рамките на външната политика на ЕС допълват други начини за подпомагане. Принципът на този механизъм е да комбинира безвъзмездната финансова помощ от ЕС със заеми или капиталови инвестиции от публични и частни институции.

(8)  3,088 млрд. евро са изплатени от ЕФР през 2015 г.

(9)  Вж. точки 13—17 от „Годишен доклад на Европейската сметна палата относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2015 година“ в настоящия Официален вестник.

(10)  Регламент (ЕС, Евратом) No 2015/623 на Съвета (ОВ L 103, 22.4.2015 г., стр. 1) препрограмира общо 21,1 млрд. евро от 2014 г. към следващи години (2015 г. — 16,5 млрд. евро, 2016 г. — 4,5 млрд. евро, и 2017 г. — 0,1 млрд. евро). Коригиращ бюджет No 1 от 2015 г. също е необходимо условие за това прехвърляне.

(11)  Пренасянето на кредити е позволено съгласно член 13, параграф 2, буква а) от Финансовия регламент — Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1) (http://ec.europa.eu/budget/explained/glossary/glossary_en.cfm).

(12)  Целевите приходи са заделени приходи за конкретни дейности. Целевите приходи се формират предимно от земеделски санкции и други възстановени суми по неправомерно изплатени средства, както и постъпления от трети страни, в т.ч. ЕАСТ и страните кандидатки за членство.

(13)  От тях 19,1 млрд. евро (33 млрд. евро през 2014 г.) представляват задължения към земеделските стопани, които обикновено се изчистват през първите два месеца от следващата година.

(14)  Годишен доклад за 2014 г., точка 2.22, Годишен доклад за 2013 г., точка 1.50, и Годишен доклад за 2012 г., точка 1.59.

(15)  Член 17 от Финансовия регламент.

(16)  Регламент (ЕС, Евратом) No 1311/2013.

(17)  Изменен със Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно техническата корекция на финансовата рамка за 2016 г. в съответствие с промените в БНД (COM(2015) 320 окончателен).

(18)  Бел. 2.12 от отчетите. Неизплатените заявки за плащания, които Комисията е верифицирала като точни и е отчела в своята счетоводна система като готови за изплащане, възлизат на 3,3 млрд. евро (2014 г. — 1,3 млрд. евро).

(19)  То включва 23,1 млрд. евро за периода 2007—2013 г. и 9,6 млрд. евро за периода 2014—2020 г.

(20)  За разходите в областта на сближаването за оперативните програми, приети в периода на МФР за 2007—2013 г., автоматично освобождаване на средства следва да бъде направено на базата на правилото N+2 за всички държави членки с изключение на Хърватия, Румъния и Словакия (за които се прилага правилото N+3).

(21)  ЕСИ фондовете включват Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионния фонд (КФ), Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР). В МФР за 2007—2013 г. ЕЗФРСР и ЕФМДР не са класифицирани заедно с Кохезионния фонд (ЕСФ, ЕФРР и КФ).

(22)  Вкл. годишните мерки на ЕЗФРСР с цел да бъде сравним с ЕСИ фондовете на настоящата МФР.

(23)  Чешката република, Испания, Италия, Полша и Румъния включват 27,9 млрд. евро от 45,4 млрд. евро неизползвани бюджетни кредити за поемане на задължения по ЕСИ фондовете.

(24)  Включващи неизползваното финансиране от МФР за периода 2007—2013 г. и годишните траншове от настоящата МФР за периода 2014—2020 г.

(25)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/task-force-better-implementation

(26)  Финансовите инструменти представляват мерки, които могат да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска. Член 2, буква п) от Финансовия регламент „Дефиниции“.

(27)  Европейската банка за възстановяване и развитие, Kreditanstalt für Wiederaufbau и Банката за развитие към Съвета на Европа.

(28)  С Европейската банка за възстановяване и развитие за „Инструмент за финансиране на МСП в Армения“ (15 млн. евро) и програмата „Жени в бизнеса в Източното партньорство“ (5 млн. евро) на 29 декември 2015 г.

(29)  Механизъм за гарантиране по отношение на МСП — SMEG 1998.

(30)  Инициатива за облигации за проекти (PBI) и Инструмент за гарантиране на заеми за проекти по TEN-T (LGTT), които през 2016 г. ще бъдат слети с Дълговия инструмент за МСЕ.

(31)  Програма на ЕС за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия.

(32)  ЕФРР — Европейски фонд за регионално развитие; ЕЗФРСР — Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони.

(33)  Групата на ЕИБ включва Европейската инвестиционна банка и Европейския инвестиционен фонд.

(34)  Вноските към Гаранционния фонд достигат 1,2 млрд. евро към края на годината, с увеличение от 144 млн. евро през 2015 г. За да се достигне целевата сума от 9 % общо непогасени капиталови задължения, през 2015 г. е определена допълнителна вноска от 257 млн. евро от бюджета на ЕС, която да бъде изплатена през 2016 г.

(35)  Вж. точка 2.24 от годишния доклад за 2014 г.

(36)  В съответствие с член 140, параграф 6 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

(37)  Последните налични данни се отнасят за края на 2014 г. и се съдържат в доклада на Комисията от септември 2015 г.относно обобщените данни за напредъка във финансирането и прилагането на инструментите за финансов инженеринг, отчетени от управляващите органи в съответствие с член 67, параграф 2, буква й) от Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета.

(38)  Вж. точки 6.41 и 6.42, както и точки 29—45 от Специален доклад No 19/2016 (Изпълнение на бюджета на ЕС чрез финансови инструменти — поуки от програмния период 2007—2013 г.).

(39)  Испания — 0,9 млрд. евро (13 %), Гърция — 0,9 млрд. евро (13 %), Обединеното кралство — 0,5 млрд. евро (7 %), Германия — 0,3 млрд. евро (4 %), и други държави членки — 1,2 млрд. евро (18 %) представляват остатъка.

(40)  Член 12, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 2015/1017.

(41)  Приложение I към регламента за ЕФСИ модифицира финансовия пакет за програмите Хоризонт 2020 и МСЕ.

(42)  Тази сума е преразпределена от бюджетните линии за МСЕ (790 млн. евро), Хоризонт 2020 (70 млн. евро) и ITER (490 млн. евро).

(43)  Вж. бел. 5.2.1 на стр. 75 от отчетите.

(44)  55 млн. евро за InnovFin SMEG и 39 млн. евро за операции по Механизма за гарантиране на заеми (МГЗ) на Програмата за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия (COSME).

(45)  Вж. точки 6.46—6.52 от Годишния доклад на ЕСП за 2014 г.

(46)  Източник: Годишни отчети на Европейската комисия за 2015 г., таблица 2.5 от „Отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки“.

(47)  Източник: Доклад относно бюджетното и финансовото управление — 2015 г. — раздел A.7.2.

(48)  Неизпълнените бюджетни задължения не включват 570 млн. евро от други институции.

(49)  Източник: Европейска сметна палата, на базата на данни от Комисията.

(50)  Авансово финансиране, изплатено към 31.12.2015 г., разделено на плащанията, извършени от бюджетните кредити за годината.

(51)  Вж. годишните отчети на Европейската комисия за 2015 г., бел. 2.5.1.

(52)  В допълнение към определения в основния акт бюджет, за финансовите инструменти COSME и Хоризонт 2020 ще бъдат разпределени вноски, които представляват приходи и погашения по Програмата за за конкурентоспособност и иновации (CIP) и от финансовите инструменти на Седма рамкова програма (7РП).

(53)  Вкл. вноската на ЕС по Хоризонт 2020 за инициативата за МСП.

(54)  До края на 2015 г. споразумението за делегиране на правомощия не е било подписано.

Източник: Работен документ на службите на Комисията SWD(2015) 206 окончателен, Споразумения за делегиране на права и деловодна система ABAC.

---

ГЛАВА 3

Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 3.1-3.5 |
| --- | --- |

| Част 1 — „Хоризонт 2020“ (2014—2020 г.) | 3.6-3.59 |
| --- | --- |

| Раздел 1 —Връзките между „Хоризонт 2020“ и „Европа 2020“ невинаги позволяват поставяне на акцент върху резултатите от изпълнението и следва да бъдат по-ясно определени | 3.7-3.21 |
| --- | --- |

| Раздел 2 — Полезни взаимодействия и допълване с ЕСИ фондовете и с националните програми | 3.22-3.23 |
| --- | --- |

| Раздел 3 — Механизмът на функциониране на „Хоризонт 2020“ не стимулира последователното фокусиране върху резултатите от изпълнението | 3.24-3.59 |
| --- | --- |

| Част 2— Планиране и докладване на резултатите от изпълнението на ниво генерални дирекции — групата на природните ресурси | 3.60-3.65 |
| --- | --- |

| Част 3 — Резултати от извършените от Сметната палата одити на изпълнението | 3.66-3.85 |
| --- | --- |

| Специални доклади и други публикации през 2015 г. относно резултати от изпълнението | 3.66-3.77 |
| --- | --- |

| Проследяване на изпълнението на препоръките от специални доклади | 3.78-3.85 |
| --- | --- |

| Заключения и препоръки | 3.86-3.95 |
| --- | --- |

| Заключения | 3.86-3.93 |
| --- | --- |

| Препоръки | 3.94-3.95 |
| --- | --- |

| Приложение 3.1 — | Специални доклади, приети от Европейската сметна палата през 2015 г. |
| --- | --- |

Приложение 3.1 —

| Приложение 3.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с резултатите от изпълнението |
| --- | --- |

Приложение 3.2 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 3.1. | Тема на настоящата глава са резултатите от изпълнението (вж.
  фигура 3.1
  ). Така се продължава практиката, която характеризира годишните доклади на Сметната палата от 2010 г. досега, да включваме в годишния доклад отделна глава за оценка на различни аспекти от системите на Комисия, въведени с цел да гарантират, че средствата на ЕС се използват по ефективен начин, а не просто в съответствие с приложимото законодателство. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

3.1.

Тема на настоящата глава са резултатите от изпълнението (вж.
  фигура 3.1
  ). Така се продължава практиката, която характеризира годишните доклади на Сметната палата от 2010 г. досега, да включваме в годишния доклад отделна глава за оценка на различни аспекти от системите на Комисия, въведени с цел да гарантират, че средствата на ЕС се използват по ефективен начин, а не просто в съответствие с приложимото законодателство.

| 3.2. | От 2010 г. насам Сметната палата анализира извършваната от Комисията самооценка на резултатите от изпълнението в годишните отчети за дейността на избрани генерални дирекции на Комисията и прави също така преглед на някои от темите, третирани през годината в специалните доклади относно одита на изпълнението. Други елементи, свързани с изпълнението, които Сметната палата проверява, са плановете за управление на избрани генерални дирекции (ГД) и докладите, които Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета, в т.ч. последните ѝ доклади за оценка (1). |
| --- | --- |

3.2.

От 2010 г. насам Сметната палата анализира извършваната от Комисията самооценка на резултатите от изпълнението в годишните отчети за дейността на избрани генерални дирекции на Комисията и прави също така преглед на някои от темите, третирани през годината в специалните доклади относно одита на изпълнението. Други елементи, свързани с изпълнението, които Сметната палата проверява, са плановете за управление на избрани генерални дирекции (ГД) и докладите, които Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета, в т.ч. последните ѝ доклади за оценка (1).

Фигура 3.1 —   Резултати от изпълнението на ниво ЕС

Резултатите от изпълнението на ниво ЕС се оценяват въз основа на принципите за добро финансово управление (икономичност, ефикасност и ефективност) (2) и обхващат:

| а) | вложени ресурси — финансови, човешки, материални, организационни или нормативни средства, необходими за изпълнението на дадена програма; |
| --- | --- |

а)

вложени ресурси — финансови, човешки, материални, организационни или нормативни средства, необходими за изпълнението на дадена програма;

| б) | крайни продукти и услуги — преките резултати от дадена програма; |
| --- | --- |

б)

крайни продукти и услуги — преките резултати от дадена програма;

| в) | резултати — непосредствените ефекти от програмата върху преките адресати или получатели; |
| --- | --- |

в)

резултати — непосредствените ефекти от програмата върху преките адресати или получатели;

| г) | въздействие — дългосрочните промени за обществото, които се дължат поне отчасти на действията на ЕС. |
| --- | --- |

г)

въздействие — дългосрочните промени за обществото, които се дължат поне отчасти на действията на ЕС.

| 3.3. | В еквивалентната глава на годишния доклад от предходната година Сметната палата обърна специално внимание на дългосрочната стратегия на ЕС „Европа 2020“. Сметната палата провери мониторинга и процеса на докладване на високо ниво за стратегията на ЕС, а по отношение на Европейските структурни и инвестиционни фондове (3) (ЕСИ фондове) — начина, по който стратегията е отразена в споразуменията за партньорства и финансиращите програми, съгласувани от Комисията и държавите членки. Тази година Сметната палата продължи с тази тема, като фокусира проверката си върху резултатите от изпълнението на Комисията посредством „Хоризонт 2020“ — програмата на Комисията за изследвания и иновации, която, както е посочено по-долу, е много съществен елемент от бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

3.3.

В еквивалентната глава на годишния доклад от предходната година Сметната палата обърна специално внимание на дългосрочната стратегия на ЕС „Европа 2020“. Сметната палата провери мониторинга и процеса на докладване на високо ниво за стратегията на ЕС, а по отношение на Европейските структурни и инвестиционни фондове (3) (ЕСИ фондове) — начина, по който стратегията е отразена в споразуменията за партньорства и финансиращите програми, съгласувани от Комисията и държавите членки. Тази година Сметната палата продължи с тази тема, като фокусира проверката си върху резултатите от изпълнението на Комисията посредством „Хоризонт 2020“ — програмата на Комисията за изследвания и иновации, която, както е посочено по-долу, е много съществен елемент от бюджета на ЕС.

| 3.4. | Настоящата глава се състои от три части. Първата част е посветена на резултатите от изпълнението на „Хоризонт 2020“. В останалите две части се разглеждат въпроси, които Сметната палата е анализирала в предходни години — до каква степен резултатите от изпълнението са включени в основните годишни документи за планиране и докладване, изготвени от генералните дирекции на Комисията, и някои от основните теми на специалните доклади на Сметната палата за 2015 г., в т.ч. проследяване на изпълнението на извадка от препоръки от предходни специални доклади, и, за първи път, отговори на държавите членки на проведено от нас проучване във връзка с проследяването от тяхна страна на изпълнението на препоръките на Сметната палата. |
| --- | --- |

3.4.

Настоящата глава се състои от три части. Първата част е посветена на резултатите от изпълнението на „Хоризонт 2020“. В останалите две части се разглеждат въпроси, които Сметната палата е анализирала в предходни години — до каква степен резултатите от изпълнението са включени в основните годишни документи за планиране и докладване, изготвени от генералните дирекции на Комисията, и някои от основните теми на специалните доклади на Сметната палата за 2015 г., в т.ч. проследяване на изпълнението на извадка от препоръки от предходни специални доклади, и, за първи път, отговори на държавите членки на проведено от нас проучване във връзка с проследяването от тяхна страна на изпълнението на препоръките на Сметната палата.

| 3.5. | Въз основа на докладваните от Комисията данни Сметната палата посочи в своя годишен доклад за 2014 г., че средносрочният преглед на стратегия „Европа 2020“, който трябваше да бъде представен на Съвета през март 2015 г., е отложен за началото на 2016 г. (4). През юни 2016 г. Комисията информира Сметната палата, че средносрочният преглед е приключен, както и че няма да бъде изготвен официален документ със заключения. В резултат на това Сметната палата не е в състояние да докладва в настоящата глава относно начина, по който е извършен този преглед. Възможно е, обаче, Сметната палата да се върне към този въпрос в бъдещи доклади. |
| --- | --- |

3.5.

Въз основа на докладваните от Комисията данни Сметната палата посочи в своя годишен доклад за 2014 г., че средносрочният преглед на стратегия „Европа 2020“, който трябваше да бъде представен на Съвета през март 2015 г., е отложен за началото на 2016 г. (4). През юни 2016 г. Комисията информира Сметната палата, че средносрочният преглед е приключен, както и че няма да бъде изготвен официален документ със заключения. В резултат на това Сметната палата не е в състояние да докладва в настоящата глава относно начина, по който е извършен този преглед. Възможно е, обаче, Сметната палата да се върне към този въпрос в бъдещи доклади.

ЧАСТ 1 — „ХОРИЗОНТ 2020“ (2014—2020 Г.)

| 3.6. | Извършеният от Сметната палата анализ на „Хоризонт 2020“ се състои от три елемента. Най-напред сa представени основните характеристики на програмата и се прави преглед на стратегическата рамка, в която тя се прилага, по-специално връзките ѝ с други стратегии на ЕС. На второ място се разглеждат предимствата и потенциалните рискове, свързани с обединяването на научноизследователската дейност и иновациите. Накрая се анализира до каква степен е поставен фокус върху резултатите от изпълнението в рамките на „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.6.

Извършеният от Сметната палата анализ на „Хоризонт 2020“ се състои от три елемента. Най-напред сa представени основните характеристики на програмата и се прави преглед на стратегическата рамка, в която тя се прилага, по-специално връзките ѝ с други стратегии на ЕС. На второ място се разглеждат предимствата и потенциалните рискове, свързани с обединяването на научноизследователската дейност и иновациите. Накрая се анализира до каква степен е поставен фокус върху резултатите от изпълнението в рамките на „Хоризонт 2020“.

Раздел 1 — Връзките между „Хоризонт 2020“ и „Европа 2020“ невинаги позволяват поставяне на акцент върху резултатите от изпълнението и следва да бъдат по-ясно определени

„Европа 2020“ и „Хоризонт 2020“

| 3.7. | „Европа 2020“ е десетгодишна стратегия на ЕС за работни места и растеж. Тя е предприета през 2010 г., за да се създадат условия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Отговорността за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ се споделя между ЕС и неговите 28 държави членки. Следователно всяка от петте водещи цели (5) на стратегията е свързана с национална цел на ниво държава членка, отразяваща специфичните условия в съответната държава. |
| --- | --- |

3.7.

„Европа 2020“ е десетгодишна стратегия на ЕС за работни места и растеж. Тя е предприета през 2010 г., за да се създадат условия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Отговорността за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ се споделя между ЕС и неговите 28 държави членки. Следователно всяка от петте водещи цели (5) на стратегията е свързана с национална цел на ниво държава членка, отразяваща специфичните условия в съответната държава.

| 3.8. | „Хоризонт 2020“ разполага с бюджет от приблизително 75 млрд. евро за периода 2014—2020 г. Това е програмата на ЕС за подпомагане на научноизследователската дейност и иновациите, като общата ѝ цел е да „допринесе за изграждане на общество и икономика, основани на знанието и иновациите в Съюза“ (6). Тя подкрепя стратегията „Европа 2020“ и целите на ЕС за създаване на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) (7). „Хоризонт 2020“ обединява отделните преди това програми за финансиране за научни изследвания и иновации (8). |
| --- | --- |

3.8.

„Хоризонт 2020“ разполага с бюджет от приблизително 75 млрд. евро за периода 2014—2020 г. Това е програмата на ЕС за подпомагане на научноизследователската дейност и иновациите, като общата ѝ цел е да „допринесе за изграждане на общество и икономика, основани на знанието и иновациите в Съюза“ (6). Тя подкрепя стратегията „Европа 2020“ и целите на ЕС за създаване на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) (7). „Хоризонт 2020“ обединява отделните преди това програми за финансиране за научни изследвания и иновации (8).

| 3.9. | Финансирането се предоставя главно под формата на безвъзмездна финансова помощ, въпреки че е на разположение и достъп до други форми на финансиране, например посредством финансови инструменти. Комисията управлява по-голямата част от разходите по „Хоризонт 2020“ пряко или чрез агенции и други органи. Бенефициентите на „Хоризонт 2020“ са физически лица, екипи, университети, изследователски институти, МСП и по-големи дружества, от и извън ЕС. Много от финансираните проекти са колективни. |
| --- | --- |

3.9.

Финансирането се предоставя главно под формата на безвъзмездна финансова помощ, въпреки че е на разположение и достъп до други форми на финансиране, например посредством финансови инструменти. Комисията управлява по-голямата част от разходите по „Хоризонт 2020“ пряко или чрез агенции и други органи. Бенефициентите на „Хоризонт 2020“ са физически лица, екипи, университети, изследователски институти, МСП и по-големи дружества, от и извън ЕС. Много от финансираните проекти са колективни.

| 3.10. | На
  фигура 3.2
  е представена структурата на „Хоризонт 2020“. Общата цел се изразява в три приоритета (1. високи постижения в научната област, 2. водещи позиции в промишлеността и 3. справяне с обществените предизвикателства). Тези приоритети се изпълняват посредством 14 конкретни цели, допълнени от общи насоки за дейностите, които осигуряват тяхното научно и технологично съдържание. Общата цел се преследва също чрез две конкретни цели („Разпространяване на върховите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“). Другите две организации — Съвместният изследователски център (JRC) и Европейският институт за иновации и технологии (EIT), също допринасят за постигането на общата цел и приоритетите чрез преследването на свои собствени конкретни цели. „Хоризонт 2020“ включва също допълнителни мерки в областта на научните изследвания, като например мярката „бързо финансиране за иновации“, която подкрепя близки до пазара иновационни дейности. |
| --- | --- |

3.10.

На
  фигура 3.2
  е представена структурата на „Хоризонт 2020“. Общата цел се изразява в три приоритета (1. високи постижения в научната област, 2. водещи позиции в промишлеността и 3. справяне с обществените предизвикателства). Тези приоритети се изпълняват посредством 14 конкретни цели, допълнени от общи насоки за дейностите, които осигуряват тяхното научно и технологично съдържание. Общата цел се преследва също чрез две конкретни цели („Разпространяване на върховите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“). Другите две организации — Съвместният изследователски център (JRC) и Европейският институт за иновации и технологии (EIT), също допринасят за постигането на общата цел и приоритетите чрез преследването на свои собствени конкретни цели. „Хоризонт 2020“ включва също допълнителни мерки в областта на научните изследвания, като например мярката „бързо финансиране за иновации“, която подкрепя близки до пазара иновационни дейности.

Фигура 3.2 —   Структура на „Хоризонт 2020“

Image

Източник: Европейската сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Налице са връзки на високо ниво между „Хоризонт 2020“ и „Европа 2020“, но е необходимо те да бъдат заздравени, за да се улесни поставянето на акцент върху резултатите от изпълнението

| 3.11. | Съгласно законодателството „Хоризонт 2020“ има три показателя за изпълнение с оглед оценка на напредъка към постигане на общата му цел: |
| --- | --- |

3.11.

Съгласно законодателството „Хоризонт 2020“ има три показателя за изпълнение с оглед оценка на напредъка към постигане на общата му цел:

| а) | показател за интензивност на научноизследователската и развойната дейност, който предвижда инвестициите в тази област да представляват поне 3 % от БВП до 2020 г. Този показател повтаря една от петте водещи цели на „Европа 2020“; |
| --- | --- |

а)

показател за интензивност на научноизследователската и развойната дейност, който предвижда инвестициите в тази област да представляват поне 3 % от БВП до 2020 г. Този показател повтаря една от петте водещи цели на „Европа 2020“;

| б) | показател за резултатите от иновациите; |
| --- | --- |

б)

показател за резултатите от иновациите;

| в) | делът на научните изследователи от активното население (9). Този показател няма пряка връзка с водещите цели на „Европа 2020“. |
| --- | --- |

в)

делът на научните изследователи от активното население (9). Този показател няма пряка връзка с водещите цели на „Европа 2020“.

| 3.12. | Показателят с цел 3 % измерва средствата, вложени в научноизследователска и развойна дейност. Той не е създаден с цел да измерва крайните продукти и услуги, резултатите или въздействието. „Хоризонт 2020“ добавя за първи път в законодателството изискването частните инвестиции (за разлика от публичните инвестиции) в научноизследователска и развойна дейност да бъдат две трети от общият размер на инвестициите (10). През 2014 г. по отношение на тези целеви нива общият размер на инвестициите в Европа е малко над 2 % от БВП, като частният сектор е допринесъл за 64 % от тях. Сходни цифри са отчетени и в САЩ — 2,8  % през 2012 г., Япония — 3,5  % през 2013 г., и Южна Корея — 4,2  % през 2013 г. |
| --- | --- |

3.12.

Показателят с цел 3 % измерва средствата, вложени в научноизследователска и развойна дейност. Той не е създаден с цел да измерва крайните продукти и услуги, резултатите или въздействието. „Хоризонт 2020“ добавя за първи път в законодателството изискването частните инвестиции (за разлика от публичните инвестиции) в научноизследователска и развойна дейност да бъдат две трети от общият размер на инвестициите (10). През 2014 г. по отношение на тези целеви нива общият размер на инвестициите в Европа е малко над 2 % от БВП, като частният сектор е допринесъл за 64 % от тях. Сходни цифри са отчетени и в САЩ — 2,8  % през 2012 г., Япония — 3,5  % през 2013 г., и Южна Корея — 4,2  % през 2013 г.

| 3.12. | Въпреки че с показателя за интензивност на научноизследователската и развойната дейност (НИРД) от 3 % се измерват вложените средства в научноизследователска и развойна дейност, той отразява също така ефективността на мерките на политиката, насочени към насърчаването на висококачествена научна основа в държавите членки и създаването на по-добри рамкови условия за научни изследвания и иновации в частния сектор. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Разходите за „Хоризонт 2020“ представляват един относително малък принос към постигането на тази цел. Винаги се е очаквало държавите членки да са тези, които ще осигурят по-голямата част от средствата в тази област. През 2014 г., по време на първата година от изпълнението на „Хоризонт 2020“, разходите от институциите на ЕС са малко по-малко от 10 % от общия размер на националните бюджети за научноизследователска и развойна дейност. В годишния доклад от миналата година Сметната палата отбеляза, че ако всички национални цели се постигнат по отношение на научната и развойна дейност, това ще доведе общо до инвестиции в размер на 2,6  % от БВП до 2020 г., тоест под целта от 3 % (11). |
| --- | --- |

3.13.

Разходите за „Хоризонт 2020“ представляват един относително малък принос към постигането на тази цел. Винаги се е очаквало държавите членки да са тези, които ще осигурят по-голямата част от средствата в тази област. През 2014 г., по време на първата година от изпълнението на „Хоризонт 2020“, разходите от институциите на ЕС са малко по-малко от 10 % от общия размер на националните бюджети за научноизследователска и развойна дейност. В годишния доклад от миналата година Сметната палата отбеляза, че ако всички национални цели се постигнат по отношение на научната и развойна дейност, това ще доведе общо до инвестиции в размер на 2,6  % от БВП до 2020 г., тоест под целта от 3 % (11).

| 3.13. | В областта както на научните изследвания, така и на програма „Хоризонт 2020“ се полагат усилия за координиране и подобряване на инвестициите на държавите членки в научни изследвания и иновации и за създаване на рамкови условия, които позволяват на иновациите в частния сектор да процъфтяват (отворени иновации). Това има ключово значение за постигане на значителен напредък за преодоляването на различията в областта на иновациите между Европейския съюз (ЕС) и основните му конкуренти.

  Увеличаването на въздействието и високите постижения в научната област чрез откритост (отворена наука) и Цифров единен пазар, включването на цифровите аспекти в големите обществени предизвикателства, осъществяването на измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността на енергийния съюз, съчетани с далновидна политика в областта на изменението на климата, както и трансформирането на силните страни на Европа в науката и технологиите във водещ глобален глас (отворен към света) са също така основни цели на политиката в областта на научните изследвания.


  Инвестициите в научни изследвания и иновации от програмите на политиката на сближаване за периода 2007—2013 г. също допринесоха за напредъка към целта от 3 %. Този принос продължи през програмния период 2014—2020 г. благодарение на тематичната концентрация на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и ще засили своето въздействие и ефект на лоста благодарение на предварителните условия на „интелигентната специализация“ за научни изследвания и иновации.


  Приносът на програма „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ се укрепва от взаимодействието с други действия на равнище ЕС и национално равнище. |
| --- | --- |

3.13.

Увеличаването на въздействието и високите постижения в научната област чрез откритост (отворена наука) и Цифров единен пазар, включването на цифровите аспекти в големите обществени предизвикателства, осъществяването на измерението на научните изследвания, иновациите и конкурентоспособността на енергийния съюз, съчетани с далновидна политика в областта на изменението на климата, както и трансформирането на силните страни на Европа в науката и технологиите във водещ глобален глас (отворен към света) са също така основни цели на политиката в областта на научните изследвания.

Инвестициите в научни изследвания и иновации от програмите на политиката на сближаване за периода 2007—2013 г. също допринесоха за напредъка към целта от 3 %. Този принос продължи през програмния период 2014—2020 г. благодарение на тематичната концентрация на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и ще засили своето въздействие и ефект на лоста благодарение на предварителните условия на „интелигентната специализация“ за научни изследвания и иновации.

Приносът на програма „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ се укрепва от взаимодействието с други действия на равнище ЕС и национално равнище.

| 3.14. | Вторият показател за изпълнение на „Хоризонт 2020“ — относно иновациите — представлява комбиниран показател за крайните продукти и услуги. Първоначално този показател е разработен за водещата инициатива „Съюз за иновации“ на „Европа 2020“ (12). Този показател обхваща информация за четири елемента — патенти, заетост в интензивно използващи знанията дейности, конкурентоспособност на основани на знанията стоки и услуги и заетост в предприятия с бърз растеж в иновативните сектори. Изследователската група за комбинирани показатели (финансирана от ЕС) отбеляза факта, че такива показатели, основаващи се на подпоказатели без значима обща мерна единица и без ясен метод за относително претегляне, имат предимства и недостатъци. По-специално, въпреки че дават представа за общото състояние, съществува риск, че сами по себе си те могат да доведат до опростенчески политически заключения; ето защо те следва да се използват в съчетание с подпоказателите. През март 2016 г. Комисията е докладвала относно този показател и подпоказателите (13). |
| --- | --- |

3.14.

Вторият показател за изпълнение на „Хоризонт 2020“ — относно иновациите — представлява комбиниран показател за крайните продукти и услуги. Първоначално този показател е разработен за водещата инициатива „Съюз за иновации“ на „Европа 2020“ (12). Този показател обхваща информация за четири елемента — патенти, заетост в интензивно използващи знанията дейности, конкурентоспособност на основани на знанията стоки и услуги и заетост в предприятия с бърз растеж в иновативните сектори. Изследователската група за комбинирани показатели (финансирана от ЕС) отбеляза факта, че такива показатели, основаващи се на подпоказатели без значима обща мерна единица и без ясен метод за относително претегляне, имат предимства и недостатъци. По-специално, въпреки че дават представа за общото състояние, съществува риск, че сами по себе си те могат да доведат до опростенчески политически заключения; ето защо те следва да се използват в съчетание с подпоказателите. През март 2016 г. Комисията е докладвала относно този показател и подпоказателите (13).

| 3.15. | Показателят за резултатите от иновациите има това предимство, че насочва вниманието към установяването на подходящи условия за иновации и че осигурява мярка за оценка на напредъка в тази област на ниво икономика на ЕС. Той обаче има и редица недостатъци, които ограничават полезното му действие за мониторинг на приноса на „Хоризонт 2020“ към постигане на целите на стратегия „Европа 2020“: |
| --- | --- |

3.15.

Показателят за резултатите от иновациите има това предимство, че насочва вниманието към установяването на подходящи условия за иновации и че осигурява мярка за оценка на напредъка в тази област на ниво икономика на ЕС. Той обаче има и редица недостатъци, които ограничават полезното му действие за мониторинг на приноса на „Хоризонт 2020“ към постигане на целите на стратегия „Европа 2020“:

3.15.

| — | Комисията все още не е определила количествено измерими цели, които да бъдат постигнати в определен срок (14); |
| --- | --- |

—

Комисията все още не е определила количествено измерими цели, които да бъдат постигнати в определен срок (14);

| — | За да може дадена количествена цел да окаже въздействие върху създаването на политики и да стимулира напредъка, тя трябва да бъде консенсусна, обоснована на базата на доказателства и сравнителен анализ (бенчмаркинг) и лесна за разбиране и съобщаване.


  Това е по-трудно да се постигне при комбинирани показатели, като например показателя за крайните продукти и услуги в областта на иновациите, тъй като обобщените индекси, до които водят те, са абстрактни по своето същество. Ето защо комбинираните показатели обикновено не се включват към целевите нива. Друг пример за това е обобщеният индекс на индексите на „Съюза за иновации“, за който няма целево ниво, но е видно, че продължава да влияе върху създаването на политики от държавите членки.


  Освен това наличните хронологични редове за някои от съставните показатели са все още твърде къси, за да бъдат установени линиите на тенденциите и да бъдат набелязани ясни целеви нива за ЕС (компонентът на предприятията с висок растеж се основава на ново събиране на данни от Евростат). В допълнение към това поставянето на целево ниво за ЕС би изисквало извършване на сравнителен анализ спрямо изпълнението на държавите извън ЕС, което не е било възможно към момента, когато започва използването на този показател. |
| --- | --- |

—

За да може дадена количествена цел да окаже въздействие върху създаването на политики и да стимулира напредъка, тя трябва да бъде консенсусна, обоснована на базата на доказателства и сравнителен анализ (бенчмаркинг) и лесна за разбиране и съобщаване.

Това е по-трудно да се постигне при комбинирани показатели, като например показателя за крайните продукти и услуги в областта на иновациите, тъй като обобщените индекси, до които водят те, са абстрактни по своето същество. Ето защо комбинираните показатели обикновено не се включват към целевите нива. Друг пример за това е обобщеният индекс на индексите на „Съюза за иновации“, за който няма целево ниво, но е видно, че продължава да влияе върху създаването на политики от държавите членки.

Освен това наличните хронологични редове за някои от съставните показатели са все още твърде къси, за да бъдат установени линиите на тенденциите и да бъдат набелязани ясни целеви нива за ЕС (компонентът на предприятията с висок растеж се основава на ново събиране на данни от Евростат). В допълнение към това поставянето на целево ниво за ЕС би изисквало извършване на сравнителен анализ спрямо изпълнението на държавите извън ЕС, което не е било възможно към момента, когато започва използването на този показател.

| — | Комисията не е преобразувала този показател в национални целеви нива, които да отразяват конкретната ситуация на всяка държава членка — така както се препоръчва от експертите в областта за показателите, измерващи иновациите (15). |
| --- | --- |

—

Комисията не е преобразувала този показател в национални целеви нива, които да отразяват конкретната ситуация на всяка държава членка — така както се препоръчва от експертите в областта за показателите, измерващи иновациите (15).

| — | Целта за интензивност на научните изследвания е определена по държави членки и се допълва от показателя за крайните продукти и услуги в областта на иновациите, който представя картината на политиката за крайните продукти и услуги от иновациите. Тези различни елементи трябва да бъдат разглеждани заедно. |
| --- | --- |

—

Целта за интензивност на научните изследвания е определена по държави членки и се допълва от показателя за крайните продукти и услуги в областта на иновациите, който представя картината на политиката за крайните продукти и услуги от иновациите. Тези различни елементи трябва да бъдат разглеждани заедно.

| 3.16. | Конкретните цели на „Хоризонт 2020“ са следващото ниво в йерархията на целите при установяване на връзки със стратегията „Европа 2020“. По-голямата част (38 %) от бюджета на „Хоризонт 2020“ се заделя за приоритета „Обществени предизвикателства“, която има за цел да обхване приоритети на политиката в стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

3.16.

Конкретните цели на „Хоризонт 2020“ са следващото ниво в йерархията на целите при установяване на връзки със стратегията „Европа 2020“. По-голямата част (38 %) от бюджета на „Хоризонт 2020“ се заделя за приоритета „Обществени предизвикателства“, която има за цел да обхване приоритети на политиката в стратегията „Европа 2020“.

| 3.17. | В много случаи описанието на конкретните цели се отнася до водещите инициативи, които те следва да подпомогнат. Въпреки че са полезни за определянето на обща връзка между „Хоризонт 2020“ и стратегията „Европа 2020“, те не продължават да бъдат транспонирани на по-ниските нива в конкретни и оперативни връзки, които да послужат като основа за мониторинг и отчитане на приноса на „Хоризонт 2020“ за отделните водещи инициативи и по този начин за стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

3.17.

В много случаи описанието на конкретните цели се отнася до водещите инициативи, които те следва да подпомогнат. Въпреки че са полезни за определянето на обща връзка между „Хоризонт 2020“ и стратегията „Европа 2020“, те не продължават да бъдат транспонирани на по-ниските нива в конкретни и оперативни връзки, които да послужат като основа за мониторинг и отчитане на приноса на „Хоризонт 2020“ за отделните водещи инициативи и по този начин за стратегията „Европа 2020“.

| 3.17. | При изготвянето на бюджета всяка година в изявлението за програма „Хоризонт 2020“ се посочва приносът ѝ към всяка водеща инициатива, като се следва методологията, разработена при стартирането на програмата. |
| --- | --- |

3.17.

Връзките между 10-те приоритета на политиката на Комисията и „Европа 2020“/„Хоризонт 2020“ имат нужда от допълнително прецизиране

| 3.18. | През 2013 г. в регламента за създаване на „Хоризонт 2020“ се определят приоритети и общи и конкретни цели за периода 2014—2020 г. Тези приоритети и цели са замислени така, че да бъдат съгласувани със стратегията „Европа 2020“ (16), както и да допринесат за нейното изпълнение. Към края на 2014 г. настоящата Комисия определи 10 приоритета за Комисията като цяло за периода 2014—2019 г. (17). Въпреки че тези приоритети очертават някои нови области (като споразумението за свободна търговия със Съединените щати), както може да се очаква, те в значителна степен се припокриват със съществуващата стратегия „Европа 2020“, в т.ч. с нейните водещи цели и инициативи. Така например областите заетост и изменение на климата заемат важно място както в приоритетите на Комисията, така и в стратегия „Европа 2020“. Въпреки наличието на припокриване и взаимно допълване е било трудно да се установи степента, до която 10-те приоритета на политиката формират различен нов подход на Комисията или са замислени като нов начин, чрез който Комисията да приложи „Европа 2020“ в рамките на своята дейност. |
| --- | --- |

3.18.

През 2013 г. в регламента за създаване на „Хоризонт 2020“ се определят приоритети и общи и конкретни цели за периода 2014—2020 г. Тези приоритети и цели са замислени така, че да бъдат съгласувани със стратегията „Европа 2020“ (16), както и да допринесат за нейното изпълнение. Към края на 2014 г. настоящата Комисия определи 10 приоритета за Комисията като цяло за периода 2014—2019 г. (17). Въпреки че тези приоритети очертават някои нови области (като споразумението за свободна търговия със Съединените щати), както може да се очаква, те в значителна степен се припокриват със съществуващата стратегия „Европа 2020“, в т.ч. с нейните водещи цели и инициативи. Така например областите заетост и изменение на климата заемат важно място както в приоритетите на Комисията, така и в стратегия „Европа 2020“. Въпреки наличието на припокриване и взаимно допълване е било трудно да се установи степента, до която 10-те приоритета на политиката формират различен нов подход на Комисията или са замислени като нов начин, чрез който Комисията да приложи „Европа 2020“ в рамките на своята дейност.

| 3.18. | Стратегията „Европа 2020“ представлява стратегията за растеж на ЕС в рамките на десетилетие и на равнище ЕС. В съответствие със стратегията „Европа 2020“ с 10-те политически приоритета на Комисията се осигурява ясна и целенасочена програма/стратегия за дейностите на Комисията за изпълнение на „Европа 2020“ и те са изцяло съгласувани с общите цели на тази стратегия. В същото време те внасят по-голяма яснота и целенасоченост в общата политическа стратегия на Комисията, като се вземат под внимание неотдавнашните развития. Например от създаването на стратегията „Европа 2020“ ЕС видя кризи с държавния дълг, нарастващи дефицити в публичния сектор, войни в Украйна и Сирия, масиран приток на мигранти към Съюза, споразумение относно климата, постигнато на 21-вата конференцията на страните в Париж (COP 21).

  Тези 10 политически приоритета са представени и пред Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета по време на назначаване на новата Комисия. Тези приоритети обхващат, под формата на цели и показатели, целите и показателите на стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

3.18.

Тези 10 политически приоритета са представени и пред Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета по време на назначаване на новата Комисия. Тези приоритети обхващат, под формата на цели и показатели, целите и показателите на стратегията „Европа 2020“.

| 3.19. | Нормално е стратегическите приоритети да се променят в зависимост от обстоятелствата. Както беше посочено от Службата за вътрешен одит на Комисията обаче, въпреки че двете стратегии имат обща основа, Комисията досега не е направила регистър на общите елементи между тях. Сметната палата счита, че тъй като връзката между двете стратегии не е изяснена, те съществуват едновременно и се използват за различни цели: |
| --- | --- |

3.19.

Нормално е стратегическите приоритети да се променят в зависимост от обстоятелствата. Както беше посочено от Службата за вътрешен одит на Комисията обаче, въпреки че двете стратегии имат обща основа, Комисията досега не е направила регистър на общите елементи между тях. Сметната палата счита, че тъй като връзката между двете стратегии не е изяснена, те съществуват едновременно и се използват за различни цели:

| 3.19. | Комисията счита, че нейните приоритети представляват ясен и целенасочен политически дневен ред за Комисията, който е съгласуван като цяло със стратегията за Европейския съюз „Европа 2020“.

  Като такива те естествено се използват за различни цели. Това обаче не означава, че по някакъв начин приоритетите са несъгласувани или некоординирани, те изцяло се допълват.


  Моля, вж. също отговора на Комисията на точка 3.18. |
| --- | --- |

3.19.

Като такива те естествено се използват за различни цели. Това обаче не означава, че по някакъв начин приоритетите са несъгласувани или некоординирани, те изцяло се допълват.

Моля, вж. също отговора на Комисията на точка 3.18.

| — | Разпределението на бюджета на ЕС за разходни програми (като „Хоризонт 2020“) се основава, наред с другото, на приноса им за постигането на водещите цели и инициативи на „Европа 2020“. Мониторингът и оценката на разходните програми също така се основава на цели, предназначени да отразят стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

—

Разпределението на бюджета на ЕС за разходни програми (като „Хоризонт 2020“) се основава, наред с другото, на приноса им за постигането на водещите цели и инициативи на „Европа 2020“. Мониторингът и оценката на разходните програми също така се основава на цели, предназначени да отразят стратегията „Европа 2020“.

| — | По отношение на „Хоризонт 2020“ това беше изпълнено в първите работни програми за 2014—2015 г. През останалата част от програмата все по-голямо влияние върху работните програми и бюджета на конкретните елементи на работната програма ще оказват политическите приоритети, определени от настоящата Комисия в отговор на възникващия политически, икономически и технологичен контекст. |
| --- | --- |

—

По отношение на „Хоризонт 2020“ това беше изпълнено в първите работни програми за 2014—2015 г. През останалата част от програмата все по-голямо влияние върху работните програми и бюджета на конкретните елементи на работната програма ще оказват политическите приоритети, определени от настоящата Комисия в отговор на възникващия политически, икономически и технологичен контекст.

| — | Годишната работна програма на Комисията сега се съсредоточава върху 10-те приоритета на политиката. Считано от 2016 г. Комисията също така въведе нов метод за стратегическо планиране, който изисква от генералните дирекции да изготвят петгодишни стратегически планове въз основа на 10-те приоритета на политиката. Петгодишните стратегически планове ще бъдат отправната точка при изготвянето на годишните планове за управление (ПУ) с оглед изпълнение на задачите на генералните дирекции (в т.ч. изпълнението на разходните програми като „Хоризонт 2020“). Тъй като докладването в годишните отчети за дейността е тясно свързано с плановете за управление, може да се очаква, че от 2016 г. нататък годишните отчети за дейността ще отразят главно 10-приоритета на политиката. |
| --- | --- |

—

Годишната работна програма на Комисията сега се съсредоточава върху 10-те приоритета на политиката. Считано от 2016 г. Комисията също така въведе нов метод за стратегическо планиране, който изисква от генералните дирекции да изготвят петгодишни стратегически планове въз основа на 10-те приоритета на политиката. Петгодишните стратегически планове ще бъдат отправната точка при изготвянето на годишните планове за управление (ПУ) с оглед изпълнение на задачите на генералните дирекции (в т.ч. изпълнението на разходните програми като „Хоризонт 2020“). Тъй като докладването в годишните отчети за дейността е тясно свързано с плановете за управление, може да се очаква, че от 2016 г. нататък годишните отчети за дейността ще отразят главно 10-приоритета на политиката.

| — | Годишната работна програма на Комисията включва действия, които Комисията ще предприеме, за да помогне за осъществяването на политическите приоритети и за да допринесе за изпълнението на стратегията „Европа 2020“.


  Новите многогодишни стратегически планове, разработени за всеки отдел на Комисията, са изготвени въз основа на 10-те политически приоритета, изразени като общи цели. Като част от тази дейност на генералните дирекции е възложено да обясняват как действията им ще допринесат за стратегията „Европа 2020“. За да се улесни този процес, водещите цели на стратегията „Европа 2020“ фигурират като показатели за въздействието, свързани със съответните общи цели. В придружаващите годишни планове за управление се определят планираните крайни резултати за всеки отдел и как те ще допринесат за целите.


  Отделите на Комисията ще докладват за постиженията си чрез годишните отчети за своята дейност, в които ще бъде отразена структурата на стратегическите планове и плановете за управление. Комисията обаче ще продължи да докладва за напредъка към целите на „Европа 2020“ като част от процеса на Европейския семестър, както и за приноса на бюджета към „Европа 2020“ — в годишния доклад за управлението и изпълнението. |
| --- | --- |

—

Годишната работна програма на Комисията включва действия, които Комисията ще предприеме, за да помогне за осъществяването на политическите приоритети и за да допринесе за изпълнението на стратегията „Европа 2020“.

Новите многогодишни стратегически планове, разработени за всеки отдел на Комисията, са изготвени въз основа на 10-те политически приоритета, изразени като общи цели. Като част от тази дейност на генералните дирекции е възложено да обясняват как действията им ще допринесат за стратегията „Европа 2020“. За да се улесни този процес, водещите цели на стратегията „Европа 2020“ фигурират като показатели за въздействието, свързани със съответните общи цели. В придружаващите годишни планове за управление се определят планираните крайни резултати за всеки отдел и как те ще допринесат за целите.

Отделите на Комисията ще докладват за постиженията си чрез годишните отчети за своята дейност, в които ще бъде отразена структурата на стратегическите планове и плановете за управление. Комисията обаче ще продължи да докладва за напредъка към целите на „Европа 2020“ като част от процеса на Европейския семестър, както и за приноса на бюджета към „Европа 2020“ — в годишния доклад за управлението и изпълнението.

| 3.20. | За „Хоризонт 2020“ това води до ситуация, при която правната рамка и бюджетните средства за програмата отразяват стратегията „Европа 2020“, като същевременно службите на Комисията, изпълняващи програма „Хоризонт 2020“, са адаптирали стратегическото си планиране и управление за постигане на 10-приоритета на политиката. Например ключовите приоритети, които трябва да бъдат разработени в рамките на работните програми на „Хоризонт 2020“ за периода 2016—2017 г., се основават на седем от 10-те области на политиката от дневния ред на новата Комисия. При тези обстоятелства не е ясно към какви стратегически цели следва да е насочена програма „Хоризонт 2020“. ГД „Научни изследвания и иновации“ определи четири приоритета на политиката, в които ГД могат да дадат своя принос (18). Постигането на тези приоритети обаче ще изисква пренасочване на действията спрямо първоначалните цели, определени в законодателството относно „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.20.

За „Хоризонт 2020“ това води до ситуация, при която правната рамка и бюджетните средства за програмата отразяват стратегията „Европа 2020“, като същевременно службите на Комисията, изпълняващи програма „Хоризонт 2020“, са адаптирали стратегическото си планиране и управление за постигане на 10-приоритета на политиката. Например ключовите приоритети, които трябва да бъдат разработени в рамките на работните програми на „Хоризонт 2020“ за периода 2016—2017 г., се основават на седем от 10-те области на политиката от дневния ред на новата Комисия. При тези обстоятелства не е ясно към какви стратегически цели следва да е насочена програма „Хоризонт 2020“. ГД „Научни изследвания и иновации“ определи четири приоритета на политиката, в които ГД могат да дадат своя принос (18). Постигането на тези приоритети обаче ще изисква пренасочване на действията спрямо първоначалните цели, определени в законодателството относно „Хоризонт 2020“.

| 3.20. | Комисията счита, че няма липса на яснота за това, към кои стратегически цели следва да бъде насочена програма „Хоризонт 2020“. Тези цели са целите на „Европа 2020“, както са определени в правната основа. 10-те политически приоритета са използвани с цел да се прецени как Комисията може да помогне по най-добрия начин за постигане на приоритетите на „Европа 2020“.

  Например в частта за информационните и комуникационните технологии (ИКТ) на „Хоризонт 2020“ осъществяването на стратегията „Цифров единен пазар“ (ЦЕП) ще доведе до актуализирани приоритети в работната програма за периода 2017—2018 г. в съответствие както с „Европа 2020“, така и с приоритета на Комисията за „Цифров единен пазар“ в рамките на гъвкавостта, която предлага „Хоризонт 2020“. Съответният набор от мерки и инициативи от 18 април 2016 г. (пакетът за ЦЕП) вече доказва това съгласуване на „Хоризонт 2020“ и приоритета ЦЕП. |
| --- | --- |

3.20.

Например в частта за информационните и комуникационните технологии (ИКТ) на „Хоризонт 2020“ осъществяването на стратегията „Цифров единен пазар“ (ЦЕП) ще доведе до актуализирани приоритети в работната програма за периода 2017—2018 г. в съответствие както с „Европа 2020“, така и с приоритета на Комисията за „Цифров единен пазар“ в рамките на гъвкавостта, която предлага „Хоризонт 2020“. Съответният набор от мерки и инициативи от 18 април 2016 г. (пакетът за ЦЕП) вече доказва това съгласуване на „Хоризонт 2020“ и приоритета ЦЕП.

| 3.21. | В своя годишен доклад от миналата година Сметната палата отбеляза недоброто съгласуване между стратегията „Европа 2020“ и седемгодишния бюджетен цикъл на ЕС (19). Същото усложнение може да засегне и 10-приоритета на политиката, тъй като мандатът на настоящата Комисия изтича през 2019 г., една година преди крайната дата на стратегия „Европа 2020“ и на програма „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.21.

В своя годишен доклад от миналата година Сметната палата отбеляза недоброто съгласуване между стратегията „Европа 2020“ и седемгодишния бюджетен цикъл на ЕС (19). Същото усложнение може да засегне и 10-приоритета на политиката, тъй като мандатът на настоящата Комисия изтича през 2019 г., една година преди крайната дата на стратегия „Европа 2020“ и на програма „Хоризонт 2020“.

| 3.21. | Периодът на многогодишната финансова рамка (МФР) 2007—2013 г. може да не е съвпаднал изцяло с периода, обхванат от стратегията „Европа 2020“. Комисията обаче поддържа позицията си, формулирана в отговора на точки 3.7—3.11 и 3.87 от годишния доклад на Сметната палата за 2014 г., че това не означава липса на съгласуване с общата стратегия. Освен това периодът на МФР 2014—2020 г. попада изцяло в рамките на текущия период на стратегия „Европа 2020“ и завършва на същата крайна дата. Периодът на МФР 2014—2020 г. е разработен с цел да бъде съсредоточен върху осъществяването на стратегията „Европа 2020“. Комисията извършва мониторинг и докладва за приноса на бюджета на ЕС към общите цели на ЕС, и по-специално към стратегията „Европа 2020“.

  Текущата многогодишна финансова рамка, „Хоризонт 2020“ и стратегията „Европа 2020“ са изцяло съгласувани и имат обща крайна дата 2020 г. Тези рамки няма да бъдат засегнати от изтичането на мандата на текущата Комисия през 2019 г. |
| --- | --- |

3.21.

Текущата многогодишна финансова рамка, „Хоризонт 2020“ и стратегията „Европа 2020“ са изцяло съгласувани и имат обща крайна дата 2020 г. Тези рамки няма да бъдат засегнати от изтичането на мандата на текущата Комисия през 2019 г.

Раздел 2 — Полезни взаимодействия и допълване с ЕСИ фондовете и с националните програми

Ограничена информация относно полезните взаимодействия с ЕСИ фондовете

| 3.22. | Една от основните цели на стратегия „Европа 2020“ и нейния „Съюз за иновации“ е завършване на изграждането на ЕНП, в което изследователите, научните познания и технологиите се движат свободно. Бюджетът на ЕС допринася за целта на европейското научноизследователско пространство чрез програма „Хоризонт 2020“ и чрез ЕСИ фондовете. В този контекст и в съответствие със законодателството Комисията предвижда система за насърчаване и проследяване на полезните взаимодействия между програма „Хоризонт 2020“ и ЕСИ фондовете. Класирането на проектите по „Хоризонт 2020“ съгласно тематичните цели на ЕСИ фондовете, заедно с въвеждането на специално споменаване на потенциалното взаимодействие на етапа на планиране и докладване, ще осигури основа за такава система. Въпреки това в първия мониторингов доклад относно „Хоризонт 2020“ информацията за използването и въздействието на полезни взаимодействия между програма „Хоризонт 2020“ и ЕСИ фондовете е ограничена. Комисията възнамерява да анализира въздействието и полезните взаимодействия между програма „Хоризонт 2020“ и ЕСИ фондовете в контекста на междинната оценка на „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.22.

Една от основните цели на стратегия „Европа 2020“ и нейния „Съюз за иновации“ е завършване на изграждането на ЕНП, в което изследователите, научните познания и технологиите се движат свободно. Бюджетът на ЕС допринася за целта на европейското научноизследователско пространство чрез програма „Хоризонт 2020“ и чрез ЕСИ фондовете. В този контекст и в съответствие със законодателството Комисията предвижда система за насърчаване и проследяване на полезните взаимодействия между програма „Хоризонт 2020“ и ЕСИ фондовете. Класирането на проектите по „Хоризонт 2020“ съгласно тематичните цели на ЕСИ фондовете, заедно с въвеждането на специално споменаване на потенциалното взаимодействие на етапа на планиране и докладване, ще осигури основа за такава система. Въпреки това в първия мониторингов доклад относно „Хоризонт 2020“ информацията за използването и въздействието на полезни взаимодействия между програма „Хоризонт 2020“ и ЕСИ фондовете е ограничена. Комисията възнамерява да анализира въздействието и полезните взаимодействия между програма „Хоризонт 2020“ и ЕСИ фондовете в контекста на междинната оценка на „Хоризонт 2020“.

| 3.22. | Комисията е създала регулаторни условия, които да направят възможно взаимодействието между фондовете чрез по-голяма координация и хармонизация на съответните правни рамки. Осъществяването на взаимодействията изисква продължаващи усилия както от страна на органите, отговорни за „Хоризонт 2020“, така и от страна на властите в държавите членки и регионите. В държавите членки и регионите са положени значителни усилия, по-специално в рамките на разработването на стратегии за интелигентна специализация, за изготвяне на мерки на политики, които позволяват осъществяване на различни видове взаимодействия, набелязани в насоките на Комисията, и за съсредоточаване на усилията на НИРД в области, в които държавата членка или регионът има най-голяма възможност за високи постижения по отношение на науката и конкурентоспособността на бизнеса. В тези области се предлага също така най-голяма възможност за успех при поканите за представяне на предложения по програма „Хоризонт 2020“.

  Също така във връзка с управлението на „Хоризонт 2020“ се предприемат значителни действия за насърчаване и развиване на взаимодействия, например чрез сключването на меморандуми за разбирателство между съвместни предприятия или инициативата „Печат за високи постижения“, стартирана по инициатива на комисарите Моедаш и Крецу през октомври 2015 г. В инициативата вече участват редица региони и държави членки. Комисията изпълнява също така инициативата „Път към високи постижения“, която подпомага 13 държави — членки на ЕС, да подобрят достъпа си до „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.22.

Също така във връзка с управлението на „Хоризонт 2020“ се предприемат значителни действия за насърчаване и развиване на взаимодействия, например чрез сключването на меморандуми за разбирателство между съвместни предприятия или инициативата „Печат за високи постижения“, стартирана по инициатива на комисарите Моедаш и Крецу през октомври 2015 г. В инициативата вече участват редица региони и държави членки. Комисията изпълнява също така инициативата „Път към високи постижения“, която подпомага 13 държави — членки на ЕС, да подобрят достъпа си до „Хоризонт 2020“.

Примери за взаимно допълване между националните научноизследователски програми и научноизследователските програми на ЕС

| 3.23. | В законодателството относно „Хоризонт 2020“ се признава значението на изграждането на „единодействие и взаимно допълване между националните и европейските научноизследователски и иновационни програми“ (20).
  Фигура 3.3
  по-долу съдържа ключови послания от процеса на сътрудничество (21) на Сметната палата с върховните одитни институции (ВОИ) на България и Португалия: въпреки че има някои области, в които националните и изследователските програми на ЕС се допълват взаимно, партньорите на ЕСП също така са установили някои проблеми на национално равнище. |
| --- | --- |

3.23.

В законодателството относно „Хоризонт 2020“ се признава значението на изграждането на „единодействие и взаимно допълване между националните и европейските научноизследователски и иновационни програми“ (20).
  Фигура 3.3
  по-долу съдържа ключови послания от процеса на сътрудничество (21) на Сметната палата с върховните одитни институции (ВОИ) на България и Португалия: въпреки че има някои области, в които националните и изследователските програми на ЕС се допълват взаимно, партньорите на ЕСП също така са установили някои проблеми на национално равнище.

Фигура 3.3 —   Примери на взаимно допълване с националните програми, включително някои установени слабости на национално ниво

Фигура 3.3 —
     
  Примери на взаимно допълване с националните програми, включително някои установени слабости на национално равнище

България (според одит от Сметната палата на България, публикуван през юли 2016 г.)

България (според одит от Сметната палата на България), публикуван през юли 2016 г.

Връзката между приоритетите на ЕС в контекста на стратегия „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, включително „Хоризонт 2020“, и националните приоритети на България, се проявява чрез осем приоритета, определени в „Националната програма за развитие: България 2020“ (НПР). Три от тези приоритети са свързани с науката и иновациите:

| — | Подобряване на достъпа и повишаване на качеството на образованието и обучението и качествените характеристики на работната сила. |
| --- | --- |

—

Подобряване на достъпа и повишаване на качеството на образованието и обучението и качествените характеристики на работната сила.

| — | Подкрепа на иновационните и инвестиционни дейности за повишаване конкурентоспособността на икономиката. |
| --- | --- |

—

Подкрепа на иновационните и инвестиционни дейности за повишаване конкурентоспособността на икономиката.

| — | Енергийна сигурност и повишаване на ресурсната ефективност, особено за МСП. |
| --- | --- |

—

Енергийна сигурност и повишаване на ресурсната ефективност, особено за МСП.

В допълнение към НПР, която е интегриран документ за социално-икономическото развитие на България до 2020 г., целите по „Хоризонт 2020“ също са синхронизирани и разделени на оперативни цели и планове във:

| — | Националната стратегия за развитие на научните изследвания 2020, която има за цел да подпомага развитието на науката в България за превръщането ѝ във фактор за развитието на икономика, базирана на знанието и иновационните дейности, |
| --- | --- |

—

Националната стратегия за развитие на научните изследвания 2020, която има за цел да подпомага развитието на науката в България за превръщането ѝ във фактор за развитието на икономика, базирана на знанието и иновационните дейности,

| — | Иновационна стратегия за интелигентна специализация, която има за стратегическа цел до 2020 г. България да премине от групата на „скромните новатори“ към групата на „умерените новатори“. |
| --- | --- |

—

Иновационна стратегия за интелигентна специализация, която има за стратегическа цел до 2020 г. България да премине от групата на „скромните новатори“ към групата на „умерените новатори“.

Националните стратегии поставят национална цел за увеличаване на дела на разходите за научноизследователска и развойна дейност до 2020 г. на 1,5  % от БВП. За постигане на националната цел в плановете за действие за прилагане на националните стратегически документи са предвидени мерки и дейности. Въпреки това Сметната палата на България установи, че в плановете за действие за НПР не са включени нито количествени показатели за резултати, нито целеви стойности по години за дейностите, свързани с „Хоризонт 2020“. В плана за действие на Националната стратегия за развитие на научните изследвания 2020 не са включени и количествени показатели за всяка отделна дейност. Сметната палата на България също така е установила, че съществуват някои проблеми по отношение на координацията и взаимодействието между всички участници, ангажирани в „Хоризонт 2020“ на национално равнище, както и че подобряването на взаимодействието между всички участници ще стимулира участието на България в програмата.

Комисията активно подкрепя България както чрез пилотната инициатива „Път към високи постижения“ (вж. по-горе), така и чрез новата инициатива за „изоставащи региони“ (1), за да бъде подобрена иновационната екосистема на държавата и участието ѝ в „Хоризонт 2020“ чрез изпълнението и развитието на българската стратегия за интелигентна специализация.

През октомври 2015 г. Европейската комисия представи ключови политически препоръки с цел да бъде подпомогната модернизацията на секторите на научните изследвания и иновациите в България. Това е първият случай, когато държава — членка на ЕС, използва доброволно механизма за подкрепа в областта на политиките по програма „Хоризонт 2020“, който представлява нов инструмент за осигуряване на практическа подкрепа за правителствата с цел да определят, изпълнят и оценят онези реформи, които са необходими за повишаване на качеството на публичните им структури за научни изследвания и иновации.

Португалия (съгласно конкретна одитна дейност, извършена от Сметната палата на Португалия (Tribunal de Contas) през първото тримесечие на 2016 г.)

Основният национален стратегически документ в областта на научните изследвания и иновациите е научноизследователската и иновационна стратегия за интелигентна специализация (RISSS), чийто срок на изпълнение (2014—2020 г.) съвпада с времевата рамка на „Хоризонт 2020“ и с крайната дата на стратегия „Европа 2020“. Една от нейните глави включва връзки между стратегия „Европа 2020“ и споразумението за партньорство на Португалия до 2020 г., подписано между Португалия и Комисията в областта на научноизследователската и развойна дейност и иновациите, и финансирано както в рамките на политиката на сближаване, така и по „Хоризонт 2020“.

Сметната палата на Португалия отбеляза, че RISSS включва два сценария за развитие на показателя за дела от БВП, изразходван за научноизследователска и развойна дейност: „консервативен“ — с дял от 2 % до 2020 г., и „промяна“ — с дял от 2,7  % до 2020 г. Тя констатира също така, че като се вземат предвид показателите на стратегия „Европа 2020“, на програма „Хоризонт 2020“ и на „Съюза за иновации“, някои въпроси не са обхванати от показателите на националната стратегия, като например пола на изследователите, приноса във връзка с устойчивото развитие и изменението на климата, както и участието на МСП.

Сметната палата на Португалия отбеляза също, че съществуват подобни показатели на национално ниво и на ниво ЕС, като проекти, свързани с научни публикации или иновационни продукти, или процеси, които не могат да бъдат сравнени, например защото са използвани различни знаменатели.

Раздел 3 — Механизмът на функциониране на „Хоризонт 2020“ не стимулира последователното фокусиране върху резултатите от изпълнението

| 3.24. | Измерването на резултатите в областта на научните изследвания е трудно по своята същност. Резултатите и въздействието на научните изследвания по своето естество са трудно предсказуеми, обикновено се постигат в дългосрочен план и често не следват линейна траектория. ЕС обаче продължава да се нуждае от надеждна информация относно научния напредък, производителността и качеството на научните изследвания, които финансира, за да бъде в състояние да измерва научните постижения с оглед подобряване на процеса на вземане на решения. Тази нужда е призната в рамковия регламент за „Хоризонт 2020“, в който се посочва, че „ефективното управление на работата, включващо оценяване и наблюдение, изисква да бъдат разработени специфични показатели за изпълнението [...], които са от значение за съответната йерархия от цели и дейности“ (22). |
| --- | --- |

3.24.

Измерването на резултатите в областта на научните изследвания е трудно по своята същност. Резултатите и въздействието на научните изследвания по своето естество са трудно предсказуеми, обикновено се постигат в дългосрочен план и често не следват линейна траектория. ЕС обаче продължава да се нуждае от надеждна информация относно научния напредък, производителността и качеството на научните изследвания, които финансира, за да бъде в състояние да измерва научните постижения с оглед подобряване на процеса на вземане на решения. Тази нужда е призната в рамковия регламент за „Хоризонт 2020“, в който се посочва, че „ефективното управление на работата, включващо оценяване и наблюдение, изисква да бъдат разработени специфични показатели за изпълнението [...], които са от значение за съответната йерархия от цели и дейности“ (22).

| 3.25. | В този контекст в настоящия раздел се разглежда дали: |
| --- | --- |

3.25.

В този контекст в настоящия раздел се разглежда дали:

| а) | акцентът е поставен върху резултатите, в т.ч. дали има ясна и оперативна връзка със стратегия „Европа 2020“ в процеса на управление на безвъзмездната финансова помощ по „Хоризонт 2020“; |
| --- | --- |

а)

акцентът е поставен върху резултатите, в т.ч. дали има ясна и оперативна връзка със стратегия „Европа 2020“ в процеса на управление на безвъзмездната финансова помощ по „Хоризонт 2020“;

| б) | системата за мониторинг и докладване на „Хоризонт 2020“ е разработена така, че да дава възможност на Комисията да извършва мониторинг и да докладва за резултатите от изпълнението; както и дали |
| --- | --- |

б)

системата за мониторинг и докладване на „Хоризонт 2020“ е разработена така, че да дава възможност на Комисията да извършва мониторинг и да докладва за резултатите от изпълнението; както и дали

| в) | основните базисни понятия за мониторинг и отчитане на резултатите от изпълнението се прилагат последователно и правилно от Комисията. |
| --- | --- |

в)

основните базисни понятия за мониторинг и отчитане на резултатите от изпълнението се прилагат последователно и правилно от Комисията.

Процесите за управление на безвъзмездната финансова помощ не са изцяло разработени с акцент върху резултатите от изпълнението

| 3.26. | За да се прецени дали процедурите за управление на безвъзмездната финансова помощ по „Хоризонт 2020“ включват подходящ акцент върху резултатите от изпълнението, особено що се отнася до връзките ѝ със стратегия „Европа 2020“, Сметната палата направи анализ на начина, по който е разработена правната рамка на „Хоризонт 2020“, на акцента върху изпълнението на ниво работна програма и на ниво покани за представяне на предложения, а за всяка от петте работни програми от извадката (23) — на едно одобрено предложение, направено от бенефициентите. |
| --- | --- |

3.26.

За да се прецени дали процедурите за управление на безвъзмездната финансова помощ по „Хоризонт 2020“ включват подходящ акцент върху резултатите от изпълнението, особено що се отнася до връзките ѝ със стратегия „Европа 2020“, Сметната палата направи анализ на начина, по който е разработена правната рамка на „Хоризонт 2020“, на акцента върху изпълнението на ниво работна програма и на ниво покани за представяне на предложения, а за всяка от петте работни програми от извадката (23) — на едно одобрено предложение, направено от бенефициентите.

Правната рамка на „Хоризонт 2020“ въвежда редица важни елементи за управление на резултатите от изпълнението, но съществуват някои слабости в концепцията на програмата, по-конкретно по отношение на използването на показатели за изпълнение

| 3.27. | Целите и показателите, които са одобрени от законодателния орган за „Хоризонт 2020“, представляват реално подобрение спрямо предходните рамкови програми. Както бе отбелязано в миналото, възможно е цели, определени в законодателството, да бъдат твърде общи или на високо равнище за оперативно използване от ръководството (24). Това също така се отнася до целите на високо равнище на програма „Хоризонт 2020“ — дори за тези, посочени като конкретни цели в регламента, повечето от които в действителност не са формулирани като цели, а по-скоро като предизвикателства и/или области. Например, за приоритета „Обществени предизвикателства“ двете конкретни цели са: „Здравеопазване, демографски промени и благосъстояние“ и „Сигурна, чиста и ефективна енергия“. В следващия раздел е разгледана степента, до която тези цели на високо равнище успешно са преобразувани от ръководството в цели от по-ниско ниво. |
| --- | --- |

3.27.

Целите и показателите, които са одобрени от законодателния орган за „Хоризонт 2020“, представляват реално подобрение спрямо предходните рамкови програми. Както бе отбелязано в миналото, възможно е цели, определени в законодателството, да бъдат твърде общи или на високо равнище за оперативно използване от ръководството (24). Това също така се отнася до целите на високо равнище на програма „Хоризонт 2020“ — дори за тези, посочени като конкретни цели в регламента, повечето от които в действителност не са формулирани като цели, а по-скоро като предизвикателства и/или области. Например, за приоритета „Обществени предизвикателства“ двете конкретни цели са: „Здравеопазване, демографски промени и благосъстояние“ и „Сигурна, чиста и ефективна енергия“. В следващия раздел е разгледана степента, до която тези цели на високо равнище успешно са преобразувани от ръководството в цели от по-ниско ниво.

| 3.27—3.28. | За „Хоризонт 2020“ включването за първи път на цели в правния текст без съмнение представляваше стъпка напред. Това доведе до наистина продължителен дебат със законодателния орган относно целите на програмата и показателите, които трябва да бъдат наблюдавани. |
| --- | --- |

3.27—3.28.

| 3.28. | В законодателството относно „Хоризонт 2020“ се определят конкретните целите на програмата, както и три показателя за изпълнение с оглед оценка на напредъка спрямо общата цел, описана в точка 3.10. На по-ниско равнище от правната рамка конкретната програма (25) въвежда допълнителни елементи, които са от значение за управлението на резултатите от изпълнението. Тя включва 18 ключови показателя за оценка на резултатите и въздействията на конкретните цели на програма „Хоризонт 2020“ (26). В допълнение, Комисията определи още пет ключови показателя за изпълнението (КПИ), като така общият им брой става 23 (27). Включването в законодателството на показатели за изпълнението е положително развитие. Сметната палата обаче установи редица недостатъци във връзка с показателите на програмата, изложени в следващите точки. |
| --- | --- |

3.28.

В законодателството относно „Хоризонт 2020“ се определят конкретните целите на програмата, както и три показателя за изпълнение с оглед оценка на напредъка спрямо общата цел, описана в точка 3.10. На по-ниско равнище от правната рамка конкретната програма (25) въвежда допълнителни елементи, които са от значение за управлението на резултатите от изпълнението. Тя включва 18 ключови показателя за оценка на резултатите и въздействията на конкретните цели на програма „Хоризонт 2020“ (26). В допълнение, Комисията определи още пет ключови показателя за изпълнението (КПИ), като така общият им брой става 23 (27). Включването в законодателството на показатели за изпълнението е положително развитие. Сметната палата обаче установи редица недостатъци във връзка с показателите на програмата, изложени в следващите точки.

| 3.29. | От тези 23 ключови показателя за изпълнението повече от половината измерват по-скоро вложените ресурси или крайните продукти и услуги, отколкото резултатите и въздействията (вж. също
  фигура 3.4
  ). Освен това съществуват неясноти във формулировката на някои показатели, които при липса на допълнителни разяснения затрудняват тяхното тълкуване. Като примери могат да се посочат „подкрепяни от програмата брой дейности, насочени към промяна на институционално равнище“ или „брой случаи на осезаеми конкретни въздействия върху политиките на Съюза в резултат на техническата и научна подкрепа на политиките от страна на Съвместния изследователски център“ (28). |
| --- | --- |

3.29.

От тези 23 ключови показателя за изпълнението повече от половината измерват по-скоро вложените ресурси или крайните продукти и услуги, отколкото резултатите и въздействията (вж. също
  фигура 3.4
  ). Освен това съществуват неясноти във формулировката на някои показатели, които при липса на допълнителни разяснения затрудняват тяхното тълкуване. Като примери могат да се посочат „подкрепяни от програмата брой дейности, насочени към промяна на институционално равнище“ или „брой случаи на осезаеми конкретни въздействия върху политиките на Съюза в резултат на техническата и научна подкрепа на политиките от страна на Съвместния изследователски център“ (28).

| 3.29. | Винаги е възможно да съществуват неясноти във формулировките, особено в законодателството, затова често са необходими допълнителни пояснения. Например определението за „брой случаи на осезаеми конкретни въздействия върху политиките на Съюза в резултат на техническата и научната подкрепа на политиките от страна на Съвместния изследователски център“ се допълва по-нататък във фиш на показателя, като включва и препратка към методологията за измерване на показателя. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | За една трета от ключовите показатели за изпълнение за програма „Хоризонт 2020“Комисията не е определила изходни параметри, междинни и крайни целеви нива, считайки, че тези показатели отразяват „нов подход“ и следователно преди получаване на първите резултати, които следва да са налични в началото на 2018 г., не е възможно да бъдат определени целеви нива. Само пет от 23-те ключови показателя за изпълнението на програма „Хоризонт 2020“ разполагат с изходни параметри и целеви нива. Сметната палата счита, че датата 2018 г. е твърде късна, за да бъде от полза за програма с продължителност от 2014 г. до 2020 г. В случаите когато целите са налице, те невинаги са амбициозни. В някои случаи целевите нива са определени под равнището на постигнатите резултати по 7РП. Освен това в програмните декларации за 2015 г. Сметната палата установи пет показателя (29) във връзка с „Хоризонт 2020“, при които целевите нива са били по-ниски от изходните параметри. |
| --- | --- |

3.30.

За една трета от ключовите показатели за изпълнение за програма „Хоризонт 2020“Комисията не е определила изходни параметри, междинни и крайни целеви нива, считайки, че тези показатели отразяват „нов подход“ и следователно преди получаване на първите резултати, които следва да са налични в началото на 2018 г., не е възможно да бъдат определени целеви нива. Само пет от 23-те ключови показателя за изпълнението на програма „Хоризонт 2020“ разполагат с изходни параметри и целеви нива. Сметната палата счита, че датата 2018 г. е твърде късна, за да бъде от полза за програма с продължителност от 2014 г. до 2020 г. В случаите когато целите са налице, те невинаги са амбициозни. В някои случаи целевите нива са определени под равнището на постигнатите резултати по 7РП. Освен това в програмните декларации за 2015 г. Сметната палата установи пет показателя (29) във връзка с „Хоризонт 2020“, при които целевите нива са били по-ниски от изходните параметри.

| 3.30. | Въпреки че в законодателната финансова обосновка, придружаваща предложението на Комисията за „Хоризонт 2020“, като цяло са предвидени изходни параметри и крайни целеви нива за показателите, в законодателния процес са включени редица нови показатели, за които няма предвиден изходен параметър, въз основа на който да се обмисли разумна цел. Поставянето на цел без адекватни доказателства може да доведе до цел, лишена от значимост и правдоподобност (два от критериите RACER).

  Целите на „Хоризонт 2020“, които са под резултатите на Седмата рамкова програма (7РП), са обяснени. Например, тъй като броят на изследователите, които имат достъп до научноизследователски инфраструктури вследствие на подкрепа от Съюза, е бил намален, защото „приоритет ще бъде даден на нововъзникващите инфраструктури и насочването към нови общности (стартиращи общности), чиито инфраструктури обикновено не могат да осигурят толкова голям достъп, както при силно развитите общности“ (Годишен доклад на Генерална дирекция „Научни изследвания и иновации“, стр. 33).


  В много области целите са амбициозни и са повишени спрямо целите на 7РП — например участие на малките и средните предприятия (МСП), разходи, свързани с изменението на климата, разходи за енергия от възобновяеми източници, време, необходимо за одобряване на безвъзмездни средства. |
| --- | --- |

3.30.

Целите на „Хоризонт 2020“, които са под резултатите на Седмата рамкова програма (7РП), са обяснени. Например, тъй като броят на изследователите, които имат достъп до научноизследователски инфраструктури вследствие на подкрепа от Съюза, е бил намален, защото „приоритет ще бъде даден на нововъзникващите инфраструктури и насочването към нови общности (стартиращи общности), чиито инфраструктури обикновено не могат да осигурят толкова голям достъп, както при силно развитите общности“ (Годишен доклад на Генерална дирекция „Научни изследвания и иновации“, стр. 33).

В много области целите са амбициозни и са повишени спрямо целите на 7РП — например участие на малките и средните предприятия (МСП), разходи, свързани с изменението на климата, разходи за енергия от възобновяеми източници, време, необходимо за одобряване на безвъзмездни средства.

| 3.31. | За редица показатели няма да има съдържателни данни с цел докладване преди 2018/2019 г. За една четвърт от ключовите показатели за изпълнение по „Хоризонт 2020“ Комисията счита, че няма смисъл да се докладват резултатите преди 2019 г., тъй като преди тази дата няма да бъде постигната критична маса от завършени проекти. Въпреки че тези показатели биха могли да бъдат полезни за последваща оценка на „Хоризонт 2020“, те не са подходящи за междинни оценки или за целите на годишния мониторинг преди 2018 г. Това е потвърдено в мониторинговия доклад за 2014 г. на програма „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.31.

За редица показатели няма да има съдържателни данни с цел докладване преди 2018/2019 г. За една четвърт от ключовите показатели за изпълнение по „Хоризонт 2020“ Комисията счита, че няма смисъл да се докладват резултатите преди 2019 г., тъй като преди тази дата няма да бъде постигната критична маса от завършени проекти. Въпреки че тези показатели биха могли да бъдат полезни за последваща оценка на „Хоризонт 2020“, те не са подходящи за междинни оценки или за целите на годишния мониторинг преди 2018 г. Това е потвърдено в мониторинговия доклад за 2014 г. на програма „Хоризонт 2020“.

| 3.31. | В сравнение с други области на финансиране е възможно да има значителна времева разлика между момента, в който са отпуснати средства за научни изследвания, момента, в който научните изследвания водят до крайни продукти и услуги, и момента, в който тези крайни продукти и услуги дават резултати (по време на жизнения цикъл на проекта и след него). Например към момента на последващата оценка на 7РП, публикувана през януари 2016 г. (т.е. две години след края на 7РП), повече от половината от проектите по 7РП са били все още в процес на изпълнение.

  По тази причина Комисията ще продължи да докладва резултатите от 7РП в специализирания раздел на мониторинговите доклади на „Хоризонт 2020“. Освен това в междинната оценка на „Хоризонт 2020“ ще бъде включена оценка на въздействия на предишните рамкови програми за по-дълъг период.


  Прилагането на този подход ще продължи във времето с цел смекчаване на този проблем. |
| --- | --- |

3.31.

По тази причина Комисията ще продължи да докладва резултатите от 7РП в специализирания раздел на мониторинговите доклади на „Хоризонт 2020“. Освен това в междинната оценка на „Хоризонт 2020“ ще бъде включена оценка на въздействия на предишните рамкови програми за по-дълъг период.

Прилагането на този подход ще продължи във времето с цел смекчаване на този проблем.

| 3.32. | Практически пример за проблемите, причинени от неправилното използване на показателите, е представен в специалния доклад на Сметната палата относно Европейския институт за иновации и технологии (EIT). Сметната палата отбеляза, че основните показатели на института продължават да са насочени към вложените ресурси или крайните продукти и услуги вместо към резултатите или въздействията. Сметната палата достигна до извода, че е трудно да оцени резултатите от дейността на EIT, тъй като той е започнал дейността си през 2010 г. Налице е липса на стабилни и подходящи процеси за докладване и мониторинг, а въздействието е видимо в ограничена степен (30). |
| --- | --- |

3.32.

Практически пример за проблемите, причинени от неправилното използване на показателите, е представен в специалния доклад на Сметната палата относно Европейския институт за иновации и технологии (EIT). Сметната палата отбеляза, че основните показатели на института продължават да са насочени към вложените ресурси или крайните продукти и услуги вместо към резултатите или въздействията. Сметната палата достигна до извода, че е трудно да оцени резултатите от дейността на EIT, тъй като той е започнал дейността си през 2010 г. Налице е липса на стабилни и подходящи процеси за докладване и мониторинг, а въздействието е видимо в ограничена степен (30).

| 3.32. | Както е посочено в дадения от Комисията и Европейския институт за иновации и технологии (EIT) отговор на Специален доклад No 4/2016, EIT извършва всеобхватни анализи с цел сравняване на Общностите за знание и иновации (ОЗИ) въз основа на няколко фактора, а не просто въз основа на ключовите показатели за ефективност (КПЕ). Изпълнението на бизнес плановете на ОЗИ се оценява както чрез количествени показатели за изпълнение, така и чрез прегледи на качеството, извършвани от външни експерти и от персонала на EIT. В по-общ план EIT извършва също така мониторинг на място и тематични прегледи на дейностите на ОЗИ. Взети заедно, тези инструменти осигуряват много информативна картина на разликите между ОЗИ. |
| --- | --- |

3.32.

Недостатъчен акцент върху резултатите от изпълнението на ниво работни програми и покани за представяне на предложения

| 3.33. | Работните програми и свързаните с тях покани за представяне на предложения са основен фактор за начина, по който функционира програма „Хоризонт 2020“. Те дават възможност за Комисията да преобразува общи и конкретни цели от високо равнище във връзка с „Хоризонт 2020“ на цели от по-ниско равнище, които са от полза за целите на управлението на оперативните резултати. |
| --- | --- |

3.33.

Работните програми и свързаните с тях покани за представяне на предложения са основен фактор за начина, по който функционира програма „Хоризонт 2020“. Те дават възможност за Комисията да преобразува общи и конкретни цели от високо равнище във връзка с „Хоризонт 2020“ на цели от по-ниско равнище, които са от полза за целите на управлението на оперативните резултати.

| 3.34. | Въз основа на конкретната програма Комисията изготвя двугодишна работна програма за разработване на конкретни цели и очакваното въздействие и определя възможностите за финансиране чрез покани за представяне на предложения: 15 млрд. евро за периода 2014—2015 г. и 14,5  млрд. евро за периода 2016—2017 г. Една част от „основната“ работна програма на „Хоризонт 2020“ е посветена на всяка конкретна цел от конкретната програма. Тя се допълва от отделни работни програми за ЕСНИ (годишна програма), JRC (двугодишни програми), и EIT (тригодишна програма, разбита по години). |
| --- | --- |

3.34.

Въз основа на конкретната програма Комисията изготвя двугодишна работна програма за разработване на конкретни цели и очакваното въздействие и определя възможностите за финансиране чрез покани за представяне на предложения: 15 млрд. евро за периода 2014—2015 г. и 14,5  млрд. евро за периода 2016—2017 г. Една част от „основната“ работна програма на „Хоризонт 2020“ е посветена на всяка конкретна цел от конкретната програма. Тя се допълва от отделни работни програми за ЕСНИ (годишна програма), JRC (двугодишни програми), и EIT (тригодишна програма, разбита по години).

| 3.34. | След констатациите на Сметната палата Комисията е въвела процес на стратегическо планиране, който се изпълняваше преди финализирането на работните програми за периода 2016—2017 г. Това е стратегически преглед на приоритетите и нуждите, извършван заедно с държавите членки и други заинтересовани страни, с цел да се гарантира връзката между конкретните цели на „Хоризонт 2020“ и работните програми за изпълнението им. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Законодателството за „Хоризонт 2020“ е прието малко преди да започне изпълнението на програмата, ограничавайки по този начин възможностите за стратегическо планиране. Стратегията „Европа 2020“, „Съюзът за иновации“ и другите водещи инициативи са посочени в общата стратегическа рамка за изпълнение на работната програма за периода 2014—2015 г., данните остават общи и несистематизирани, като не е пояснен специфичният принос на отделните работните програми към постигането на конкретни стратегически цели. Процесът на стратегическо програмиране за периода 2016—2017 г. е подобрен и е документиран чрез всеобхватен стратегически документ за планиране и документи с насоки. |
| --- | --- |

3.35.

Законодателството за „Хоризонт 2020“ е прието малко преди да започне изпълнението на програмата, ограничавайки по този начин възможностите за стратегическо планиране. Стратегията „Европа 2020“, „Съюзът за иновации“ и другите водещи инициативи са посочени в общата стратегическа рамка за изпълнение на работната програма за периода 2014—2015 г., данните остават общи и несистематизирани, като не е пояснен специфичният принос на отделните работните програми към постигането на конкретни стратегически цели. Процесът на стратегическо програмиране за периода 2016—2017 г. е подобрен и е документиран чрез всеобхватен стратегически документ за планиране и документи с насоки.

| 3.35. | Подготовката на законодателството относно „Хоризонт 2020“ се придружаваше от успоредна подготовка на работните програми за периода 2014—2015 г. Имаше ясна връзка между всяка част на работните програми и конкретните цели на „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | По отношение на всички проверени от Сметната палата работни програми целите са в съответствие с конкретните цели, така както са определени в съответната програма. Въпреки това целите на работните програми от извадката не преобразуват целите на високо равнище от законодателството в оперативни цели, които да бъдат обект на мониторинг и докладване: при три от общо петте цели от работните програми се използва абсолютно същата формулировка както в законодателството, и нито една от целите не отговаря на т.нар. SMART (31) критерии. Целите не са придружени от показатели с междинни и крайни целеви нива. Наличието на оперативни цели и съответни показатели би позволило по-лесно да се акцентира върху изпълнението, мониторинга и докладването относно резултатите от изпълнението на ниво работна програма. |
| --- | --- |

3.36.

По отношение на всички проверени от Сметната палата работни програми целите са в съответствие с конкретните цели, така както са определени в съответната програма. Въпреки това целите на работните програми от извадката не преобразуват целите на високо равнище от законодателството в оперативни цели, които да бъдат обект на мониторинг и докладване: при три от общо петте цели от работните програми се използва абсолютно същата формулировка както в законодателството, и нито една от целите не отговаря на т.нар. SMART (31) критерии. Целите не са придружени от показатели с междинни и крайни целеви нива. Наличието на оперативни цели и съответни показатели би позволило по-лесно да се акцентира върху изпълнението, мониторинга и докладването относно резултатите от изпълнението на ниво работна програма.

| 3.36—3.38. | Приема се, че очакваното въздействие, установено в работните програми, може да бъде подобрено, и това подобрение вече започна при работните програми за периода 2016—2017 г.

  Вниманието в работната програма обаче е насочено основно към предоставянето на информацията, необходима на кандидатите, за да подготвят висококачествени предложения.


  Не е необходимо да се посочва приносът на работните програми към целите на „Европа 2020“. Те следва да бъдат насочени по-скоро към конкретните цели на „Хоризонт 2020“, а тези цели са формулирани така, че да бъдат в съответствие с „Европа 2020“.


  Изпълнението ще бъде оценено първо чрез показателите, определени в законодателството. Това е пояснено в член 5 от законодателството относно „Хоризонт 2020“.


  „Първият набор от съответни показатели за изпълнението за оценка на напредъка в постигането на тази обща цел са посочени в [приложението към регламента]“.


  Това ще бъде основната информация, на която ще се основава оценката на изпълнението. |
| --- | --- |

3.36—3.38.

Вниманието в работната програма обаче е насочено основно към предоставянето на информацията, необходима на кандидатите, за да подготвят висококачествени предложения.

Не е необходимо да се посочва приносът на работните програми към целите на „Европа 2020“. Те следва да бъдат насочени по-скоро към конкретните цели на „Хоризонт 2020“, а тези цели са формулирани така, че да бъдат в съответствие с „Европа 2020“.

Изпълнението ще бъде оценено първо чрез показателите, определени в законодателството. Това е пояснено в член 5 от законодателството относно „Хоризонт 2020“.

„Първият набор от съответни показатели за изпълнението за оценка на напредъка в постигането на тази обща цел са посочени в [приложението към регламента]“.

Това ще бъде основната информация, на която ще се основава оценката на изпълнението.

| 3.37. | Всяка работна програма съдържа покани за представяне на предложения, съответстващи на общите насоки за дейностите във връзка с конкретна цел (които осигуряват научното и технологично съдържание). Поканите за представяне на предложения, включени в извадката, определят цели, които са в съответствие с тези, посочени в работната програма, както и с конкретни общи насоки за дейностите, когато е приложимо (32). Въпреки че като цяло целите на поканите са по-конкретни от тези в работната програма, те не отговарят на всички критерии SMART. Освен цели всяка покана включва и очаквано въздействие. Очакваното въздействие обаче рядко е представено по количествено измерим начин и като цяло не включва показатели. По този начин за Комисията ще бъде трудно да оцени успеха на поканите в отсъствието на оперативни цели и показатели с целеви нива. |
| --- | --- |

3.37.

Всяка работна програма съдържа покани за представяне на предложения, съответстващи на общите насоки за дейностите във връзка с конкретна цел (които осигуряват научното и технологично съдържание). Поканите за представяне на предложения, включени в извадката, определят цели, които са в съответствие с тези, посочени в работната програма, както и с конкретни общи насоки за дейностите, когато е приложимо (32). Въпреки че като цяло целите на поканите са по-конкретни от тези в работната програма, те не отговарят на всички критерии SMART. Освен цели всяка покана включва и очаквано въздействие. Очакваното въздействие обаче рядко е представено по количествено измерим начин и като цяло не включва показатели. По този начин за Комисията ще бъде трудно да оцени успеха на поканите в отсъствието на оперативни цели и показатели с целеви нива.

| 3.38. | В работните програми от извадката не се посочва дългосрочният им принос за постигането на стратегическите цели, въпреки че съгласно насоките за работните програми това следва бъде конкретизирано. В нито един от анализираните от Сметната палата примери не е обяснено по какъв начин програмата допринася за постигането на конкретни цели на „Европа 2020“; в един от случаите целта на работната програма свързва подпомаганите действия с една от водещите инициативи, но без да се уточнява как точно. |
| --- | --- |

3.38.

В работните програми от извадката не се посочва дългосрочният им принос за постигането на стратегическите цели, въпреки че съгласно насоките за работните програми това следва бъде конкретизирано. В нито един от анализираните от Сметната палата примери не е обяснено по какъв начин програмата допринася за постигането на конкретни цели на „Европа 2020“; в един от случаите целта на работната програма свързва подпомаганите действия с една от водещите инициативи, но без да се уточнява как точно.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Поставен е акцент върху резултатите от изпълнението в предложенията, оценките и споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, но съществуват слабости, които могат да доведат до проблеми при оценката на изпълнението

| 3.39. | В рамките на поканите за представяне на предложения кандидатите представят предложения за финансиране. Комисията оценява предложенията и за тези, които избира да финансира, тя подписва с бенефициентите споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. В настоящия раздел Сметната палата анализира акцента върху резултатите от изпълнението за тези два етапа от процеса на управление. |
| --- | --- |

3.39.

В рамките на поканите за представяне на предложения кандидатите представят предложения за финансиране. Комисията оценява предложенията и за тези, които избира да финансира, тя подписва с бенефициентите споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. В настоящия раздел Сметната палата анализира акцента върху резултатите от изпълнението за тези два етапа от процеса на управление.

Оценка на предложенията

| 3.40. | Обикновено предложенията се оценяват от експерти от името на Комисията от гледна точка на техните високи постижения, въздействие и качество и ефективност на изпълнението (33). С изключение на ЕСНИ, който използва единствено критерия за високи постижения, всички проверени от Сметната палата предложения на бенефициентите включват раздели, структурирани около тези три критерия за оценяване, като коефициентът на въздействието е поне толкова висок, колкото другите два критерия. Въпреки това качеството на тази оценка зависи от качеството на очакваното въздействие, определено в публикуваните от Комисията покани за представяне на предложения. |
| --- | --- |

3.40.

Обикновено предложенията се оценяват от експерти от името на Комисията от гледна точка на техните високи постижения, въздействие и качество и ефективност на изпълнението (33). С изключение на ЕСНИ, който използва единствено критерия за високи постижения, всички проверени от Сметната палата предложения на бенефициентите включват раздели, структурирани около тези три критерия за оценяване, като коефициентът на въздействието е поне толкова висок, колкото другите два критерия. Въпреки това качеството на тази оценка зависи от качеството на очакваното въздействие, определено в публикуваните от Комисията покани за представяне на предложения.

| 3.41. | По отношение на критерия за високи постижения образците, включени в предложенията, посочват как следва да бъдат определени целите. Три от петте предложени образци от извадката изискват кандидатите да определят SMART цели и да обяснят как те са свързани с темата на съответната работна програма. Целите на тези три предложения като цяло са SMART. Въпреки това по отношение на други две предложения, свързани с ЕСНИ и „Мария Кюри“, включените в извадката предложения не включват SMART цели, тъй като е нямало подобно изискване. |
| --- | --- |

3.41.

По отношение на критерия за високи постижения образците, включени в предложенията, посочват как следва да бъдат определени целите. Три от петте предложени образци от извадката изискват кандидатите да определят SMART цели и да обяснят как те са свързани с темата на съответната работна програма. Целите на тези три предложения като цяло са SMART. Въпреки това по отношение на други две предложения, свързани с ЕСНИ и „Мария Кюри“, включените в извадката предложения не включват SMART цели, тъй като е нямало подобно изискване.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ

| 3.42. | Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ са основният начин средствата по „Хоризонт 2020“ да бъдат разпределени за постигане на целите на програмата. Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, включени в извадката, са използвали същите цели, които са използвани в предложенията. |
| --- | --- |

3.42.

Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ са основният начин средствата по „Хоризонт 2020“ да бъдат разпределени за постигане на целите на програмата. Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, включени в извадката, са използвали същите цели, които са използвани в предложенията.

| 3.43. | Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ включват раздел относно „контекста и резултатите“. Съгласно определението, дадено в правилата за участие (34), тези резултати означават „всички материални и нематериални крайни продукти и услуги от дейността“. Съществува важна разпоредба в споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, която изисква от бенефициентите да докладват на Комисията информацията за агрегиране на ключови показатели за ефективност (КПЕ) в рамките на „Хоризонт 2020“; следователно този етап е важен източник на информация за изпълнението на „Хоризонт 2020“. В предходните точки Сметната палата отбеляза наличието на проблеми от гледна точка на оценяването на изпълнението на по-високо ниво (работни програми и покани). |
| --- | --- |

3.43.

Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ включват раздел относно „контекста и резултатите“. Съгласно определението, дадено в правилата за участие (34), тези резултати означават „всички материални и нематериални крайни продукти и услуги от дейността“. Съществува важна разпоредба в споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, която изисква от бенефициентите да докладват на Комисията информацията за агрегиране на ключови показатели за ефективност (КПЕ) в рамките на „Хоризонт 2020“; следователно този етап е важен източник на информация за изпълнението на „Хоризонт 2020“. В предходните точки Сметната палата отбеляза наличието на проблеми от гледна точка на оценяването на изпълнението на по-високо ниво (работни програми и покани).

| 3.43. | Вж. отговорите на Комисията на точки от 3.36 до 3.38. Информацията за показателите, установени в правната основа, може и ще бъде събирана, с цел да се създаде възможност за оценяване на изпълнението. |
| --- | --- |

3.43.

Концепцията на системата за мониторинг и докладване на „Хоризонт 2020“ ограничава способността на Комисията да осъществява подходящ мониторинг и докладване относно резултатите от изпълнението

| 3.44. | В този раздел се разглежда системата за мониторинг и докладване за „Хоризонт 2020“. Сметната палата провери дали: |
| --- | --- |

3.44.

В този раздел се разглежда системата за мониторинг и докладване за „Хоризонт 2020“. Сметната палата провери дали:

| а) | настоящата система дава възможност на Комисията да извършва мониторинг и да докладва поотделно относно разходите за научноизследователска и развойна дейност и тези за иновации; |
| --- | --- |

а)

настоящата система дава възможност на Комисията да извършва мониторинг и да докладва поотделно относно разходите за научноизследователска и развойна дейност и тези за иновации;

| б) | може да бъде установен и отчетен приносът на „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“; |
| --- | --- |

б)

може да бъде установен и отчетен приносът на „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“;

| в) | Комисията ще бъде в състояние да извърши оценка на програмата по време на нейното изпълнение. |
| --- | --- |

в)

Комисията ще бъде в състояние да извърши оценка на програмата по време на нейното изпълнение.

Разходите за научни изследвания и разходите за иновации не са предмет на отделен мониторинг

| 3.45. | „Хоризонт 2020“ обединява в обща стратегическа рамка (35) инструменти за финансиране на научни изследвания и иновации, които преди това са били разделени. В съответствие с този подход отнасящите се до иновациите части от рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (36) и Европейският институт за иновации и технологии бяха обединени в рамките на „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.45.

„Хоризонт 2020“ обединява в обща стратегическа рамка (35) инструменти за финансиране на научни изследвания и иновации, които преди това са били разделени. В съответствие с този подход отнасящите се до иновациите части от рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (36) и Европейският институт за иновации и технологии бяха обединени в рамките на „Хоризонт 2020“.

| 3.46. | Сметната палата е отбелязвала в миналото, че предложеното законодателство за „Хоризонт 2020“ не дава ясно определение на иновациите и че без някои ограничения на обхвата на подлежащите на финансиране иновационни дейности съществува риск финансирането да бъде разпръснато сред широк кръг от иновационни проекти (37). Сметната палата счита, че този риск продължава да съществува. Рамковата програма и конкретната програма за Хоризонт 2020 не съдържат ясни критерии за разграничаване на „научноизследователска и развойна дейност“ и „иновациите“ (38), или за мониторинг и докладване поотделно относно резултатите от изпълнението на тези функции. |
| --- | --- |

3.46.

Сметната палата е отбелязвала в миналото, че предложеното законодателство за „Хоризонт 2020“ не дава ясно определение на иновациите и че без някои ограничения на обхвата на подлежащите на финансиране иновационни дейности съществува риск финансирането да бъде разпръснато сред широк кръг от иновационни проекти (37). Сметната палата счита, че този риск продължава да съществува. Рамковата програма и конкретната програма за Хоризонт 2020 не съдържат ясни критерии за разграничаване на „научноизследователска и развойна дейност“ и „иновациите“ (38), или за мониторинг и докладване поотделно относно резултатите от изпълнението на тези функции.

| 3.46—3.47. | Една от главните цели на „Хоризонт 2020“, определена от началото на дискусиите по рамковата програма, е преодоляване на разделението между научните изследвания и иновациите. В законодателството не се дава отделно определение на научни изследвания и иновации, а вместо това се посочва следното:

  „научноизследователски и иновационни дейности“ означава целия спектър от дейности за научни изследвания, технологично развитие, демонстрации и иновации, включително насърчаване на сътрудничеството с трети държави и международни организации; разпространяване и оптимизиране на резултатите и стимулиране на висококачествено обучение и мобилност на научните работници в Съюза“.


  Комисията счита, че не се изисква разграничаване между научноизследователски и иновационни дейности, то няма ясна добавена стойност и при него съществува риск да възпрепятства усилията за преодоляване на пролуката между научните изследвания и иновациите в Европа. |
| --- | --- |

3.46—3.47.

„научноизследователски и иновационни дейности“ означава целия спектър от дейности за научни изследвания, технологично развитие, демонстрации и иновации, включително насърчаване на сътрудничеството с трети държави и международни организации; разпространяване и оптимизиране на резултатите и стимулиране на висококачествено обучение и мобилност на научните работници в Съюза“.

Комисията счита, че не се изисква разграничаване между научноизследователски и иновационни дейности, то няма ясна добавена стойност и при него съществува риск да възпрепятства усилията за преодоляване на пролуката между научните изследвания и иновациите в Европа.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 3.47. | ЕС е приел водещата цел от 3 % за показателя за интензивността на научноизследователска и развойна дейност. Не всички иновационни дейности, финансирани по Хоризонт 2020 попадат под дефиницията на „научноизследователска и развойна дейност“, възприета за тази целева стойност (39). В действителност Хоризонт 2020 съдържа дейности, които са насочени конкретно към насърчаване на иновациите (40), а не на научноизследователската и развойна дейност, и следователно те не са взети предвид от целевата стойност от 3 %. |
| --- | --- |

3.47.

ЕС е приел водещата цел от 3 % за показателя за интензивността на научноизследователска и развойна дейност. Не всички иновационни дейности, финансирани по Хоризонт 2020 попадат под дефиницията на „научноизследователска и развойна дейност“, възприета за тази целева стойност (39). В действителност Хоризонт 2020 съдържа дейности, които са насочени конкретно към насърчаване на иновациите (40), а не на научноизследователската и развойна дейност, и следователно те не са взети предвид от целевата стойност от 3 %.

Приносът на „Хоризонт 2020“ за изпълнението на стратегия „Европа 2020“ е предвиден в бюджета, но няма да бъде докладван по полезен начин поне до 2018 г.

| 3.48. | Програмните декларации, използвани в бюджетната процедура за обосноваване на оперативните разходи, предоставят информация относно връзката между разходните програми и стратегия „Европа 2020“ чрез представяне на водещите цели и чрез оценка на финансовия принос на програмите за изпълнение на водещите инициативи. Следователно финансирането на стратегия „Европа 2020“ от бюджета на ЕС се изчислява в програмните декларации въз основа на прогнозния финансов принос на разходните програми към изпълнение на водещите инициативи. |
| --- | --- |

3.48.

Програмните декларации, използвани в бюджетната процедура за обосноваване на оперативните разходи, предоставят информация относно връзката между разходните програми и стратегия „Европа 2020“ чрез представяне на водещите цели и чрез оценка на финансовия принос на програмите за изпълнение на водещите инициативи. Следователно финансирането на стратегия „Европа 2020“ от бюджета на ЕС се изчислява в програмните декларации въз основа на прогнозния финансов принос на разходните програми към изпълнение на водещите инициативи.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 3.49. | В рамките на бюджетния процес програмните декларации позволяват на „Хоризонт 2020“ да насочи над 90 % от своя бюджет за 2015 г. към различни водещи инициативи. Почти половината от тази сума (4,3  млрд. евро от общо 9,5  млрд. евро) е заделена за действия, свързани с водещата инициатива „Съюз за иновации“. |
| --- | --- |

3.49.

В рамките на бюджетния процес програмните декларации позволяват на „Хоризонт 2020“ да насочи над 90 % от своя бюджет за 2015 г. към различни водещи инициативи. Почти половината от тази сума (4,3  млрд. евро от общо 9,5  млрд. евро) е заделена за действия, свързани с водещата инициатива „Съюз за иновации“.

| 3.50. | Въпреки че връзките между „Хоризонт 2020“ и стратегия „Европа 2020“ са установени за бюджетната процедура, те не са отразени в докладите за изпълнението относно „Хоризонт 2020“. В съответствие със законодателството относно „Хоризонт 2020“ мониторингът трябва да включва информация по междусекторни теми, една от които е приносът за всички съответни водещи инициативи на стратегия „Европа 2020“ (41). Въпреки това годишният мониторингов доклад за 2014 г. за „Хоризонт 2020“ (публикуван през април 2016 г.) не разглежда приноса на „Хоризонт 2020“ към изпълнението на съответните водещи инициативи. Връзките между „Хоризонт 2020“ и „Европа 2020“ ще бъдат оценени едва в рамките на междинния доклад за оценка на „Хоризонт 2020“, очакван през 2017 г. През последните години този принос не е разгледан по полезен начин в нито един от докладите на Комисията за оценка, изисквани съгласно член 318 от ДФЕС. |
| --- | --- |

3.50.

Въпреки че връзките между „Хоризонт 2020“ и стратегия „Европа 2020“ са установени за бюджетната процедура, те не са отразени в докладите за изпълнението относно „Хоризонт 2020“. В съответствие със законодателството относно „Хоризонт 2020“ мониторингът трябва да включва информация по междусекторни теми, една от които е приносът за всички съответни водещи инициативи на стратегия „Европа 2020“ (41). Въпреки това годишният мониторингов доклад за 2014 г. за „Хоризонт 2020“ (публикуван през април 2016 г.) не разглежда приноса на „Хоризонт 2020“ към изпълнението на съответните водещи инициативи. Връзките между „Хоризонт 2020“ и „Европа 2020“ ще бъдат оценени едва в рамките на междинния доклад за оценка на „Хоризонт 2020“, очакван през 2017 г. През последните години този принос не е разгледан по полезен начин в нито един от докладите на Комисията за оценка, изисквани съгласно член 318 от ДФЕС.

| 3.50. | Връзките между „Хоризонт 2020“ и стратегията „Европа 2020“ ще бъдат задълбочено оценени в междинната оценка на „Хоризонт 2020“. В междинната оценка на „Хоризонт 2020“ ще бъде направена също оценка на въпроса за ефекта на лоста.

  Комисията счита, че в член 31 от регламента за създаване на „Хоризонт 2020“, с който се определя обхватът на годишния мониторингов доклад, не се изисква да се посочи приносът на „Хоризонт 2020“ към съответните водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“. В мониторинговия доклад се докладва единствено за изпълнението на „Хоризонт 2020“.


  Съгласно член 32 от регламента за създаване на „Хоризонт 2020“ приносът на „Хоризонт 2020“ към целите на стратегия „Европа 2020“ ще бъде взет предвид в междинната оценка на „Хоризонт 2020“.


  В докладите на Комисията за оценка съгласно член 318 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) може да се докладва за приноса на „Хоризонт 2020“ към „Европа 2020“ само когато такава информация е налице след междинната оценка. |
| --- | --- |

3.50.

Комисията счита, че в член 31 от регламента за създаване на „Хоризонт 2020“, с който се определя обхватът на годишния мониторингов доклад, не се изисква да се посочи приносът на „Хоризонт 2020“ към съответните водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“. В мониторинговия доклад се докладва единствено за изпълнението на „Хоризонт 2020“.

Съгласно член 32 от регламента за създаване на „Хоризонт 2020“ приносът на „Хоризонт 2020“ към целите на стратегия „Европа 2020“ ще бъде взет предвид в междинната оценка на „Хоризонт 2020“.

В докладите на Комисията за оценка съгласно член 318 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) може да се докладва за приноса на „Хоризонт 2020“ към „Европа 2020“ само когато такава информация е налице след междинната оценка.

Някои присъщи трудности при последващата оценка на 7РП вероятно ще се запазят и за „Хоризонт 2020“

| 3.51. | Съществуват присъщи трудности по отношение на графика за оценките на рамковите програми за научни изследвания. Рамковата програма за „Хоризонт 2020“ посочва, че оценките следва да се извършват „на достатъчно ранен етап, за да могат да се използват в процеса на вземане на решения“. Това изискване е трудно за изпълнение в областта на научните изследвания, тъй като резултатите и въздействията в тази област могат да се появят едва след много години. Въпреки това законодателството определя срокове за различните оценки — междинната оценка обикновено трябва да се извърши през четвъртата година от 7-годишната рамкова програма (2017 г. за „Хоризонт 2020“), а изискването за последващата оценка е тя да се направи 2 или3 години след края на програмата (2023 г.). Въпреки че тези срокове имат за цел да подпомогнат процеса на вземане на решения, съществува опасност те да доведат до оценки, които не отразяват адекватно резултатите и въздействията на програмите. |
| --- | --- |

3.51.

Съществуват присъщи трудности по отношение на графика за оценките на рамковите програми за научни изследвания. Рамковата програма за „Хоризонт 2020“ посочва, че оценките следва да се извършват „на достатъчно ранен етап, за да могат да се използват в процеса на вземане на решения“. Това изискване е трудно за изпълнение в областта на научните изследвания, тъй като резултатите и въздействията в тази област могат да се появят едва след много години. Въпреки това законодателството определя срокове за различните оценки — междинната оценка обикновено трябва да се извърши през четвъртата година от 7-годишната рамкова програма (2017 г. за „Хоризонт 2020“), а изискването за последващата оценка е тя да се направи 2 или3 години след края на програмата (2023 г.). Въпреки че тези срокове имат за цел да подпомогнат процеса на вземане на решения, съществува опасност те да доведат до оценки, които не отразяват адекватно резултатите и въздействията на програмите.

| 3.51.—3.53. | Комисията признава присъщата трудност на осигуряването на съдържателни оценки в рамките на фиксиран период от седем години за всяка рамкова програма. Ето защо междинната оценка на „Хоризонт 2020“ ще включва актуализирана оценка на изпълнението на 7РП. Това ще смекчи набелязаните проблеми.

  Комисията признава също така, че е необходимо да се балансира необходимостта от осигуряване на своевременно включване на ресурси в новото законодателство спрямо необходимостта от оценяване на дългосрочните въздействия от добавената стойност на разходите за научни изследвания. Това е отразено в законодателството.


  Комисията е съгласна, че междинната оценка на рамковата програма за научни изследвания ще бъде изправена пред някои присъщи трудности както по отношение на крайните продукти и услуги, така и по отношение на наличието на данни. Ако бъде оставена за по-късен етап обаче, тя може да забави извличането на важни поуки, които определено могат да бъдат оценени на етапа на междинната оценка.


  Това е признато в законодателството, тъй като много от конкретните елементи на член 32, параграф 3, които се изисква да бъдат обхванати в междинната оценка, могат да бъдат оценени на относително ранен етап на програмата, например:







  — | привличане на участници, които разполагат с висококачествени научноизследователски инфраструктури или които са използвали система за пълно отчитане на разходите по линия на Седмата рамкова програма; |
| --- | --- | --- |

3.51.—3.53.

Комисията признава също така, че е необходимо да се балансира необходимостта от осигуряване на своевременно включване на ресурси в новото законодателство спрямо необходимостта от оценяване на дългосрочните въздействия от добавената стойност на разходите за научни изследвания. Това е отразено в законодателството.

Комисията е съгласна, че междинната оценка на рамковата програма за научни изследвания ще бъде изправена пред някои присъщи трудности както по отношение на крайните продукти и услуги, така и по отношение на наличието на данни. Ако бъде оставена за по-късен етап обаче, тя може да забави извличането на важни поуки, които определено могат да бъдат оценени на етапа на междинната оценка.

Това е признато в законодателството, тъй като много от конкретните елементи на член 32, параграф 3, които се изисква да бъдат обхванати в междинната оценка, могат да бъдат оценени на относително ранен етап на програмата, например:

—

привличане на участници, които разполагат с висококачествени научноизследователски инфраструктури или които са използвали система за пълно отчитане на разходите по линия на Седмата рамкова програма;

| — | опростяване за участници, които разполагат с висококачествени научноизследователски инфраструктури или които са използвали система за пълно отчитане на разходите по линия на Седмата рамкова програма; |
| --- | --- |

—

опростяване за участници, които разполагат с висококачествени научноизследователски инфраструктури или които са използвали система за пълно отчитане на разходите по линия на Седмата рамкова програма;

| — | степен на използване на допълнителното възнаграждение за персонала, както е посочено в член 27 от Регламент (ЕС) No 1290/2013. |
| --- | --- |

—

степен на използване на допълнителното възнаграждение за персонала, както е посочено в член 27 от Регламент (ЕС) No 1290/2013.

Ето защо Комисията счита, че чрез законодателството и практиката за оценяване се намаляват, доколкото е възможно, присъщите трудности, признати от Сметната палата.

| 3.52. | Последващата оценка на 7РП (2007—2013 г.) е завършена към края на 2015 г., когато повече от половината от проектите по 7РП все още са в ход, и две години след приемането на следващата програма „Хоризонт 2020“. Тази оценка е била засегната от случаи на закъснения в много проекти по 7РП, тъй като задължението на бенефициентите да докладват е приключило със завършването на проектите. Освен това събирането на данни за някои показатели за изпълнение на 7РП е прекратено през 2013 г., когато приключва периода на седмата рамкова програма. |
| --- | --- |

3.52.

Последващата оценка на 7РП (2007—2013 г.) е завършена към края на 2015 г., когато повече от половината от проектите по 7РП все още са в ход, и две години след приемането на следващата програма „Хоризонт 2020“. Тази оценка е била засегната от случаи на закъснения в много проекти по 7РП, тъй като задължението на бенефициентите да докладват е приключило със завършването на проектите. Освен това събирането на данни за някои показатели за изпълнение на 7РП е прекратено през 2013 г., когато приключва периода на седмата рамкова програма.

| 3.53. | Междинната оценка на „Хоризонт 2020“, която трябва да бъде извършена през 2017 г., ще бъде изправена пред ограничения, защото за някои показатели за изпълнение няма да има на разположение ясни резултати (вж. точка 3.31 по-горе). Като цяло има вероятност оценката за „Хоризонт 2020“ да бъде засегната от недостатъци, установени при докладване на резултатите за поканите за представяне на предложения и на работните програми (когато данните, събрани от проектите, не могат да бъдат обобщени, за да се получи обратна информация относно поканите и работните програми — вж. точки 3.33—3.38); както и от трудността, пред която е изправена Комисията, при събиране на информация за резултатите от изпълнението от бенефициентите след приключване на проектите. Комисията може да извършва оценки на въздействието след приключване на проектите, но в проверените от Сметната палата случаи не бяха констатирани изисквания за бенефициентите за докладване след края на проектите. |
| --- | --- |

3.53.

Междинната оценка на „Хоризонт 2020“, която трябва да бъде извършена през 2017 г., ще бъде изправена пред ограничения, защото за някои показатели за изпълнение няма да има на разположение ясни резултати (вж. точка 3.31 по-горе). Като цяло има вероятност оценката за „Хоризонт 2020“ да бъде засегната от недостатъци, установени при докладване на резултатите за поканите за представяне на предложения и на работните програми (когато данните, събрани от проектите, не могат да бъдат обобщени, за да се получи обратна информация относно поканите и работните програми — вж. точки 3.33—3.38); както и от трудността, пред която е изправена Комисията, при събиране на информация за резултатите от изпълнението от бенефициентите след приключване на проектите. Комисията може да извършва оценки на въздействието след приключване на проектите, но в проверените от Сметната палата случаи не бяха констатирани изисквания за бенефициентите за докладване след края на проектите.

| 3.53. | Комисията може да обобщава информацията, за да извърши оценка на 23-те показателя, определени в правната основа, и това е крайъгълният камък на рамката на изпълнението, както е определено в член 5 от Регламента за „Хоризонт 2020“:

  „Първият набор от съответни показатели за изпълнението за оценка на напредъка в постигането на тази обща цел са посочени в [приложението към законодателството]“. |
| --- | --- |

3.53.

„Първият набор от съответни показатели за изпълнението за оценка на напредъка в постигането на тази обща цел са посочени в [приложението към законодателството]“.

Комисията невинаги използва ключови понятия по последователен начин и поради това възниква опасност от възпрепятстване на нормалното функциониране на системата за управление на резултатите от изпълнението

| 3.54. | Във
  фигура 3.1
  са посочени различните начини, по които действията на ЕС могат да доведат до ползи: „крайни продукти и услуги“, „резултати“ и „въздействие“. „Крайните ефекти“ включват както резултатите, така и въздействието. Тези термини са използвани като част от работата на системата на Комисията за мониторинг и докладване с оглед определяне на цели и показатели. Всяко несъответствие или пропуск в начина, по който са използвани термините, рискува да подкопае системата за управление на резултатите от изпълнението. |
| --- | --- |

3.54.

Във
  фигура 3.1
  са посочени различните начини, по които действията на ЕС могат да доведат до ползи: „крайни продукти и услуги“, „резултати“ и „въздействие“. „Крайните ефекти“ включват както резултатите, така и въздействието. Тези термини са използвани като част от работата на системата на Комисията за мониторинг и докладване с оглед определяне на цели и показатели. Всяко несъответствие или пропуск в начина, по който са използвани термините, рискува да подкопае системата за управление на резултатите от изпълнението.

| 3.55. | Комисията широко използва тези термини в съответствие с дефинициите (42). Въпреки това в „Хоризонт 2020“ правилата за участие на бенефициентите определят резултатите като „всички осезаеми и неосезаеми продукти от дейността, например данни, знания или информация, създадена в рамките на съответната дейност“. Това определение по принцип би трябвало да се прилага за „крайни продукти и услуги“ вместо за „резултати“. |
| --- | --- |

3.55.

Комисията широко използва тези термини в съответствие с дефинициите (42). Въпреки това в „Хоризонт 2020“ правилата за участие на бенефициентите определят резултатите като „всички осезаеми и неосезаеми продукти от дейността, например данни, знания или информация, създадена в рамките на съответната дейност“. Това определение по принцип би трябвало да се прилага за „крайни продукти и услуги“ вместо за „резултати“.

| 3.55.—3.57. | Приемането на регламентите за „Хоризонт 2020“ (декември 2013 г.) предхождаше „Насоките за по-добро регулиране“ (май 2015 г.). Както е отбелязано от Сметната палата, това доведе до някои несъответствия. След приемането на „Насоките за по-добро регулиране“ терминологията от Регламента за по-добро регулиране се използва последователно при мониторинга и оценяването на изпълнението на „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.55.—3.57.

| 3.56. | Друга непоследователност при прилагането на тези термини в „Хоризонт 2020“ е, че по силата на правната уредба отделните работни програми, които са в основата на „Хоризонт 2020“, следва да включват „очаквани резултати“ (43), докато критерият, използван в правилата за участие (44) е „въздействие“. Въпреки това терминологията, използвана от Комисията в работните програми и поканите за представяне на предложения е „очаквано въздействие“. |
| --- | --- |

3.56.

Друга непоследователност при прилагането на тези термини в „Хоризонт 2020“ е, че по силата на правната уредба отделните работни програми, които са в основата на „Хоризонт 2020“, следва да включват „очаквани резултати“ (43), докато критерият, използван в правилата за участие (44) е „въздействие“. Въпреки това терминологията, използвана от Комисията в работните програми и поканите за представяне на предложения е „очаквано въздействие“.

| 3.57. | Резултатите измерват непосредствените крайни ефекти, които могат да бъдат пряко отнесени към дадена дейност, и поради това са много по-подходящи като критерии за подбор на проекти от въздействията, които са дългосрочни и могат да включва елементи, които не се разглеждат на ниво проект. |
| --- | --- |

3.57.

Резултатите измерват непосредствените крайни ефекти, които могат да бъдат пряко отнесени към дадена дейност, и поради това са много по-подходящи като критерии за подбор на проекти от въздействията, които са дългосрочни и могат да включва елементи, които не се разглеждат на ниво проект.

| 3.58. | Извадката на Сметната палата от пет текущи проекта по програма „Хоризонт 2020“ показва, че понятието „очаквано въздействие“ се тълкува по различен начин в рамките на различните покани. Един бенефициент по схемата за МСП е бил задължен да предостави анализ на пазара и бизнес план. Тези документи са били част от предложение и са били анализирани от оценителите спрямо критерия за въздействието. Друг бенефициент е представил кратко качествено описание на връзката между проекта и различните очаквани въздействия, като например увеличените възможности за иновации за доставчиците на услуги, включително МСП и публичните администрации. Трети бенефициент описва ползите от нов протокол за здравно обслужване, който ще бъде на разположение в резултат на проекта, като декларира, че резултатите от него следва да допринесат за въздействието, посочено в съответната покана за представяне на предложения. Различното тълкуване на „очакваното въздействие“ в поканите за представяне на предложения, и различните начини, по които бенефициентите обосновават своето участие, крие риск от неадекватна оценка на изпълнението на проекта във връзка с общите цели на поканите за представяне на предложения и работните програми. |
| --- | --- |

3.58.

Извадката на Сметната палата от пет текущи проекта по програма „Хоризонт 2020“ показва, че понятието „очаквано въздействие“ се тълкува по различен начин в рамките на различните покани. Един бенефициент по схемата за МСП е бил задължен да предостави анализ на пазара и бизнес план. Тези документи са били част от предложение и са били анализирани от оценителите спрямо критерия за въздействието. Друг бенефициент е представил кратко качествено описание на връзката между проекта и различните очаквани въздействия, като например увеличените възможности за иновации за доставчиците на услуги, включително МСП и публичните администрации. Трети бенефициент описва ползите от нов протокол за здравно обслужване, който ще бъде на разположение в резултат на проекта, като декларира, че резултатите от него следва да допринесат за въздействието, посочено в съответната покана за представяне на предложения. Различното тълкуване на „очакваното въздействие“ в поканите за представяне на предложения, и различните начини, по които бенефициентите обосновават своето участие, крие риск от неадекватна оценка на изпълнението на проекта във връзка с общите цели на поканите за представяне на предложения и работните програми.

| 3.58. | Необходимостта от укрепване на анализите на очакваното въздействие е идентифицирана като проблем за втората работна програма и съществуващите насоки бяха подобрени. Качеството на процеса на оценяване ще продължи да гарантира подбора на най-добрите проекти.

  Що се отнася до бенефициента, който е бил задължен да предостави анализ на пазара и бизнес план, става въпрос за схемата за МСП, като анализът на пазара и бизнес планът са условия за получаване на безвъзмездни средства.


  Акцентът на „Хоризонт 2020“ е върху иновациите и дългосрочните въздействия. Ето защо в поканите за представяне на предложения се използва терминът „очаквано въздействие“, който се оценява по време на процеса на оценяване. Думата „резултати“ започва да се използва в законодателството, тъй като законодателството за „Хоризонт 2020“ предхожда „Насоките за по-добро регулиране“.


  Приносът на проектите в различни области е оценен посредством набор от показатели, определени в правните актове за „Хоризонт 2020“ и в други документи. Показателите представляват обаче само един източник на информация. За мониторинга и оценяването на изпълнението Комисията използва широк набор от данни за извършване на оценка (например чрез външни изследвания, проучвания, разглеждане на казуси, съпоставителни анализи и др.). |
| --- | --- |

3.58.

Що се отнася до бенефициента, който е бил задължен да предостави анализ на пазара и бизнес план, става въпрос за схемата за МСП, като анализът на пазара и бизнес планът са условия за получаване на безвъзмездни средства.

Акцентът на „Хоризонт 2020“ е върху иновациите и дългосрочните въздействия. Ето защо в поканите за представяне на предложения се използва терминът „очаквано въздействие“, който се оценява по време на процеса на оценяване. Думата „резултати“ започва да се използва в законодателството, тъй като законодателството за „Хоризонт 2020“ предхожда „Насоките за по-добро регулиране“.

Приносът на проектите в различни области е оценен посредством набор от показатели, определени в правните актове за „Хоризонт 2020“ и в други документи. Показателите представляват обаче само един източник на информация. За мониторинга и оценяването на изпълнението Комисията използва широк набор от данни за извършване на оценка (например чрез външни изследвания, проучвания, разглеждане на казуси, съпоставителни анализи и др.).

| 3.59. | Друг проблем, произтичащ от липсата на яснота от страна на Комисията в тази област е, че някои от показателите, които са посочени като показатели за резултати или за въздействие, на практика се отнасят до вложените ресурси и крайните продукти и услуги, и вследствие на това ограничават възможностите на Комисията за оценка на резултатите от изпълнението. Във
  фигура 3.4
  са описани някои примери за това как са се проявили тези рискове. |
| --- | --- |

3.59.

Друг проблем, произтичащ от липсата на яснота от страна на Комисията в тази област е, че някои от показателите, които са посочени като показатели за резултати или за въздействие, на практика се отнасят до вложените ресурси и крайните продукти и услуги, и вследствие на това ограничават възможностите на Комисията за оценка на резултатите от изпълнението. Във
  фигура 3.4
  са описани някои примери за това как са се проявили тези рискове.

| 3.59. | Показателите, определени в регламента, обхващат: вложените ресурси, крайните продукти и услуги, резултатите и въздействията. Комисията счита, че мониторингът на тези показатели, подкрепен от оценката, ще осигури добра основа за оценяване на изпълнението. |
| --- | --- |

3.59.

Фигура 3.4 —   Непоследователно използване на показатели

Както е посочено в точка 3.28, по отношение на програма „Хоризонт 2020“ има 23 ключови показателя за изпълнение за оценка на резултатите и въздействията на конкретните цели на програмата. Седем от тези показатели са свързани с публикации, като например „водещи позиции при базовите и промишлените технологии — брой на съвместните публично-частни публикации“. Предоставянето на подобни крайни продукти и услуги може да бъде основателна цел на програмата, но показатели, които са свързани с публикации, не измерват резултатите или въздействието.

В допълнение има и четири други показатели, които са свързани по-скоро с вложените ресурси, отколкото с резултатите или въздействието. Примерите включват достъп до рисково финансиране — общ обем на инвестициите, мобилизирани посредством дългово финансиране и инвестиции на рисков капитал, и процент от средствата за общото енергийното предизвикателство, отпуснати за следните изследователски дейности: възобновяема енергия, крайни потребители на енергийната ефективност, интелигентни мрежи и дейности за съхранение на електроенергия.

Сметната палата вече разгледа този въпрос в глава 3 от годишния си доклад от миналата година, в контекста на ЕСИ фондовете (45).

Фигура 3.4 —
     
  Непоследователно използване на показатели

В „Насоките за по-добро регулиране“ на Комисията е установено стандартно определение на тези термини и тези определения ще бъдат прилагани последователно.

Въпреки че публикациите представляват сами по себе си крайни продукти и услуги, Комисията счита, че в определени случаи те могат да представляват показатели за резултати, например публикациите в специализирани научни издания.

Комисията счита, че нейната рамка на изпълнението, и по-специално показателите, използвани за „Хоризонт 2020“, осигуряват подходящ баланс между различните видове показатели. При този баланс се допуска определен брой показатели за крайните продукти и услуги, с цел да се гарантира адекватната оценка на различните приоритети.

ЧАСТ 2 — ПЛАНИРАНЕ И ДОКЛАДВАНЕ НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА НИВО ГЕНЕРАЛНИ ДИРЕКЦИИ — ГРУПАТА НА ПРИРОДНИТЕ РЕСУРСИ

| 3.60. | Тази част от главата обхваща отчитането на резултатите от изпълнението на ниво ГД на Комисията. Сметната палата извърши преглед на програмните декларации (46) за 2015 г., плановете за управление (47) и годишните отчети за дейността (48) на четири ГД (49), въз основа на изискванията, установени във Финансовия регламент, стандартите за вътрешен контрол на Комисията и вътрешните инструкции, свързани с нейния план за управление и годишни отчети за дейността. |
| --- | --- |

3.60.

Тази част от главата обхваща отчитането на резултатите от изпълнението на ниво ГД на Комисията. Сметната палата извърши преглед на програмните декларации (46) за 2015 г., плановете за управление (47) и годишните отчети за дейността (48) на четири ГД (49), въз основа на изискванията, установени във Финансовия регламент, стандартите за вътрешен контрол на Комисията и вътрешните инструкции, свързани с нейния план за управление и годишни отчети за дейността.

| 3.61. | Според инструкциите на Комисията за 2015 г. по отношение на плановете за управление генералните дирекции следва да установят общи цели с показатели за въздействие (дългосрочни) и конкретни цели с показатели за резултати (краткосрочни и средносрочни). В съответствие с Финансовия регламент целите на генералните дирекции следва да бъдат SMART (50). |
| --- | --- |

3.61.

Според инструкциите на Комисията за 2015 г. по отношение на плановете за управление генералните дирекции следва да установят общи цели с показатели за въздействие (дългосрочни) и конкретни цели с показатели за резултати (краткосрочни и средносрочни). В съответствие с Финансовия регламент целите на генералните дирекции следва да бъдат SMART (50).

| 3.62. | В съответствие със своите констатации и оценки от предишни години във връзка с други генерални дирекции Сметната палата установи, че по отношение на четирите проверени генерални дирекции много от целите (общи и конкретни), използвани в ПУ и ГОД, са взети директно от документи относно политиката или от законодателни документи, и поради това са на прекалено високо ниво, за да бъдат полезни като инструменти за управление (вж.
  фигура 3.5
  ). |
| --- | --- |

3.62.

В съответствие със своите констатации и оценки от предишни години във връзка с други генерални дирекции Сметната палата установи, че по отношение на четирите проверени генерални дирекции много от целите (общи и конкретни), използвани в ПУ и ГОД, са взети директно от документи относно политиката или от законодателни документи, и поради това са на прекалено високо ниво, за да бъдат полезни като инструменти за управление (вж.
  фигура 3.5
  ).

| 3.62. | След констатацията на Сметната палата по отношение на плановете за управление за 2015 г. Комисията е въвела промени в цикъла на процеса на стратегическо планиране, по-специално с цел да се осигури по-ясна рамка за отчетността на Комисията и за нейните служби. При новия подход, считано от 2016 г., е предвидено документите за планиране да бъдат по-рационализирани и съсредоточени върху приоритетите на Комисията и компетенциите на генералните дирекции, което ще им помогне при установяване на приоритетите и описване на изпълнението по последователен начин с ясно разграничение между възлагане (за резултатите и крайните продукти и услуги, които са пряко следствие от дейностите на службите на Комисията) и принос (когато дейностите на службите на Комисията играят роля за постигането на даден резултат или въздействие) по отношение на политиката на ЕС на високо равнище и резултатите от програмите за разходи.

  Чрез стратегическия план се въвежда нов подход, който измества фокуса от краткосрочно към дългосрочно планиране със стратегическа перспектива и спомага генералните дирекции да съгласуват конкретните си цели с дългосрочните цели, определени на равнище Комисия. Оперативните крайни продукти и услуги за всяка генерална дирекция, които са планирани за следващата година, са изброени в плана за управление. |
| --- | --- |

3.62.

Чрез стратегическия план се въвежда нов подход, който измества фокуса от краткосрочно към дългосрочно планиране със стратегическа перспектива и спомага генералните дирекции да съгласуват конкретните си цели с дългосрочните цели, определени на равнище Комисия. Оперативните крайни продукти и услуги за всяка генерална дирекция, които са планирани за следващата година, са изброени в плана за управление.

Фигура 3.5 —   Примери за цели, които не са подходящи в областта на управлението

ГД „Действия по климата“: Целта „Осигуряване на инвестиции за въпросите, свързани с климата“ не е конкретна, тъй като не се посочва обемът на инвестициите, които трябва да бъдат обезпечени, и не е ограничена във времето, тъй като няма краен срок за постигането ѝ.

ГД „Околна среда“: „Превръщане на ЕС в ресурсно ефективна, екологична и конкурентоспособна икономика“ е посочено като конкретна цел. ГД обаче не определя какво точно означават използваните понятия и не посочва как следва да бъде постигната целта.

Фигура 3.5 —
     
  Примери за цели, които не са подходящи за нуждите на управлението

Генерална дирекция „Действия по климата“ — Размерът и крайният срок се определят като имплицитна цел и показателите за измерване са ясно свързани с (подпрограма за действия по климата) на Програмата за околната среда и действията по климата (LIFE) за 2014—2020 г.

Генерална дирекция „Околна среда“ — Комисията отбелязва, че начинът, по който тази цел ще бъде постигната, е определен на страници 9 и 10 от стратегическия план за 2016—2020 г. на Генерална дирекция „Околна среда“, а показателите за измерване на напредъка са определени на страници 19—21 от същия документ.

| 3.63. | Сметната палата разгледа общо 19 цели, от които само четири изпълняват всички критерии SMART. Този резултат е сходен на установения от Сметната палата през предходните години. Въпреки че проверените цели са актуални за областта на политика, в която работят генералните дирекции, в много случаи показателите, свързани с дадена цел, не измерват изчерпателно всички аспекти на подходящото ниво. |
| --- | --- |

3.63.

Сметната палата разгледа общо 19 цели, от които само четири изпълняват всички критерии SMART. Този резултат е сходен на установения от Сметната палата през предходните години. Въпреки че проверените цели са актуални за областта на политика, в която работят генералните дирекции, в много случаи показателите, свързани с дадена цел, не измерват изчерпателно всички аспекти на подходящото ниво.

| 3.64. | Изборът на показатели следва да е базиран на критерии като актуалност, възможност за измерване и наличие на навременни и надеждни данни за изпълнението. Доколкото е възможно, показателите следва да изпълнят критериите RACER (51). Показателите, измерващи крайните ефекти, върху които генералните дирекции имат ограничено въздействие, следва да бъдат допълнени от други показатели, които да измерват пряко дейността на генералните дирекции. |
| --- | --- |

3.64.

Изборът на показатели следва да е базиран на критерии като актуалност, възможност за измерване и наличие на навременни и надеждни данни за изпълнението. Доколкото е възможно, показателите следва да изпълнят критериите RACER (51). Показателите, измерващи крайните ефекти, върху които генералните дирекции имат ограничено въздействие, следва да бъдат допълнени от други показатели, които да измерват пряко дейността на генералните дирекции.

| 3.65. | Всички четири генерални дирекции са определили най-малко по един показател за изпълнение за всяка цел, за да помогнат на ръководството да извършва мониторинг, оценка и отчитане на постиженията. От 58-те показателя в проверените от ЕСП генерални дирекции 28 изпълняват всички критерии RACER. Този резултат представлява подобрение в сравнение с това, което Сметната палата установи през предходни години. Въпреки това, както и в предходни години, Сметната палата идентифицира някои недостатъци в използваните показатели (вж.
  фигура 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.65.

Всички четири генерални дирекции са определили най-малко по един показател за изпълнение за всяка цел, за да помогнат на ръководството да извършва мониторинг, оценка и отчитане на постиженията. От 58-те показателя в проверените от ЕСП генерални дирекции 28 изпълняват всички критерии RACER. Този резултат представлява подобрение в сравнение с това, което Сметната палата установи през предходни години. Въпреки това, както и в предходни години, Сметната палата идентифицира някои недостатъци в използваните показатели (вж.
  фигура 3.6
  ).

Фигура 3.6 —   Примери за проблеми с показателите

Показатели, представени като показатели за резултати, които обаче са насочени към вложените ресурси, например в ГД „Земеделие и развитие на селските райони“: общ размер на инвестициите в производство на енергия от възобновяеми източници“ — този показател измерва дейност, която е пряк резултат от интервенция, вместо да се съсредоточава върху увеличаване на енергията от възобновяеми източници в резултат от инвестицията.

Фигура 3.6 —
     
  Примери за проблеми с показателите

При този показател се вземат предвид не само вложените от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) ресурси, но и националният и частният принос към операциите. Ето защо той показва стимулиращия ефект на приноса на ЕС/националния принос върху частния принос към операциите, които пряко засягат целта относно енергия от възобновяеми източници. Количествено определената цел за 2023 г. е предварително заложена от държавите членки въз основа на анализ на нуждите за програмната област и следва да бъде постигната чрез последователна стратегия. В допълнение към това и преди всичко този показател се допълва от показателя за резултати „енергия от възобновяеми източници, произвеждана по подпомаганите проекти“, който трябва да бъде измерен от оценители през 2017, 2019 г. и в последваща оценка (2024 г.). Взети заедно, двата показателя ще осигурят цялостна картина за постигнатите резултати.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ЧАСТ 3 — РЕЗУЛТАТИ ОТ ИЗВЪРШЕНИТЕ ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА ОДИТИ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО

Специални доклади и други публикации през 2015 г. относно резултати от изпълнението

| 3.66. | В своите специални доклади Сметната палата проверява дали принципите на доброто финансово управление се прилагат по отношение на разходите на ЕС. В рамките на стратегията си (52) за периода 2013—2017 г. всяка година Сметната палата набелязва няколко приоритета, върху които фокусира своята дейност (53). Сметната палата избира темите за специалните си доклади въз основа на серия от критерии, като например размера на приходите или разходите, рисковете за доброто финансово управление, както и степента на заинтересованост на участниците. През 2015 г. Сметната палата прие (54) 25 специални доклада, изброени в 
  приложение 3.1
  . |
| --- | --- |

3.66.

В своите специални доклади Сметната палата проверява дали принципите на доброто финансово управление се прилагат по отношение на разходите на ЕС. В рамките на стратегията си (52) за периода 2013—2017 г. всяка година Сметната палата набелязва няколко приоритета, върху които фокусира своята дейност (53). Сметната палата избира темите за специалните си доклади въз основа на серия от критерии, като например размера на приходите или разходите, рисковете за доброто финансово управление, както и степента на заинтересованост на участниците. През 2015 г. Сметната палата прие (54) 25 специални доклада, изброени в 
  приложение 3.1
  .

| 3.67. | Използваният от Сметната палата подход към одита на изпълнението се развива по естествен начин, за да отрази променящите се обстоятелства, в които функционира ЕС. В настоящия годишен доклад Сметната палата обръща внимание на някои от начините, по които специалните ѝ доклади за 2015 г. са взели под внимание тези промени — разработване на поредица от доклади, в които се разглеждат различните аспекти на финансовата криза; поредица от доклади относно хроничния проблем с младежката безработица; и реакцията на Сметната палата спрямо развитията в областта на изменението на климата и околната среда. |
| --- | --- |

3.67.

Използваният от Сметната палата подход към одита на изпълнението се развива по естествен начин, за да отрази променящите се обстоятелства, в които функционира ЕС. В настоящия годишен доклад Сметната палата обръща внимание на някои от начините, по които специалните ѝ доклади за 2015 г. са взели под внимание тези промени — разработване на поредица от доклади, в които се разглеждат различните аспекти на финансовата криза; поредица от доклади относно хроничния проблем с младежката безработица; и реакцията на Сметната палата спрямо развитията в областта на изменението на климата и околната среда.

Реакция на ЕС на финансовата криза

| 3.68. | Финансовата криза, прераснала в криза с държавния дълг през 2007—2008 г., доведе до сериозни последици за Европа. В отговор на кризата държавите — членки на ЕС, и Съюзът като цяло предприеха редица мерки (55). |
| --- | --- |

3.68.

Финансовата криза, прераснала в криза с държавния дълг през 2007—2008 г., доведе до сериозни последици за Европа. В отговор на кризата държавите — членки на ЕС, и Съюзът като цяло предприеха редица мерки (55).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 3.69. | През 2015 г. ЕСП публикува три специални доклада в тази област. Докладът на Сметната палата относно финансовата помощ за страните, изпитващи затруднения, представя цялостен анализ на управлението от страна на Комисията на финансовата подкрепа, предоставена на пет държави членки: Унгария, Латвия, Румъния, Ирландия и Португалия (56). Заключенията на Сметната палата са широкообхватни и подчертават, че преди кризата някои предупредителни знаци са останали незабелязани от Комисията, поради което тя се е оказала неподготвена, когато са започнали да пристигат искания за финансова помощ. Резултатите от работата на Комисията при мобилизирането на ресурси за справяне с кризата са смесени, въпреки че като цяло тя успешно е емитирала дългови инструменти от името на ЕС в отговор на нуждите от финансиране. Ефектът от дейността на Комисията е, че в повечето случаи държавите членки са постигнали своите целеви нива за дефицит и като цяло са продължили с реформите, изисквани съгласно условията на програмата. Сметната палата отправи девет препоръки, обхващащи всички аспекти на този въпрос. |
| --- | --- |

3.69.

През 2015 г. ЕСП публикува три специални доклада в тази област. Докладът на Сметната палата относно финансовата помощ за страните, изпитващи затруднения, представя цялостен анализ на управлението от страна на Комисията на финансовата подкрепа, предоставена на пет държави членки: Унгария, Латвия, Румъния, Ирландия и Португалия (56). Заключенията на Сметната палата са широкообхватни и подчертават, че преди кризата някои предупредителни знаци са останали незабелязани от Комисията, поради което тя се е оказала неподготвена, когато са започнали да пристигат искания за финансова помощ. Резултатите от работата на Комисията при мобилизирането на ресурси за справяне с кризата са смесени, въпреки че като цяло тя успешно е емитирала дългови инструменти от името на ЕС в отговор на нуждите от финансиране. Ефектът от дейността на Комисията е, че в повечето случаи държавите членки са постигнали своите целеви нива за дефицит и като цяло са продължили с реформите, изисквани съгласно условията на програмата. Сметната палата отправи девет препоръки, обхващащи всички аспекти на този въпрос.

| 3.69. | Мащабът и естеството на глобалната финансова криза от периода 2007—2008 г. бяха безпрецедентни. Кризата показа, че рамката за наблюдение преди кризата не е била напълно адекватна за идентифициране на риска в основните фискални позиции по време на безпрецедентна икономическа криза. Подчертана беше нуждата от широкообхватен подход към наблюдението в банковия сектор и по-широката макроикономика. В момента, когато държавите кандидатстваха за подпомагане, зад кулисите се осъществяваше мониторинг на влошаващата се ситуация и Комисията поддържаше тесен контакт с националните власти. Отговорът на кризата беше незабавен и всеобхватен. Въпреки силно ограничения персонал и стръмната крива на обучение, Комисията бързо успя да поеме всички свои нови задължения по управлението на програмите, не само при емитирането на дългови инструменти, за да се удовлетворят нуждите от финансиране във всички случаи. Това се признава от Сметната палата, която го определя като постижение. Постигнати бяха основните икономически цели на всички програми. Препоръките от одита бяха съсредоточени върху аспектите, свързани с процесите, вземането на решения и поддържането на документация при управлението на програмите от Комисията, и Комисията прие или прие отчасти всички препоръки. |
| --- | --- |

3.69.

| 3.70. | Гърция е една от държавите членки, които са най-тясно свързани с финансовата криза. Ето защо Сметната палата публикува доклад с акцент по-специално върху подкрепата, предоставена от Комисията за подпомагане на Гърция в осъществяването на финансови реформи (57). Сметната палата стигна до заключението, че структурата, създадена от Комисията за предоставяне на нейната подкрепа — работна група за Гърция (РГГ), като цяло е изпълнила своята мисия за предоставяне на помощ в съответствие с изискванията на програмите за икономически реформи в Гърция. Наблюдават се обаче недостатъци и смесени резултати по отношение на въздействието от дейността на РГГ върху напредъка на реформите. |
| --- | --- |

3.70.

Гърция е една от държавите членки, които са най-тясно свързани с финансовата криза. Ето защо Сметната палата публикува доклад с акцент по-специално върху подкрепата, предоставена от Комисията за подпомагане на Гърция в осъществяването на финансови реформи (57). Сметната палата стигна до заключението, че структурата, създадена от Комисията за предоставяне на нейната подкрепа — работна група за Гърция (РГГ), като цяло е изпълнила своята мисия за предоставяне на помощ в съответствие с изискванията на програмите за икономически реформи в Гърция. Наблюдават се обаче недостатъци и смесени резултати по отношение на въздействието от дейността на РГГ върху напредъка на реформите.

| 3.70. | Комисията признава, че въздействието на техническата помощ върху общия напредък на реформите е смесено. То трябва да бъде разгледано в по-широк политически контекст и като се вземе под внимание разделението на компетенциите между държавите членки и институциите на Европейския съюз. Изпълнението на (структурните) реформите беше и остава отговорност на гръцките власти, докато работната група за Гърция беше създадена с цел да консултира/подпомага гръцките власти при поискване. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Ролята на агенциите за кредитен рейтинг придобива все по-голямо значение в резултат на кризата, като през 2011 г. това доведе до създаването на Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП). Докладът на Сметната палата относно надзора на агенциите за кредитен рейтинг от ЕС е следователно важен принос за по-ефективно управление в тази област (58). ЕСП стигна до заключението, че в кратък срок ЕОЦКП е поставил добри основи за извършване на надзор, но че все още има възможности за подобрение, например с цел изясняване на методологичните критерии и уместността на оповестените обобщени статистически данни, както и във връзка с извършените от ЕОЦКП проверки на предоставяните данни в онлайн хранилището. |
| --- | --- |

3.71.

Ролята на агенциите за кредитен рейтинг придобива все по-голямо значение в резултат на кризата, като през 2011 г. това доведе до създаването на Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП). Докладът на Сметната палата относно надзора на агенциите за кредитен рейтинг от ЕС е следователно важен принос за по-ефективно управление в тази област (58). ЕСП стигна до заключението, че в кратък срок ЕОЦКП е поставил добри основи за извършване на надзор, но че все още има възможности за подобрение, например с цел изясняване на методологичните критерии и уместността на оповестените обобщени статистически данни, както и във връзка с извършените от ЕОЦКП проверки на предоставяните данни в онлайн хранилището.

Младежка безработица

| 3.72. | Хроничната безработица сред младите хора е сериозен проблем в редица държави членки, и е въпрос, посочен като един от приоритетите за работата на Сметната палата през 2015 г. През 2013 г. с цел преодоляване на този проблем Съветът препоръча на държавите членки да въведат схемата „Гаранция за младежта“, чието финансиране да бъде комбинация от средства на ЕС и национални средства. В срок от четири месеца, след като младите хора са напуснали системата на формалното образование или са останали без работа, тази схема би трябвало да им осигури качествено предложение за работа или обучение, което да им помогне да намерят работа в бъдеще. В доклада на Сметната палата по тази тема (59) беше установено, че Комисията е предоставила подходяща и навременна подкрепа на държавите членки при изграждането на техните схеми за гарантиране, но са изтъкнати три потенциални риска, които могат да повлияят на успеха на схемата — адекватността на размера на цялостното финансиране, начинът, по който следва да бъде определено едно качествено предложение, и извършваните от Комисията мониторинг и докладване на резултатите. |
| --- | --- |

3.72.

Хроничната безработица сред младите хора е сериозен проблем в редица държави членки, и е въпрос, посочен като един от приоритетите за работата на Сметната палата през 2015 г. През 2013 г. с цел преодоляване на този проблем Съветът препоръча на държавите членки да въведат схемата „Гаранция за младежта“, чието финансиране да бъде комбинация от средства на ЕС и национални средства. В срок от четири месеца, след като младите хора са напуснали системата на формалното образование или са останали без работа, тази схема би трябвало да им осигури качествено предложение за работа или обучение, което да им помогне да намерят работа в бъдеще. В доклада на Сметната палата по тази тема (59) беше установено, че Комисията е предоставила подходяща и навременна подкрепа на държавите членки при изграждането на техните схеми за гарантиране, но са изтъкнати три потенциални риска, които могат да повлияят на успеха на схемата — адекватността на размера на цялостното финансиране, начинът, по който следва да бъде определено едно качествено предложение, и извършваните от Комисията мониторинг и докладване на резултатите.

| 3.72. | Комисията е съгласна по отношение на трите идентифицирани от Сметната палата потенциални риска, които могат да засегнат успеха на схемите „Гаранция за младежта“, и би желала да отбележи, че:






  — | инвестирането в „Гаранция за младежта“ е от ключово значение за запазване на бъдещия потенциал за растеж на ЕС. Вече е налице значителна финансова подкрепа от ЕС, но за да се превърне „Гаранция за младежта“ в реалност, държавите членки също така трябва да приоритизират мерките за младежка заетост в националните си бюджети; |
| --- | --- | --- |

3.72.

—

инвестирането в „Гаранция за младежта“ е от ключово значение за запазване на бъдещия потенциал за растеж на ЕС. Вече е налице значителна финансова подкрепа от ЕС, но за да се превърне „Гаранция за младежта“ в реалност, държавите членки също така трябва да приоритизират мерките за младежка заетост в националните си бюджети;

| — | „качествен“ е ключово понятие за изпълнението на „Гаранция за младежта“. Комисията ще стимулира допълнително разглеждането на „качествените“ предложения и ще осигури по-нататъшни насоки за държавите членки; |
| --- | --- |

—

„качествен“ е ключово понятие за изпълнението на „Гаранция за младежта“. Комисията ще стимулира допълнително разглеждането на „качествените“ предложения и ще осигури по-нататъшни насоки за държавите членки;

| — | необходими бяха продължителни усилия за постигане на консенсус за определянето на обща рамка за мониторинг. Мониторинговите дейности ще бъдат включени в оценката на Комисията за изпълнението на „Гаранция за младежта“ през бъдещите европейски семестри и в нейния доклад пред Европейския парламент и Съвета за 2016 г. относно изпълнението на схемата чрез подходящите канали. |
| --- | --- |

—

необходими бяха продължителни усилия за постигане на консенсус за определянето на обща рамка за мониторинг. Мониторинговите дейности ще бъдат включени в оценката на Комисията за изпълнението на „Гаранция за младежта“ през бъдещите европейски семестри и в нейния доклад пред Европейския парламент и Съвета за 2016 г. относно изпълнението на схемата чрез подходящите канали.

| 3.73. | Сметната палата се връща на тази тема по-късно през 2015 г. в нейния доклад относно подкрепата на Комисията за екипи за действие за младежта (60) — инициатива, която обединява национални експерти и експерти на Комисията в осемте държави членки с най-високи равнища на младежка безработица (61). Заключението на Сметната палата е, че ефективността на консултативната подкрепа, предоставена от Комисията на държавите членки във връзка с екипите за действие за младежта, е била ограничена от нивото и качеството на информацията, с която е разполагала, относно това как функционират по места съществуващите мерки по ЕСФ или националните мерки за безработните млади хора. Освен това оценката на Комисията на предложените от държавите членки изменения на техните програми е била съсредоточена главно върху бюджетните аспекти, вместо върху най-пълноценното използване на наличните средства от ЕСФ. |
| --- | --- |

3.73.

Сметната палата се връща на тази тема по-късно през 2015 г. в нейния доклад относно подкрепата на Комисията за екипи за действие за младежта (60) — инициатива, която обединява национални експерти и експерти на Комисията в осемте държави членки с най-високи равнища на младежка безработица (61). Заключението на Сметната палата е, че ефективността на консултативната подкрепа, предоставена от Комисията на държавите членки във връзка с екипите за действие за младежта, е била ограничена от нивото и качеството на информацията, с която е разполагала, относно това как функционират по места съществуващите мерки по ЕСФ или националните мерки за безработните млади хора. Освен това оценката на Комисията на предложените от държавите членки изменения на техните програми е била съсредоточена главно върху бюджетните аспекти, вместо върху най-пълноценното използване на наличните средства от ЕСФ.

| 3.73. | Комисията използва проактивно всички инструменти, с които разполага, предвид съществуващата правна рамка, за да постигне целите на инициативата за екипи за действие за младежта (ЕДМ) и да докладва за тях.

  От гледна точка на Комисията инициативата за ЕДМ е изпълнила политическите очаквания, определени от Европейския съвет в заключенията му от 30 януари 2012 г. Основната цел на съвместните ЕДМ — целенасочена временна инициатива — беше да се мобилизират инструментите на ЕС и националните инструменти, включително структурните фондове, и да се обсъдят реформите на политиката, които да бъдат включени в плановете за младежка заетост. Целта на екипите беше да подтикват към действие, като повишат информираността на най-високо политическо равнище, породят чувство за неотложност и осигурят „по-строго управление“, без да се създават допълнителни административни и/или правни процедури. |
| --- | --- |

3.73.

От гледна точка на Комисията инициативата за ЕДМ е изпълнила политическите очаквания, определени от Европейския съвет в заключенията му от 30 януари 2012 г. Основната цел на съвместните ЕДМ — целенасочена временна инициатива — беше да се мобилизират инструментите на ЕС и националните инструменти, включително структурните фондове, и да се обсъдят реформите на политиката, които да бъдат включени в плановете за младежка заетост. Целта на екипите беше да подтикват към действие, като повишат информираността на най-високо политическо равнище, породят чувство за неотложност и осигурят „по-строго управление“, без да се създават допълнителни административни и/или правни процедури.

Околна среда, енергетика и изменение на климата

| 3.74. | Околната среда и изменението на климата, както и последиците им за политиките на ЕС в редица други области като селското стопанство и енергетиката, е едно от световните предизвикателства, към което е насочена стратегията на Сметната палата за периода 2013—2017 г. В тази връзка в доклада на Сметната палата относно финансираните от ЕС пречиствателни станции за отпадъчни води в басейна на река Дунав се разглежда въпросът дали средствата от ЕС подпомагат държавите членки за постигане на целите на политиката на Съюза в областта на отпадъчните води (62) — ключов елемент на всяка успешна политика в областта на околната среда. Сметната палата заключи, че въпреки че финансовата подкрепа на ЕС е изиграла важна роля за постигане на напредък в областта на събирането и пречистването на водите, това не е било достатъчно, за да бъдат спазени съответните срокове. |
| --- | --- |

3.74.

Околната среда и изменението на климата, както и последиците им за политиките на ЕС в редица други области като селското стопанство и енергетиката, е едно от световните предизвикателства, към което е насочена стратегията на Сметната палата за периода 2013—2017 г. В тази връзка в доклада на Сметната палата относно финансираните от ЕС пречиствателни станции за отпадъчни води в басейна на река Дунав се разглежда въпросът дали средствата от ЕС подпомагат държавите членки за постигане на целите на политиката на Съюза в областта на отпадъчните води (62) — ключов елемент на всяка успешна политика в областта на околната среда. Сметната палата заключи, че въпреки че финансовата подкрепа на ЕС е изиграла важна роля за постигане на напредък в областта на събирането и пречистването на водите, това не е било достатъчно, за да бъдат спазени съответните срокове.

| 3.75. | В по-късен доклад от 2015 г. Сметната палата разгледа различните аспекти на качеството на водите в басейна на река Дунав: отбелязан е напредък от същите четири държави в изпълнението на изискванията на Рамковата директива за водите (63), чиято основна цел от 2000 г. е постигане на добро качество на водите до 2015 г. (с някои възможни изключения). Сметната палата заключи, че изпълнението на съфинансираните от ЕС мерки е довело до слабо подобряване на качеството на водите. В действителност, въпреки че въвеждането на планове за управление на речни басейни като инструмент за интегрирано управление на водите е бил един от силните елементи на директивата, на практика в плановете на държавите членки са констатирани недостатъци при установяването на натиска от замърсяване и определянето на коригиращи мерки. |
| --- | --- |

3.75.

В по-късен доклад от 2015 г. Сметната палата разгледа различните аспекти на качеството на водите в басейна на река Дунав: отбелязан е напредък от същите четири държави в изпълнението на изискванията на Рамковата директива за водите (63), чиято основна цел от 2000 г. е постигане на добро качество на водите до 2015 г. (с някои възможни изключения). Сметната палата заключи, че изпълнението на съфинансираните от ЕС мерки е довело до слабо подобряване на качеството на водите. В действителност, въпреки че въвеждането на планове за управление на речни басейни като инструмент за интегрирано управление на водите е бил един от силните елементи на директивата, на практика в плановете на държавите членки са констатирани недостатъци при установяването на натиска от замърсяване и определянето на коригиращи мерки.

| 3.76. | В различен контекст Сметната палата провери схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ) (64). Тя е съществен елемент от политиката на ЕС за борба с изменението на климата, като целта ѝ е да се стимулира намаляването на емисии на парникови газове по икономичен и икономически ефективен начин. Сметната палата установи, че управлението на схемата от страна на Комисията и на държавите членки не е било адекватно във всички аспекти. То е било затруднено от някои проблеми, свързани със стабилността на рамката за защита на нейната цялост, като например липсата на надзор на пазара на емисии на ниво ЕС, както и от съществени слабости при изпълнението на втората фаза на схемата в периода 2008—2012 г., след първоначалната подготвителна фаза. |
| --- | --- |

3.76.

В различен контекст Сметната палата провери схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ) (64). Тя е съществен елемент от политиката на ЕС за борба с изменението на климата, като целта ѝ е да се стимулира намаляването на емисии на парникови газове по икономичен и икономически ефективен начин. Сметната палата установи, че управлението на схемата от страна на Комисията и на държавите членки не е било адекватно във всички аспекти. То е било затруднено от някои проблеми, свързани със стабилността на рамката за защита на нейната цялост, като например липсата на надзор на пазара на емисии на ниво ЕС, както и от съществени слабости при изпълнението на втората фаза на схемата в периода 2008—2012 г., след първоначалната подготвителна фаза.

| 3.76. | Комисията се е ангажирала да продължи да подобрява схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ). Тя ще обърне внимание на недостатъците, идентифицирани от одиторите. Държавите членки трябва да изпълнят редица препоръки.

  Много от въпросите, отбелязани от Европейската сметна палата (ЕСП), се отнасят конкретно за периода 2008—2012 г. (фаза 2), като в действащите правила за периода 2013—2020 г. (фаза 3) за тях вече са предвидени мерки.


  След одитния доклад имаше ново законодателно предложение за СТЕ (65) (изпълнение на целите за климата и енергетиката за 2030 г. след заключенията на Европейския съвет от октомври 2014 г.). |
| --- | --- |

3.76.

Много от въпросите, отбелязани от Европейската сметна палата (ЕСП), се отнасят конкретно за периода 2008—2012 г. (фаза 2), като в действащите правила за периода 2013—2020 г. (фаза 3) за тях вече са предвидени мерки.

След одитния доклад имаше ново законодателно предложение за СТЕ (65) (изпълнение на целите за климата и енергетиката за 2030 г. след заключенията на Европейския съвет от октомври 2014 г.).

| 3.77. | Сметната палата публикува също така доклад относно сигурността на енергийните доставки, както и относно развитието на вътрешния енергиен пазар на ЕС (66). Сметната палата установи, че целта на ЕС за завършване на вътрешния енергиен пазар до 2014 г. не е постигната. Като цяло енергийната инфраструктура в Европа не е планирана за напълно интегрирани пазари и поради това в момента не гарантира ефективно сигурността на енергийните доставки. Финансовата подкрепа от бюджета на ЕС в областта на енергийната инфраструктура само частично е подпомогнала вътрешния енергиен пазар и сигурността на енергийните доставки. |
| --- | --- |

3.77.

Сметната палата публикува също така доклад относно сигурността на енергийните доставки, както и относно развитието на вътрешния енергиен пазар на ЕС (66). Сметната палата установи, че целта на ЕС за завършване на вътрешния енергиен пазар до 2014 г. не е постигната. Като цяло енергийната инфраструктура в Европа не е планирана за напълно интегрирани пазари и поради това в момента не гарантира ефективно сигурността на енергийните доставки. Финансовата подкрепа от бюджета на ЕС в областта на енергийната инфраструктура само частично е подпомогнала вътрешния енергиен пазар и сигурността на енергийните доставки.

| 3.77. | Комисията предприема конкретни стъпки за отстраняването на останалите пазарни бариери по отношение на вътрешния енергиен пазар, по-специално чрез рамки за регионално сътрудничество, които включват различни държави членки, и в контекста на подготовката на своята инициатива за структурата на пазара. По отношение на инфраструктурата е важно да се отбележи, че:






  а) | енергийната инфраструктура се очаква да бъде финансирана от пазара, т.е. чрез потребителски тарифи, одобрени от независими регулатори. Ето защо финансовата подкрепа от бюджета на ЕС следва да се предоставя по изключение, а не като правило. |
| --- | --- | --- |

3.77.

а)

енергийната инфраструктура се очаква да бъде финансирана от пазара, т.е. чрез потребителски тарифи, одобрени от независими регулатори. Ето защо финансовата подкрепа от бюджета на ЕС следва да се предоставя по изключение, а не като правило.

| б) | когато бъде отпусната финансова подкрепа, сигурността на доставките често се подобрява в значителна степен. Добър пример са прибалтийските държави, в които подкрепата от Европейската енергийна програма за възстановяване (ЕЕПВ) и Механизма за свързване на Европа (МСЕ) за ключови проекти не само е увеличила сигурността на доставките на електричество, но и помогна също така за сближаване на цените на едро. |
| --- | --- |

б)

когато бъде отпусната финансова подкрепа, сигурността на доставките често се подобрява в значителна степен. Добър пример са прибалтийските държави, в които подкрепата от Европейската енергийна програма за възстановяване (ЕЕПВ) и Механизма за свързване на Европа (МСЕ) за ключови проекти не само е увеличила сигурността на доставките на електричество, но и помогна също така за сближаване на цените на едро.

Проследяване на изпълнението на препоръките от специални доклади

| 3.78. | Проследяването на действията, предприети във връзка с докладите от одитите на изпълнението на Сметната палата, е необходим елемент от цикъла на управленска отговорност и помага да бъде насърчено изпълнението на одитните препоръки от страна на Комисията и държавите членки. |
| --- | --- |

3.78.

Проследяването на действията, предприети във връзка с докладите от одитите на изпълнението на Сметната палата, е необходим елемент от цикъла на управленска отговорност и помага да бъде насърчено изпълнението на одитните препоръки от страна на Комисията и държавите членки.

| 3.79. | В специалния доклад на Сметната палата от 2016 г. относно проследяването на предприетите действия във връзка със специалните доклади от 2014 г. (67) са отправени редица препоръки, съгласно които Комисията следва да приведе практиките си в съответствие с приложимите стандарти за вътрешен контрол. Комисията прие тези препоръки и се съгласи да предприеме корективни действия. |
| --- | --- |

3.79.

В специалния доклад на Сметната палата от 2016 г. относно проследяването на предприетите действия във връзка със специалните доклади от 2014 г. (67) са отправени редица препоръки, съгласно които Комисията следва да приведе практиките си в съответствие с приложимите стандарти за вътрешен контрол. Комисията прие тези препоръки и се съгласи да предприеме корективни действия.

| 3.79.—3.80. | Комисията се е ангажирала да гарантира, че препоръките, направени от Сметната палата в специалните ѝ доклади и приети от Комисията, се изпълняват систематично и изпълнението им се проследява.

  Комисията счита, че нейните мерки за контрол са в съответствие с международните стандарти и най-добри практики за контрол.


  Комисията обаче се е ангажирала да предприеме допълнителни мерки за справяне с предизвикателствата, свързани със системата и процедурите за проследяване на освобождаването от отговорност. |
| --- | --- |

3.79.—3.80.

Комисията счита, че нейните мерки за контрол са в съответствие с международните стандарти и най-добри практики за контрол.

Комисията обаче се е ангажирала да предприеме допълнителни мерки за справяне с предизвикателствата, свързани със системата и процедурите за проследяване на освобождаването от отговорност.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 3.80. | Сметната палата провери проследяването от страна на Комисията на извадка от 90 одитни препоръки от 11 специални доклада на Сметната палата за периода 2011—2012 г. Извадката беше подбрана въз основа на редица критерии (68). От останалите 83 препоръки, които са могли да бъдат проверени, Сметната палата установи, че Комисията изцяло е изпълнила 63 % от тях, а 26 % са били изпълнени в голяма степен, 10 % в известна степен, а 1 % не са били изпълнени. |
| --- | --- |

3.80.

Сметната палата провери проследяването от страна на Комисията на извадка от 90 одитни препоръки от 11 специални доклада на Сметната палата за периода 2011—2012 г. Извадката беше подбрана въз основа на редица критерии (68). От останалите 83 препоръки, които са могли да бъдат проверени, Сметната палата установи, че Комисията изцяло е изпълнила 63 % от тях, а 26 % са били изпълнени в голяма степен, 10 % в известна степен, а 1 % не са били изпълнени.

| 3.81. | Въпреки че Комисията е основният одитиран обект, Сметната палата често идентифицира въпроси, които най-добре биха могли да бъдат разгледани от органите на държавите членки или в сътрудничество с Комисията, като се има предвид, че по-голямата част от разходите на ЕС се извършват съгласно режима на споделено управление с държавите членки. В своите специални доклади Сметната палата понякога също така отправя общи препоръки към държавите членки. Сметната палата може също така да отправи директни препоръки към отделни държави членки, но това се случва рядко (69). |
| --- | --- |

3.81.

Въпреки че Комисията е основният одитиран обект, Сметната палата често идентифицира въпроси, които най-добре биха могли да бъдат разгледани от органите на държавите членки или в сътрудничество с Комисията, като се има предвид, че по-голямата част от разходите на ЕС се извършват съгласно режима на споделено управление с държавите членки. В своите специални доклади Сметната палата понякога също така отправя общи препоръки към държавите членки. Сметната палата може също така да отправи директни препоръки към отделни държави членки, но това се случва рядко (69).

Препоръките се отправят на ниво държава членка, но качеството на извършваното от тях официално проследяване е разнородно

| 3.82. | В случаите когато Сметната палата отправя общи препоръки към държавите членки, има пет начина, по които те могат да бъдат предавани (вж.
  фигура 3.7
  ). На първо място, всеки доклад се изпраща до Върховната одитна институция (главният национален публичен одитен орган). Докладите се изпращат също на Съвета, за да бъдат взети предвид в контекста на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, а понякога се представят и чрез презентации пред работните групи на Съвета. Годишният отчет за дейността на Сметната палата, който съдържа подробности за специалните ѝ доклади, също се изпраща до парламента на всяка държава членка, а в контекста на взаимодействието с националните им парламенти отделните членове на Сметната палата имат възможност да представят доклади по конкретни теми на вниманието на парламента или на съответния компетентен комитет. Препоръките на Сметната палата се разпространяват сред държавите членки и посредством насоките и обучителните дейности на Комисията. |
| --- | --- |

3.82.

В случаите когато Сметната палата отправя общи препоръки към държавите членки, има пет начина, по които те могат да бъдат предавани (вж.
  фигура 3.7
  ). На първо място, всеки доклад се изпраща до Върховната одитна институция (главният национален публичен одитен орган). Докладите се изпращат също на Съвета, за да бъдат взети предвид в контекста на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, а понякога се представят и чрез презентации пред работните групи на Съвета. Годишният отчет за дейността на Сметната палата, който съдържа подробности за специалните ѝ доклади, също се изпраща до парламента на всяка държава членка, а в контекста на взаимодействието с националните им парламенти отделните членове на Сметната палата имат възможност да представят доклади по конкретни теми на вниманието на парламента или на съответния компетентен комитет. Препоръките на Сметната палата се разпространяват сред държавите членки и посредством насоките и обучителните дейности на Комисията.

Фигура 3.7 —   Информиране на държавите членки относно констатациите

Image

Източник: Европейската сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 3.83. | До настоящия момент обаче Сметната палата разполага с относително малко данни за въздействието на тези усилия за комуникация в държавите членки. С оглед получаване на повече информация в тази връзка Сметната палата проведе проучване относно последващите действия във връзка с препоръките ѝ (70) сред разплащателни агенции, министерства и ВОИ на държавите членки. Четири генерални дирекции на Комисията също попълниха въпросник. |
| --- | --- |

3.83.

До настоящия момент обаче Сметната палата разполага с относително малко данни за въздействието на тези усилия за комуникация в държавите членки. С оглед получаване на повече информация в тази връзка Сметната палата проведе проучване относно последващите действия във връзка с препоръките ѝ (70) сред разплащателни агенции, министерства и ВОИ на държавите членки. Четири генерални дирекции на Комисията също попълниха въпросник.

| 3.84. | Проучването потвърди, че препоръките действително достигат до държавите членки посредством един или повече от горепосочените канали. Що се отнася до въздействието, 80 % от анкетираните посочват наличието на поне „известна осведоменост“ относно докладите на Сметната палата на ниво държави членки. Въпреки това само 13 % от запитаните са отговорили, че е налице съгласуван процес на последващи действия за всички препоръки на Сметната палата в тяхната държава членка. Що се отнася до предприетите последващи действия, 38 % от анкетираните посочват, че мерки се вземат само по конкретни теми, а 49 % от тях считат, че не се извършват официални последващи действия. Въпреки това някои държави членки предоставиха конкретни примери на включването на препоръките на Сметната палата в националната политика и практика, главно в областта на природните ресурси (вж.
  фигура 3.8
  ). |
| --- | --- |

3.84.

Проучването потвърди, че препоръките действително достигат до държавите членки посредством един или повече от горепосочените канали. Що се отнася до въздействието, 80 % от анкетираните посочват наличието на поне „известна осведоменост“ относно докладите на Сметната палата на ниво държави членки. Въпреки това само 13 % от запитаните са отговорили, че е налице съгласуван процес на последващи действия за всички препоръки на Сметната палата в тяхната държава членка. Що се отнася до предприетите последващи действия, 38 % от анкетираните посочват, че мерки се вземат само по конкретни теми, а 49 % от тях считат, че не се извършват официални последващи действия. Въпреки това някои държави членки предоставиха конкретни примери на включването на препоръките на Сметната палата в националната политика и практика, главно в областта на природните ресурси (вж.
  фигура 3.8
  ).

Фигура 3.8 —   Примери за осведомеността и комуникацията на ниво държави членки

Докладът на Сметната палата „Разходна ефективност на помощта за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“ (71) препоръчва на държавите членки да въведат процедури, които да гарантират, че разходите за инвестиции в непроизводствени дейности не надвишават разходите за подобни видове стоки, услуги или дейности, предлагани на пазара. По-конкретно, държавите членки следва да определят подходящи целеви референтни стойности и/или разходи, с които разходите за инвестиции в непроизводствени дейности да бъдат систематично сравнявани като част от извършваните от тях административни проверки. В отговор на тази препоръка една държава членка е въвела стандартни цени за управлението на засаждането на растителни полезащитни пояси.

С цел разпространение на препоръките на Сметната палата управляващ орган в една държава членка е предоставил на разположение констатации на Палатата на интернет страницата на своя комитет за прилагане на програмата за развитие на селските райони, където са представени всички изпълнителни органи и разплащателната агенция.

В една държава членка Министерството на земеделието известява разплащателната агенция и, при необходимост, другите заинтересовани страни, посредством обобщен доклад за ключовите констатации и препоръки на Сметната палата, като пълният текст на доклада е представен в приложение.

Източник: Избрани отговори от проучване на Сметната палата сред ВОИ и разплащателни агенции.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 3.85. | Проучването показа, че на равнището на държавите членки е налице достатъчно ниво на осведоменост относно препоръките на Сметната палата от одитите на изпълнението. Въпреки това съществуват значителни различия във формата на официалния последващ контрол и само умерени доказателства за промени в националната политика и практика в резултат от препоръките на Сметната палата. Ясно е, че е възможно да бъде подобрен начинът, по който се разработват и разпространяват препоръките на Сметната палата с оглед оптимално въздействие на ниво държави членки. През есента на 2016 г. Сметната палата ще обедини Контактния комитет, службите на Комисията и Съвета в консултационен процес относно възможното проследяване в държавите членки на действията, предприети в резултат от препоръките. |
| --- | --- |

3.85.

Проучването показа, че на равнището на държавите членки е налице достатъчно ниво на осведоменост относно препоръките на Сметната палата от одитите на изпълнението. Въпреки това съществуват значителни различия във формата на официалния последващ контрол и само умерени доказателства за промени в националната политика и практика в резултат от препоръките на Сметната палата. Ясно е, че е възможно да бъде подобрен начинът, по който се разработват и разпространяват препоръките на Сметната палата с оглед оптимално въздействие на ниво държави членки. През есента на 2016 г. Сметната палата ще обедини Контактния комитет, службите на Комисията и Съвета в консултационен процес относно възможното проследяване в държавите членки на действията, предприети в резултат от препоръките.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

Заключения

| 3.86. | „Хоризонт 2020“ е амбициозна, широкообхватна програма, която за първи път обединява съществуващите дотогава отделни програми за финансиране на научни изследвания и иновации, и се характеризира с акцент върху „Обществени предизвикателства“. Налице са връзки на глобално ниво между „Хоризонт 2020“ и основната стратегия на ЕС — „Европа 2020“: два от трите основни показателя за „Хоризонт 2020“ са също показатели от високо ниво за стратегия „Европа 2020“. Тези показатели обаче не са много полезни за проследяване на приноса на „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ (вж. точки 3.7—3.17). |
| --- | --- |

3.86.

„Хоризонт 2020“ е амбициозна, широкообхватна програма, която за първи път обединява съществуващите дотогава отделни програми за финансиране на научни изследвания и иновации, и се характеризира с акцент върху „Обществени предизвикателства“. Налице са връзки на глобално ниво между „Хоризонт 2020“ и основната стратегия на ЕС — „Европа 2020“: два от трите основни показателя за „Хоризонт 2020“ са също показатели от високо ниво за стратегия „Европа 2020“. Тези показатели обаче не са много полезни за проследяване на приноса на „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ (вж. точки 3.7—3.17).

| 3.86. | Въпреки че Комисията приема, че е необходимо да продължи с подобренията, тя счита, че чрез нейната рамка на изпълнението приносът на „Хоризонт 2020“ към „Европа 2020“ вече се проследява.

  Както е обяснено под фигура 3.1 и в точка 3.13.


  Бюджетът на ЕС представлява само малка част от общите разходи за научни изследвания и иновации в Европа и затова сам по себе си слабо може да допринесе за постигането на целите на „Европа 2020“. Напредъкът към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ зависи от широк кръг от действия на европейско и национално равнище, които не са свързани само с разходването на средства и за които основна роля играят държавите членки.


  Приносът на програма „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ се засилва от взаимодействието с други действия на равнище ЕС и на национално равнище. |
| --- | --- |

3.86.

Както е обяснено под фигура 3.1 и в точка 3.13.

Бюджетът на ЕС представлява само малка част от общите разходи за научни изследвания и иновации в Европа и затова сам по себе си слабо може да допринесе за постигането на целите на „Европа 2020“. Напредъкът към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ зависи от широк кръг от действия на европейско и национално равнище, които не са свързани само с разходването на средства и за които основна роля играят държавите членки.

Приносът на програма „Хоризонт 2020“ към изпълнението на стратегия „Европа 2020“ се засилва от взаимодействието с други действия на равнище ЕС и на национално равнище.

| 3.87. | Връзките между 10-те приоритета на политиката на Комисията и „Европа 2020“/„Хоризонт 2020“ имат нужда от допълнително прецизиране. Въпреки че се различават, приоритетите на политиката се припокриват с приоритетите на стратегия „Европа 2020“. Понастоящем не е ясно на кой набор от приоритети (от планирането до мониторинга и докладването) следва да съответства програма „Хоризонт 2020“. Съществува риск да са засегнати и други области от дейността на ЕС (вж. точки 3.18—3.21). |
| --- | --- |

3.87.

Връзките между 10-те приоритета на политиката на Комисията и „Европа 2020“/„Хоризонт 2020“ имат нужда от допълнително прецизиране. Въпреки че се различават, приоритетите на политиката се припокриват с приоритетите на стратегия „Европа 2020“. Понастоящем не е ясно на кой набор от приоритети (от планирането до мониторинга и докладването) следва да съответства програма „Хоризонт 2020“. Съществува риск да са засегнати и други области от дейността на ЕС (вж. точки 3.18—3.21).

| 3.87. | Политическите приоритети на Комисията „Юнкер“ осигуряват рамка за собствения принос на Комисията към изпълнението на стратегия „Европа 2020“, отговорността за което е споделена между Съюза и държавите членки. Изпълнението на финансовите програми на Комисията се ръководи от политическите приоритети, но това се осъществява чрез цялостно допълване със стратегия „Европа 2020“ и в съответствие с правната рамка, залегнала в основата на „Хоризонт 2002“, която не се е променила. |
| --- | --- |

3.87.

| 3.88. | Ключов фактор за успеха на „Хоризонт 2020“ е ефективното взаимодействие и взаимното допълване между националните и европейските научноизследователски и иновационни програми. Партньорите на Сметната палата от върховните одитни институции на България и Португалия установиха, че въпреки съществуването на области на взаимно допълване в техните страни, съществуват и някои проблеми на национално равнище (вж. точки 3.22 и 3.23). |
| --- | --- |

3.88.

Ключов фактор за успеха на „Хоризонт 2020“ е ефективното взаимодействие и взаимното допълване между националните и европейските научноизследователски и иновационни програми. Партньорите на Сметната палата от върховните одитни институции на България и Португалия установиха, че въпреки съществуването на области на взаимно допълване в техните страни, съществуват и някои проблеми на национално равнище (вж. точки 3.22 и 3.23).

| 3.89. | Правната рамка на „Хоризонт 2020“ въвежда няколко важни елемента за управление на резултатите от изпълнението като цели и ключови показатели за изпълнение. Сметната палата приветства това развитие. Необходимо е обаче допълнително усъвършенстване на рамката. Трябва да се разработят базови и междинни етапи и целеви стойности, някои целеви стойности следва да бъдат преразгледани, за да се гарантира, че са достатъчно амбициозни. За някои показатели липсва налична информация. Дефинираните от законодателството цели са по своето естество от високо ниво, те обаче не са преобразувани чрез работните програми и поканите за представяне на предложения в цели от по-ниско ниво, които да бъдат от полза за целите на управлението на оперативните резултати. Комисията не използва работните програми и свързани с тях покани за представяне на предложения в контекста на „Хоризонт 2020“, за да увеличи фокуса върху резултатите от изпълнението (вж. точки 3.27 до 3.38). |
| --- | --- |

3.89.

Правната рамка на „Хоризонт 2020“ въвежда няколко важни елемента за управление на резултатите от изпълнението като цели и ключови показатели за изпълнение. Сметната палата приветства това развитие. Необходимо е обаче допълнително усъвършенстване на рамката. Трябва да се разработят базови и междинни етапи и целеви стойности, някои целеви стойности следва да бъдат преразгледани, за да се гарантира, че са достатъчно амбициозни. За някои показатели липсва налична информация. Дефинираните от законодателството цели са по своето естество от високо ниво, те обаче не са преобразувани чрез работните програми и поканите за представяне на предложения в цели от по-ниско ниво, които да бъдат от полза за целите на управлението на оперативните резултати. Комисията не използва работните програми и свързани с тях покани за представяне на предложения в контекста на „Хоризонт 2020“, за да увеличи фокуса върху резултатите от изпълнението (вж. точки 3.27 до 3.38).

| 3.89. | Рамката на изпълнението е обсъдена със законодателния орган по време на приемането на законодателството за „Хоризонт 2002“ и е определена в това законодателство. Тя включва редица показатели, които ще бъдат наблюдавани през целия период на програмата, както и междинни и последващи оценки. Тази ясна рамка представлява усъвършенстване спрямо предишните рамкови програми.

  Резултатите и въздействията на работните програми, както и на „Хоризонт 2002“ като цяло ще бъдат оценени посредством тази рамка на изпълнението.


  Дългосрочният характер на научните изследвания, сроковете за подготовката на законодателството и ограниченията в наличността на някои данни действително поставят предизвикателства пред завършването на рамката на изпълнението и Комисията приема, че са необходими непрекъснати подобрения. |
| --- | --- |

3.89.

Резултатите и въздействията на работните програми, както и на „Хоризонт 2002“ като цяло ще бъдат оценени посредством тази рамка на изпълнението.

Дългосрочният характер на научните изследвания, сроковете за подготовката на законодателството и ограниченията в наличността на някои данни действително поставят предизвикателства пред завършването на рамката на изпълнението и Комисията приема, че са необходими непрекъснати подобрения.

| 3.90. | По отношение на проверените от Сметната палата предложения и споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, като цяло целите са били SMART, в случаите когато това е било изисквано от Комисията. При процеса на оценка на тези предложения акцентът е бил поставен върху изпълнението, с изключение на ЕСНИ, който използва критерия за високи постижения. Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ изискват от бенефициентите да докладват на Комисията информация за обобщаване на ключови показатели за ефективност (КПЕ) в рамките на „Хоризонт 2020“. Въпреки това използването на по-общото понятие за очаквано въздействие вместо очакван резултат увеличава риска информацията, предоставена в тази връзка, да бъде твърде обща и да не е възможно отнасянето ѝ пряко към дейността, финансирана от „Хоризонт 2020“. В резултат на това може да се затрудни оценката на резултатите от изпълнението (вж. точки 3.39—3.43). |
| --- | --- |

3.90.

По отношение на проверените от Сметната палата предложения и споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, като цяло целите са били SMART, в случаите когато това е било изисквано от Комисията. При процеса на оценка на тези предложения акцентът е бил поставен върху изпълнението, с изключение на ЕСНИ, който използва критерия за високи постижения. Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ изискват от бенефициентите да докладват на Комисията информация за обобщаване на ключови показатели за ефективност (КПЕ) в рамките на „Хоризонт 2020“. Въпреки това използването на по-общото понятие за очаквано въздействие вместо очакван резултат увеличава риска информацията, предоставена в тази връзка, да бъде твърде обща и да не е възможно отнасянето ѝ пряко към дейността, финансирана от „Хоризонт 2020“. В резултат на това може да се затрудни оценката на резултатите от изпълнението (вж. точки 3.39—3.43).

| 3.90. | Използването на термина „очаквано въздействие“ вместо „резултат“ произтича от факта, че законодателството за „Хоризонт 2020“ предхожда „Насоките за по-добро регулиране“. Комисията иска да оцени очакваното въздействие на проектите, когато разглежда кои проекти да подкрепи. Това няма да засегне мониторинга на показателите, които са определени в законодателството и които представляват крайъгълния камък на рамката на изпълнението. |
| --- | --- |

3.90.

| 3.91. | Слабостите в замисъла на системата за мониторинг и докладване за „Хоризонт 2020“ ограничават способността на Комисията да извършва мониторинг и да докладва относно изпълнението на програмата: |
| --- | --- |

3.91.

Слабостите в замисъла на системата за мониторинг и докладване за „Хоризонт 2020“ ограничават способността на Комисията да извършва мониторинг и да докладва относно изпълнението на програмата:

| 3.91. | Комисията счита, че системата за мониторинг и докладване на „Хоризонт 2020“ е силно подобрена в сравнение със 7РП. Установени са ясни цели, а след цялостно обсъждане със заинтересованите страни и законодателния орган в правната основа е заложена рамка на изпълнението.

  Комисията разбира, че остават някои слабости, и работи за тяхното коригиране: |
| --- | --- |

3.91.

Комисията разбира, че остават някои слабости, и работи за тяхното коригиране:

| а) | Настоящата система не дава възможност на Комисията да извършва мониторинг и да докладва отделно относно разходите и изпълнението на различните компоненти на „Хоризонт 2020“ — научноизследователската и развойна дейност, от една страна, и иновациите, от друга страна(вж. точки 3.45—3.47). |
| --- | --- |

а)

Настоящата система не дава възможност на Комисията да извършва мониторинг и да докладва отделно относно разходите и изпълнението на различните компоненти на „Хоризонт 2020“ — научноизследователската и развойна дейност, от една страна, и иновациите, от друга страна(вж. точки 3.45—3.47).

| а) | Комисията не счита, че разходите за научни изследвания и иновации трябва да се отчитат отделно, това не се изисква от законодателството и противоречи на положени в рамките на „Хоризонт 2020“ усилия за затваряне на пролуката между научни изследвания и иновации. |
| --- | --- |

а)

Комисията не счита, че разходите за научни изследвания и иновации трябва да се отчитат отделно, това не се изисква от законодателството и противоречи на положени в рамките на „Хоризонт 2020“ усилия за затваряне на пролуката между научни изследвания и иновации.

| б) | Приносът на „Хоризонт 2020“ към изпълнение на стратегия „Европа 2020“ е добре установен в бюджетния процес. До този момент обаче приносът на програма „Хоризонт 2020“ към стратегия „Европа 2020“ все още не е докладван по полезен начин (вж. точки 3.48—3.50). |
| --- | --- |

б)

Приносът на „Хоризонт 2020“ към изпълнение на стратегия „Европа 2020“ е добре установен в бюджетния процес. До този момент обаче приносът на програма „Хоризонт 2020“ към стратегия „Европа 2020“ все още не е докладван по полезен начин (вж. точки 3.48—3.50).

| б) | В законодателството се изисква приносът на „Хоризонт 2020“ към „Европа 2020“ да се докладва в междинната оценка на програмата и такава оценка ще бъде предприета през 2017 г. Характерът на научноизследователския цикъл предполага изтичане на определен период от време преди приносът към „Европа 2020“ да може да бъде докладван по смислен начин. |
| --- | --- |

б)

В законодателството се изисква приносът на „Хоризонт 2020“ към „Европа 2020“ да се докладва в междинната оценка на програмата и такава оценка ще бъде предприета през 2017 г. Характерът на научноизследователския цикъл предполага изтичане на определен период от време преди приносът към „Европа 2020“ да може да бъде докладван по смислен начин.

| в) | Системата за мониторинг и докладване във връзка с „Хоризонт 2020“ се е подобрила в сравнение със 7РП, но продължават да съществуват слабости по отношение на информацията, събирана за „Хоризонт 2020“. Съществува риск трудностите, срещнати при последващата оценка на 7РП, да продължат да съществуват за „Хоризонт 2020“ (вж. точки 3.51—3.53). |
| --- | --- |

в)

Системата за мониторинг и докладване във връзка с „Хоризонт 2020“ се е подобрила в сравнение със 7РП, но продължават да съществуват слабости по отношение на информацията, събирана за „Хоризонт 2020“. Съществува риск трудностите, срещнати при последващата оценка на 7РП, да продължат да съществуват за „Хоризонт 2020“ (вж. точки 3.51—3.53).

| в) | Комисията е съгласна, че системата за мониторинг и докладване на „Хоризонт 2020“ е била подобрена в сравнение със 7РП. Установени са ясни цели, а след цялостно обсъждане със заинтересованите страни и законодателния орган в правната основа е заложена рамка на изпълнението. |
| --- | --- |

в)

Комисията е съгласна, че системата за мониторинг и докладване на „Хоризонт 2020“ е била подобрена в сравнение със 7РП. Установени са ясни цели, а след цялостно обсъждане със заинтересованите страни и законодателния орган в правната основа е заложена рамка на изпълнението.

Тя счита, че е положила усилия за намаляване на трудностите, идентифицирани в системата за оценяване на 7РП.

| 3.92. | Сред основните понятия за оценка на резултатите от изпълнението са различните видове ползи, които могат да бъдат получени в резултат от публичните действия — вложени ресурси, крайни продукти и услуги, резултати и въздействие. Въпреки че Комисията е определила как следва да се използват тези термини, самата тя невинаги спазват дефинициите. Особен проблем е очевидно произволната употреба на „резултати“ и „въздействие“ при транспонирането на законодателството в отделните работни програми (вж. точки 3.54—3.59). |
| --- | --- |

3.92.

Сред основните понятия за оценка на резултатите от изпълнението са различните видове ползи, които могат да бъдат получени в резултат от публичните действия — вложени ресурси, крайни продукти и услуги, резултати и въздействие. Въпреки че Комисията е определила как следва да се използват тези термини, самата тя невинаги спазват дефинициите. Особен проблем е очевидно произволната употреба на „резултати“ и „въздействие“ при транспонирането на законодателството в отделните работни програми (вж. точки 3.54—3.59).

| 3.92. | Приемането на регламентите за „Хоризонт 2020“ (декември 2013 г.) предхождаше „Насоките за по-добро регулиране“ (май 2015 г.). Това доведе до някои несъответствия, както е отбелязано от Сметната палата. След приемането на „Насоките за по-добро регулиране“ терминологията от Регламента за по-добро регулиране се използва последователно в мониторинга и оценяването на изпълнението на „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

3.92.

| 3.93. | По отношение на генералните дирекции в областта на природните ресурси Сметната палата установи, че много от целите, използвани в плановете за управление и годишните отчети за дейността са взети директно от документи на политиката или законодателни документи и поради това са на прекалено високо ниво за целите на управлението. Сметната палата отбеляза напредък по отношение на показателите, използвани за измерване на резултатите от изпълнението, но някои слабости продължават да съществуват (вж. точки 3.60—3.65). |
| --- | --- |

3.93.

По отношение на генералните дирекции в областта на природните ресурси Сметната палата установи, че много от целите, използвани в плановете за управление и годишните отчети за дейността са взети директно от документи на политиката или законодателни документи и поради това са на прекалено високо ниво за целите на управлението. Сметната палата отбеляза напредък по отношение на показателите, използвани за измерване на резултатите от изпълнението, но някои слабости продължават да съществуват (вж. точки 3.60—3.65).

| 3.93. | След констатациите на Сметната палата по отношение на плановете за управление за 2015 г. Комисията е въвела промени в цикъла на процеса на стратегическо планиране, по-специално с цел да се осигури по-ясна рамка за отчетността на Комисията и за нейните служби. При новия подход, считано от 2016 г., е предвидено документите за планиране да бъдат по-рационални и съсредоточени върху приоритетите на Комисията и компетенциите на генералните дирекции, което ще им помогне при установяване на приоритетите и описване на изпълнението по последователен начин с ясно разграничение между възлагане (за резултатите и крайните продукти и услуги, които са пряко следствие от дейностите на службите на Комисията) и принос (когато дейностите на службите на Комисията играят роля за постигането на даден резултат или въздействие) по отношение на политиката на високо равнище на ЕС и резултатите от разходните програми.

  Чрез стратегическия план се въвежда нов подход, изместващ фокуса от краткосрочно към дългосрочно планиране със стратегическа перспектива, който ще спомогне генералните дирекции да съгласуват своите конкретни цели с дългосрочните цели, определени на равнище Комисия. Оперативните крайни продукти и услуги, които са планирани за следващата година, са изброени в плана за управление. |
| --- | --- |

3.93.

Чрез стратегическия план се въвежда нов подход, изместващ фокуса от краткосрочно към дългосрочно планиране със стратегическа перспектива, който ще спомогне генералните дирекции да съгласуват своите конкретни цели с дългосрочните цели, определени на равнище Комисия. Оперативните крайни продукти и услуги, които са планирани за следващата година, са изброени в плана за управление.

Препоръки

| 3.94. | В 
  приложение 3.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата относно напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В Годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи пет препоръки. Две от тях са изпълнени в известна степен, а три не са изпълнени. |
| --- | --- |

3.94.

В 
  приложение 3.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата относно напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В Годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи пет препоръки. Две от тях са изпълнени в известна степен, а три не са изпълнени.

| 3.95. | Препоръките на Сметната палата за 2015 г. са следните: |
| --- | --- |

3.95.

Препоръките на Сметната палата за 2015 г. са следните:

| — | Препоръка 1: Оперативни цели
  Комисията следва да преобразува целите от високо равнище от законодателството на „Хоризонт 2020“ в оперативни цели на ниво работна програма. Като оценяват по този начин изпълнението на работните програми и поканите за представяне на предложение, те ефективно ще могат да бъдат използвани като фактори за постигане на резултати от изпълнението. |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Оперативни цели

Комисията следва да преобразува целите от високо равнище от законодателството на „Хоризонт 2020“ в оперативни цели на ниво работна програма. Като оценяват по този начин изпълнението на работните програми и поканите за представяне на предложение, те ефективно ще могат да бъдат използвани като фактори за постигане на резултати от изпълнението.

Комисията приема тази препоръка.

Въпреки че общата рамка за изпълнението е определена и ясна, Комисията отбелязва въпросите, повдигнати от Сметната палата, които ще бъдат взети предвид като част от текущата работа с цел подобряване на работните програми, включително нейната роля в докладването, свързано с изпълнението.

| — | Препоръка 2: Необходимо е допълнително прецизиране на различните стратегии
  Комисията следва в по-голяма степен да прецизира връзките между стратегията „Европа 2020“ (2010—2020 г.), многогодишната финансова рамка (2014—2020 г.), приоритетите на Комисията (2015—2019 г.) например чрез процеса на стратегическо планиране и докладване (2016—2020 г.) Това ще спомогне да се засилят механизмите за мониторинг и докладване и ще даде възможност на Комисията ефективно да докладва относно приноса на бюджета на ЕС към постигането на целите на „Европа 2020“. |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Необходимо е допълнително прецизиране на различните стратегии

Комисията следва в по-голяма степен да прецизира връзките между стратегията „Европа 2020“ (2010—2020 г.), многогодишната финансова рамка (2014—2020 г.), приоритетите на Комисията (2015—2019 г.) например чрез процеса на стратегическо планиране и докладване (2016—2020 г.) Това ще спомогне да се засилят механизмите за мониторинг и докладване и ще даде възможност на Комисията ефективно да докладва относно приноса на бюджета на ЕС към постигането на целите на „Европа 2020“.

Комисията приема тази препоръка.

Политическите приоритети на Комисията са ясно определени в политическите насоки на председателя Юнкер. В тях се съдържа пътна карта за действията на Комисията, които са изцяло съгласувани и съвместими с „Европа 2020“ като дългосрочна стратегия за растеж на Европа. Различията в обхвата между приоритетите и „Европа 2020“ отразяват задължението на Комисията да отговори на предизвикателствата, които са възникнали или станали значими след разработването на стратегия „Европа 2020“, като например миграцията.

От 2016 г. нататък и въз основа на стратегическите планове, изготвени от всеки отдел на Комисията, в годишните отчети за дейността на всеки отдел на Комисията, както и в годишния доклад за управлението и изпълнението на Комисията ще се обяснява как конкретните цели допринасят за политическите приоритети, като допълнително ще се поясняват връзките с „Европа 2020“.

| — | Препоръка 3: Използване на последователна терминология
  Във всички свои дейности Комисията следва да използва по последователен начин и в съответствие със своите насоки за по-добро регулиране термините „вложени ресурси“, „крайни продукти и услуги“, „резултати“ и „въздействие“. |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: Използване на последователна терминология

Във всички свои дейности Комисията следва да използва по последователен начин и в съответствие със своите насоки за по-добро регулиране термините „вложени ресурси“, „крайни продукти и услуги“, „резултати“ и „въздействие“.

Комисията приема тази препоръка.

Приемането на регламентите за МФР за периода 2014—2020 г. предхождаше „Насоките за по-добро регулиране“ (май 2015 г.). Освен това съдържанието на тези регламенти произтича от политическите преговори между съзаконодателите. Както е отбелязано от Сметната палата, това води до някои несъответствия. След приемането на „Насоките за по-добро регулиране“ терминологията от Регламента за по-добро регулиране следва да се използва последователно при мониторинга и оценяването на всички програми. Последователното използване на термините във всички законодателни документи обаче вероятно няма да бъде възможно в краткосрочен план.

По отношение на своята вътрешна рамка за изпълнение Комисията е осигурила последователни определения и методологии чрез постоянни инструкции, предоставяни на всички отдели. Тези определения са еквивалентни на съдържащите се в „Насоките за по-добро регулиране“.

---

(1)  Както се изисква от член 318 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

(2)  Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности, член 27, отменен от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1), член 30 (влязъл в сила на 1 януари 2013 г.).

(3)  ЕСИ фондовете включват Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство.

(4)  Годишен доклад за 2014 г., точка 3.29.

(5)  Петте водещи цели са: 1. Заетост (намиране на работа на 75 % от лицата на възраст 20—64 години); 2. Научноизследователска и развойна дейност (НРД) (инвестиране на 3 % от БВП на ЕС в областта на НРД); 3. Изменение на климата и енергийна устойчивост (намаляване с 20 % или дори с 30 %, ако условията го позволяват, на емисиите на парникови газове спрямо нивата от 1990 г., 20 % енергия от възобновяеми енергийни източници и 20 % увеличаване на енергийната ефективност); 4. Образование (намаляване на дела на преждевременно напусналите училище под 10 % и поне 40 % от лицата на възраст 30—34 години да бъдат с висше образование); 5. Борба с бедността и социалното изключване (намаляване с поне 20 милиона души на населението, намиращо се или застрашено да попадне в зоната на бедността и социалното изключване).

(6)  Правното основание за „Хоризонт 2020“ е налице на няколко нива. Член 182 от ДФЕС предвижда многогодишна рамкова програма за научни изследвания и специфични програми за научни изследвания като инструменти на политиката на ЕС за научноизследователска и развойна дейност. Регламент (ЕС) No 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за установяване на „Хоризонт 2020“ — рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) и за отмяна на Решение No 1982/2006/ЕО (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 104) определя общите и специфичните цели на „Хоризонт 2020“, определя приоритетите, общите насоки за дейностите и общото финансиране. Решение 2013/743/ЕС на Съвета от 3 декември 2013 година за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ — рамковата програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) и за отмяна на решения 2006/971/EО, 2006/972/EО, 2006/973/EО, 2006/974/EО и 2006/975/EО (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 965) определя конкретните цели и общите насоки за дейностите. Регламент (ЕС) No 1290/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за определяне на правилата за участие и разпространение на резултатите в „Хоризонт 2020“ — рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.)“ и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1906/2006 (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 81) подробно представя процедурите за възлагане, правилата за финансиране и разпространение на резултатите.

(7)  Член 179 от ДФЕС.

(8)  В допълнение към комбинираните преди това Седма рамкова програма (7РП), програмата на Евратом за изследвания и обучение и някои от дейностите на Съвместния изследователски център (JRC) и вътрешната научна служба на Комисията, тя включва и иновационните аспекти на рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, както и приноса на ЕС към Европейския институт за иновации и технологии (EIT).

(9)  Приложение I към Регламент (ЕС) No 1291/2013.

(10)  Съображение 3 от Регламент (ЕС) No 1291/2013. През март 2002 г. Съветът в Барселона си постави за цел да повиши средното равнище на инвестиции за научни изследвания от 1,9 % от БВП на 3 % от БВП, от които две трети следва да бъдат осигурени от частния сектор.

(11)  Годишен доклад за 2014 г., точка 3.17, буква б).

(12)  COM(2013) 624 окончателен от 13 септември 2013 г., Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Нов показател за измерване на резултатите от иновациите в Европа“.

(13)  Доклад Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016.

(14)  В плана за управление на ГД „Изследвания и иновации“ за 2015 г. (стр. 6) се посочва, че целевото ниво ще бъде определено на по-късен етап въз основа на конкретния напредък на държавата членка, що се отнася до целия показател и неговите четири компонента.

(15)  Елементи за създаване на основни показатели за иновации в подкрепа на стратегията „Европа 2020“. Доклад на работната група на високо равнище за измерването на иновациите. Брюксел, 30 септември 2010 г.: Свойствата са: 7. Разградим. Показателите и евентуалните целеви нива следва да могат да бъдат транспонирани (по немеханичен начин) в целеви нива за различните държави членки, стр. 6.

(16)  Членове 4 и 5 от Регламент (ЕС) No 1291/2013.

(17)  10-те приоритета на политиката, посочени от председателя на Комисията на 12 ноември 2014 г., са: „Работни места, растеж и инвестиции“, „Цифров единен пазар“, „Енергиен съюз и климат“„Вътрешен пазар“, „По-задълбочен и по-справедлив икономически и паричен съюз“, „Балансирано споразумение за свободна търговия между ЕС и САЩ“, „Правосъдие и основни права“, „Миграция“, „По-силен участник на световната сцена“ и „Демократични промени“.

(18)  „Работни места, растеж и инвестиции“, „Цифров единен пазар“, „Енергиен съюз и климат“, и „По-силен участник на световната сцена“.

(19)  Годишен доклад за 2014 г., точки 3.7—3.11, 3.87 и препоръка 1.

(20)  Член 13 от Регламент (ЕС) No 1291/2013.

(21)  Сътрудничеството се състои в комуникирането на ключови констатации в предварително съгласувани одитни области, но самата одитна дейност е одобрена и извършена поотделно от всяка институция в съответствие с нейните собствени процедури.

(1)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/ris3-in-lagging-regions

(22)  Преамбюл, съображение 46 от Регламент (ЕС) No 1291/2013.

(23)  Работна програма за 2014 г. на ЕСНИ; работна програма за 2014—2015 г. на действията по инициативата „Мария Склодовска-Кюри“ работна програма за периода 2014—2015 г. на ИКТ, работна програма за периода 2014—2015 г. на инструмента за МСП и работна програма за периода 2014—2015 г. във връзка с целта „Здравеопазване, демографски промени и благосъстояние“.

(24)  Годишен доклад за 2014 г., точка 3.72.

(25)  Решение 2013/743/ЕС.

(26)  Приложение II — Показатели за изпълнението от Решение 2013/743/ЕС.

(27)  Съществуват още 51 показателя в брошура на Комисията относно показателите за програма „Хоризонт 2020“, публикувана през 2015 г. (https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/news/horizon-2020-indicators-assessing-results-and-impact-horizon).

(28)  Съществуват също така подобни примери сред показателите за мониторинг на хоризонталните въпроси в контекста на „Хоризонт 2020“, като например процентът на участниците от трети страни в програма „Хоризонт 2020“. Стойността за този показател варира от 2 % до 5,9 % в зависимост от това как се определят „третите страни“.

(29)  Брой на изследователите, които имат достъп до научноизследователските инфраструктури благодарение на подкрепа от Съюза; брой на рецензираните публикации в научни списания с голямо отражение в областта на здравеопазването и благосъстоянието; брой на рецензираните публикации в научни списания с голямо отражение в областта на продоволствената сигурност; брой на рецензираните публикации в научни списания с голямо отражение в областта на действията във връзка с климата, ресурсна ефективност и суровини; брой случаи на осезаеми конкретни въздействия върху политиките на Съюза в резултат на техническата и научна подкрепа на политиките от страна на Съвместния изследователски център.

(30)  Специален доклад No 4/2016 „Европейският институт за иновации и технологии следва да промени механизмите си за постигане на резултати и някои елементи на модела си на функциониране, за да постигне очакваното въздействие“, точки 54 и 109 (http://eca.europa.eu).

(31)  Специфични, измерими, достижими, целесъобразни и обвързани със срокове.

(32)  Като се има предвид естеството на програмите на ЕСНИ, не са изготвени общи насоки за неговите дейности.

(33)  Член 15 от Регламент (ЕС) No 1290/2013.

(34)  Член 2, параграф 1, алинея 19, от Регламент (ЕС) No 1290/2013.

(35)  COM(2010) 700 окончателен от 19 октомври 2010 г., Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и националните парламенти „Преглед на бюджета на ЕС“, стр. 8, и COM(2011) 500 окончателен от 29 юни 2011 г., Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Бюджет за стратегията „Европа 2020“, част I, стр. 10. Вж. също съображения 4, 5, 7 и 10 от Регламент (ЕС) No 1291/2013.

(36)  Програмата за предприемачество и иновации, Програмата за подкрепа на политиката в областта на информационните и комуникационните технологии, както и програмата „Интелигентна енергия — Европа“.

(37)  Становище No 6/2012 относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на правилата за участие и разпространение на резултатите от рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (2014–2020 г.), точки 37 и 38 (http://eca.europa.eu).

(38)  Невинаги е ясна разграничителната линия между научните изследвания и иновациите. За да направи разграничение, Комисията използва Наръчника на Фраскати за 2015 г. — Насоки за събиране и докладване на данни за научни изследвания и експериментални разработки (http://www.oecd.org) и Наръчника от Осло: Насоки за събиране и тълкуване на иновационни данни, 2005 г. (http://www.oecd-ilibrary.org).

(39)  Научноизследователската и развойна дейност представлява системна творческа дейност, която е предприета с цел увеличаване на знанията, в т.ч. знанията за човечеството, културата и обществото, както и за създаване на нови приложения за вече съществуващи знания. Има три вида научноизследователска и развойна дейност: фундаментални изследвания, приложни изследвания и експериментални разработки. Експерименталната развойна дейност представлява системен труд (въз основа на знания, придобити от научноизследователската дейност и практически опит, и водещ до придобиването на нови технически познания), който е насочен към производството на нови продукти или процеси, или към усъвършенстването на съществуващи продукти или процеси (Наръчника на Фраскати за 2015 г., точки 2.5, 2.24 и 2.32).

(40)  Аспекти на иновациите, финансирани по „Хоризонт 2020“, са например „налагане на иновации на пазара“ и „довеждането на откритията до пазарна реализация, което води до използването на идеи и предлагането им на пазара“ (съответно съображение 12 и приложение I, раздел 2.I от Решение 2013/743/ЕС), както и търговското приложение на академичните, научноизследователските и иновационните дейности, подпомагани от EIT (съображение 8 от Регламент (ЕО) No 294/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2008 година за създаване на Европейски институт за иновации и технологии).

(41)  Членове 31 и 14 от Регламент (ЕС) No 1291/2013.

(42)  Вж. например работния документ на службите на Комисията SWD (2015) 111 окончателен „Насоки за по-добро регулиране“ от 19 май 2015 г. Изключение е областта на външната дейност, където „резултати“ се използва като общо понятие за крайни продукти и услуги, крайни ефекти и въздействие; а „крайни ефекти“се определят като промяна, настъпила в резултат на осъществяването на интервенцията, обикновено свързана с нейните цели — определение, което по принцип се използва от Комисията за „резултати“.

(43)  Вж. член 5, параграф 6 от Решение 2013/743/EС.

(44)  Член 15, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) No 1290/2013.

(45)  Годишен доклад за финансовата 2014 г., точки 3.49—3.56.

(46)  COM(2014) 300 окончателен от юни 2014 г., „Проект на общ бюджет на Европейския съюз за финансовата 2015 година“. За всяка разходна програма програмните декларации включват цели, подкрепени с показатели и целеви нива, които след това следва се използват в плановете за управление и годишните отчети за дейността на генералните дирекции.

(47)  Всяка ГД определя годишни планове за управление, в които привежда своята дългосрочна стратегия в общи и конкретни цели, и планира и управлява своите дейности за постигането на тези цели.

(48)  Годишният отчет за дейността е доклад за управлението, в който се отчита постигането на ключовите цели на политиките и основните дейности. В настоящата глава Сметната палата разглежда част 1 от годишните отчети за дейността във връзка с реализираните резултати и степента на постигане на планираното въздействие.

(49)  ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (AGRI), ГД „Действия по климата“(CLIMA), ГД „Околна среда“ (ENV) и ГД „Морско дело и рибарство“ (MARE).

(50)  Член 30, параграф 3 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета.

(51)  Значими, приемливи, правдоподобни, лесни и стабилни: „Част III: Приложения към Насоките за оценка на въздействието“ (Европейска комисия, 15 януари 2009 г. — http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/iag_2009_annex_en.pdf).

(52)  На разположение на уебсайта на Сметната палата http://eca.europa.eu.

(53)  Вж. например приоритетите за 2016 г. на http://www.eca.europa.eu/en/Pages/home_wp2016.aspx.

(54)  „Прие“ означава „одобри за публикуване“.

(55)  Вж. обзорния доклад на Сметната палата от 2014 г. „Оптимално използване на средствата на ЕС: обзорен преглед на рисковете пред финансовото управление на бюджета на ЕС“, точки 9—11 (http://eca.europa.eu).

(56)  Специален доклад No 18/2015 „Предоставяне на финансова помощ за страни, намиращи се в затруднено положение“ (http://eca.europa.eu).

(57)  Специален доклад No 19/2015 „Подобряването на техническата помощ за Гърция изисква повече внимание към резултатите“ (http://eca.europa.eu).

(58)  Специален доклад No 22/2015 „Надзорът на ЕС върху агенциите за кредитен рейтинг — добре установен, но все още не напълно ефективен“ (http://eca.europa.eu).

(59)  Специален доклад No 3/2015 „Схема на ЕС „Гаранция за младежта“: първите стъпки са направени, но в бъдеще е възможно да възникнат рискове пред изпълнението“ (http://eca.europa.eu).

(60)  Специален доклад No 17/2015 „Подкрепа от Комисията на екипите за действие за младежта: постигнато пренасочване на средства по линия на ЕСФ, но недостатъчен акцент върху резултатите“ (http://eca.europa.eu).

(61)  Ирландия, Гърция, Испания, Италия, Латвия, Литва, Португалия и Словакия.

(62)  Специален доклад No 2/2015 „Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води“ (http://eca.europa.eu). Държавите членки, които са обхванати от този одит са Чешката република, Унгария, Румъния и Словакия.

(63)  Специален доклад No 23/2015 „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“ (http://eca.europa.eu).

(64)  Специален доклад No 6/2015 „Цялост и прилагане на схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС)“ (http://eca.europa.eu).

(65)  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета, представено от Комисията на 15 юли 2015 г., за изменение на Директива 2003/87/ЕО с цел засилване на разходоефективните намаления на емисии и на нисковъглеродните инвестиции (COM (2015) 337 final).

(66)  Специален доклад No 16/2015 „Подобряване на сигурността на доставките на енергия чрез развитие на вътрешния енергиен пазар: необходими са повече усилия“ (http://eca.europa.eu).

(67)  Специален доклад No 2/2016 „Доклад за 2014 г. относно проследяването на предприетите действия по специалните доклади на Европейската сметна палата“ (http://eca.europa.eu).

(68)  Докладите са подбрани въз основа на това, че все още не са били предмет на последващи действия, продължават да бъдат актуални, и са минали поне две години след публикуването на съответния специален доклад.

(69)  В допълнение към препоръките в докладите на Сметната палата държавите членки, които са предмет на проверка като част от извадката за отделните одити на изпълнението, получават от Сметната палата специален непубликуван от нея доклад относно това, което е установила. Тези доклади не са разгледани тук.

(70)  В извадката бяха набелязани 76 участника, от които отговориха 56; така процентът на отговорилите е 74 %.

(71)  Специален доклад No 20/2015 „Разходна ефективност на помощта за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“ (http://eca.europa.eu).

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.1

СПЕЦИАЛНИ ДОКЛАДИ, ПРИЕТИ ОТ ЕВРОПЕЙСКАТА СМЕТНА ПАЛАТА ПРЕЗ 2015 Г.

| — | No 1/2015 „Транспорт по вътрешните водни пътища в Европа — условията за корабоплаване и делът на този вид транспорт не са се подобрили значително от 2001 г. насам“ |
| --- | --- |

—

No 1/2015 „Транспорт по вътрешните водни пътища в Европа — условията за корабоплаване и делът на този вид транспорт не са се подобрили значително от 2001 г. насам“

| — | No 2/2015 „Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води“ |
| --- | --- |

—

No 2/2015 „Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води“

| — | No 3/2015 „Схема на ЕС „Гаранция за младежта“: първите стъпки са направени, но в бъдеще е възможно да възникнат рискове пред изпълнението“ |
| --- | --- |

—

No 3/2015 „Схема на ЕС „Гаранция за младежта“: първите стъпки са направени, но в бъдеще е възможно да възникнат рискове пред изпълнението“

| — | No 4/2015 „Техническа помощ — какъв е приносът ѝ в сферата на земеделието и развитието на селските райони? |
| --- | --- |

—

No 4/2015 „Техническа помощ — какъв е приносът ѝ в сферата на земеделието и развитието на селските райони?

| — | No 5/2015 „Успешно и насърчително ли е действието на финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони?“ |
| --- | --- |

—

No 5/2015 „Успешно и насърчително ли е действието на финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони?“

| — | No 6/2015 „Цялост и прилагане на схемата на ЕС за търговия с емисии“ |
| --- | --- |

—

No 6/2015 „Цялост и прилагане на схемата на ЕС за търговия с емисии“

| — | No 7/2015 „Полицейската мисия на ЕС в Афганистан — смесени резултати“ |
| --- | --- |

—

No 7/2015 „Полицейската мисия на ЕС в Афганистан — смесени резултати“

| — | No 8/2015 „Отговаря ли по адекватен начин финансовата подкрепа от ЕС на потребностите на микропредприемачите?“ |
| --- | --- |

—

No 8/2015 „Отговаря ли по адекватен начин финансовата подкрепа от ЕС на потребностите на микропредприемачите?“

| — | No 9/2015 „Безвъзмездна помощ от ЕС за борба срещу изтезанията и за премахване на смъртното наказание“ |
| --- | --- |

—

No 9/2015 „Безвъзмездна помощ от ЕС за борба срещу изтезанията и за премахване на смъртното наказание“

| — | No 10/2015 „Усилията за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване следва да бъдат засилени“ |
| --- | --- |

—

No 10/2015 „Усилията за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване следва да бъдат засилени“

| — | No 11/2015 „Добре ли управлява Комисията споразуменията за партньорство в областта на рибарството?“ |
| --- | --- |

—

No 11/2015 „Добре ли управлява Комисията споразуменията за партньорство в областта на рибарството?“

| — | No 12/2015 „Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“ |
| --- | --- |

—

No 12/2015 „Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“

| — | No 13/2015 „Подкрепа от ЕС за държавите производителки на дървен материал съгласно Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT)“ |
| --- | --- |

—

No 13/2015 „Подкрепа от ЕС за държавите производителки на дървен материал съгласно Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT)“

| — | No 14/2015 „Инвестиционният инструмент за АКТБ води ли до предоставяне на допълнителни ползи?“ |
| --- | --- |

—

No 14/2015 „Инвестиционният инструмент за АКТБ води ли до предоставяне на допълнителни ползи?“

| — | No 15/2015 „Помощ от Енергийния фонд на AKTБ—ЕС за възобновяемата енергия в Източна Африка“ |
| --- | --- |

—

No 15/2015 „Помощ от Енергийния фонд на AKTБ—ЕС за възобновяемата енергия в Източна Африка“

| — | No 16/2015 „Подобряване на сигурността на доставките на енергия чрез развитие на вътрешния енергиен пазар: необходими са повече усилия“ |
| --- | --- |

—

No 16/2015 „Подобряване на сигурността на доставките на енергия чрез развитие на вътрешния енергиен пазар: необходими са повече усилия“

| — | No 17/2015 „Подкрепа от Комисията за екипите за действие за младежта —извършено е пренасочване на финансирането от ЕСФ, но акцентът върху резултатите е недостатъчен“ |
| --- | --- |

—

No 17/2015 „Подкрепа от Комисията за екипите за действие за младежта —извършено е пренасочване на финансирането от ЕСФ, но акцентът върху резултатите е недостатъчен“

| — | No 18/2015 „Предоставяне на финансова помощ за страни, намиращи се в затруднено положение“ |
| --- | --- |

—

No 18/2015 „Предоставяне на финансова помощ за страни, намиращи се в затруднено положение“

| — | No 19/2015 „Подобряването на техническата помощ за Гърция изисква повече внимание към резултатите“ |
| --- | --- |

—

No 19/2015 „Подобряването на техническата помощ за Гърция изисква повече внимание към резултатите“

| — | No 20/2015 „Разходна ефективност на помощта от ЕС за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“ |
| --- | --- |

—

No 20/2015 „Разходна ефективност на помощта от ЕС за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“

| — | No 21/2015 „Преглед на рисковете по отношение на действията на ЕС за развитие и сътрудничество, произтичащи от ориентирания към резултатите подход“ |
| --- | --- |

—

No 21/2015 „Преглед на рисковете по отношение на действията на ЕС за развитие и сътрудничество, произтичащи от ориентирания към резултатите подход“

| — | No 22/2015 „Надзорът на ЕС върху агенциите за кредитен рейтинг — добре установен, но все още не напълно ефективен“ |
| --- | --- |

—

No 22/2015 „Надзорът на ЕС върху агенциите за кредитен рейтинг — добре установен, но все още не напълно ефективен“

| — | No 23/2015 „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“ |
| --- | --- |

—

No 23/2015 „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“

| — | No 24/2015 Борба с измамите с ДДС в рамките на Общността — необходими са допълнителни действия“ |
| --- | --- |

—

No 24/2015 Борба с измамите с ДДС в рамките на Общността — необходими са допълнителни действия“

| — | No 25/2015 „Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“ |
| --- | --- |

—

No 25/2015 „Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложимо | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2013 | Препоръка 1:

  След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2013 г. Сметната палата препоръчва на Комисията при следващия случай на ревизиране на Финансовия регламент да рационализира своята рамка за отчитане на изпълнението. | | | | X | | | Комисията подчертава, че прегледът продължава. |
| Препоръка 2:

  След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2013 г. Сметната палата препоръчва на Комисията да гарантира, че докладът за оценка представя обобщаващ отчет, който включва цялата налична информация относно напредъка за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, за да може читателят да разполага с ясно представяне на постигнатите резултати. | | | X | | | | Комисията непрекъснато се стреми да подобрява своето докладване за напредъка към целите на „Европа 2020“ в годишния доклад за управлението и изпълнението, както и в контекста на Европейския семестър. |
| Препоръка 3:

  След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2013 г. Сметната палата препоръчва на Комисията да продължи да подобрява своята система за управление и отчитане на изпълнението, така че в декларациите за достоверност на генералните директори да може да поеме отговорност за доброто финансово управление, както и за приноса на бюджета на ЕС за постиженията на политиката. | | | | X | | | Комисията не е приела тази препоръка. |
| 2012 | Препоръка 1:

  Комисията и законодателят да следят за поставянето на акцент върху постигането на резултати през предстоящия програмен период (2014—2020 г.). За това е необходимо ограничен брой достатъчно конкретни цели и съответните им показатели, очаквани резултати и въздействие, да бъдат определени в специфични за отделните сектори регламенти или в други документи със задължителна сила. | | | X | | | | Комисията счита, че в законодателната рамка за 2014—2020 г. съсредоточаването върху изпълнението значително се е засилило. |
| Препоръка 2:

  Комисията следва да осигури ясна връзка между дейностите на генералните дирекции и поставените цели. При определянето на тези цели всяка генерална дирекция следва да вземе предвид приложимия принцип на управление, където е необходимо, както и собствената си роля и отговорности. | | | | X | | | Комисията не е приела тази препоръка. |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложимо

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2013

Препоръка 1:

След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2013 г. Сметната палата препоръчва на Комисията при следващия случай на ревизиране на Финансовия регламент да рационализира своята рамка за отчитане на изпълнението.

X

Комисията подчертава, че прегледът продължава.

Препоръка 2:

След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2013 г. Сметната палата препоръчва на Комисията да гарантира, че докладът за оценка представя обобщаващ отчет, който включва цялата налична информация относно напредъка за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, за да може читателят да разполага с ясно представяне на постигнатите резултати.

X

Комисията непрекъснато се стреми да подобрява своето докладване за напредъка към целите на „Европа 2020“ в годишния доклад за управлението и изпълнението, както и в контекста на Европейския семестър.

Препоръка 3:

След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2013 г. Сметната палата препоръчва на Комисията да продължи да подобрява своята система за управление и отчитане на изпълнението, така че в декларациите за достоверност на генералните директори да може да поеме отговорност за доброто финансово управление, както и за приноса на бюджета на ЕС за постиженията на политиката.

X

Комисията не е приела тази препоръка.

2012

Препоръка 1:

Комисията и законодателят да следят за поставянето на акцент върху постигането на резултати през предстоящия програмен период (2014—2020 г.). За това е необходимо ограничен брой достатъчно конкретни цели и съответните им показатели, очаквани резултати и въздействие, да бъдат определени в специфични за отделните сектори регламенти или в други документи със задължителна сила.

X

Комисията счита, че в законодателната рамка за 2014—2020 г. съсредоточаването върху изпълнението значително се е засилило.

Препоръка 2:

Комисията следва да осигури ясна връзка между дейностите на генералните дирекции и поставените цели. При определянето на тези цели всяка генерална дирекция следва да вземе предвид приложимия принцип на управление, където е необходимо, както и собствената си роля и отговорности.

X

Комисията не е приела тази препоръка.

---

ГЛАВА 4

Приходи

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 4.1-4.5 |
| --- | --- |

| Кратко описание на приходите | 4.2-4.4 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 4.5 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 4.6 |
| --- | --- |

| Преглед на годишни отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол | 4.7-4.21 |
| --- | --- |

| Салдата и корекциите на БНД и ДДС отразяват актуализираните данни за ДДС и БНД на държавите членки, както и работата по резервите. | 4.8 |
| --- | --- |

| Комисията е оттеглила голям брой резерви във връзка с БНД | 4.9-4.12 |
| --- | --- |

| Намалял е и броят на резервите във връзка със собствените ресурси от ДДС | 4.13 |
| --- | --- |

| Управлението на традиционните собствени ресурси от държавите членки може още да бъде подобрено | 4.14-4.19 |
| --- | --- |

| Изчисленията на вноските на страните от ЕИП/ЕАСТ и корективните механизми съдържат незначителни грешки | 4.20 |
| --- | --- |

| В годишните отчети за дейността се съдържат достоверни оценки | 4.21 |
| --- | --- |

| Заключениe и препоръки | 4.22-4.24 |
| --- | --- |

| Заключениe за 2015 г. | 4.22 |
| --- | --- |

| Препоръки | 4.23-4.24 |
| --- | --- |

| Приложение 4.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с приходите |
| --- | --- |

Приложение 4.1 —

| Приложение 4.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с приходите |
| --- | --- |

Приложение 4.2 —

| Приложение 4.3 — | Брой на поддържаните резерви по БНД и ДДС и отворените въпроси по ТСР, по държави членки към 31.12.2015 г. |
| --- | --- |

Приложение 4.3 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 4.1. | В тази глава се съдържат констатациите на Сметната палата относно приходите, които включват собствени ресурси и други приходи. Във
  фигура 4.1
  се съдържа основна информация относно приходите за 2015 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

4.1.

В тази глава се съдържат констатациите на Сметната палата относно приходите, които включват собствени ресурси и други приходи. Във
  фигура 4.1
  се съдържа основна информация относно приходите за 2015 г.

Фигура 4.1 —   Основна информация относно приходите за 2015 г.

(в млрд. евро)

Image

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2015 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на приходите

| 4.2. | По-голямата част от приходите се формират от собствени ресурси (90 %) (1) — вноски от държавите членки (2), които включват три категории ресурси: |
| --- | --- |

4.2.

По-голямата част от приходите се формират от собствени ресурси (90 %) (1) — вноски от държавите членки (2), които включват три категории ресурси:

| — | Собствените ресурси от брутния национален доход (БНД) (64 % от приходите) се формират, като към БНД на държавите членки се приложи унифицирана ставка. Изчисляването на вноските на държавите членки се основава на прогнозни данни за БНД (3). След изчисляване на всички други източници на приходи, собствените ресурси на база БНД се използват за изравняване до балансирана позиция на бюджета на ЕС (4). Основните рискове се състоят в това при изчисляването на вноските на държавите членки, в т.ч. салдата и корекциите, използваните статистически данни да не са били изготвени съгласно правилата на ЕС или да не са били обработени от Комисията в съответствие с тези правила. Друг риск се състои в това, при проверките от Комисията на данните за БНД, предоставени от държавите членки, да не бъдат открити потенциални случаи на нарушения на правилата на ЕС. |
| --- | --- |

—

Собствените ресурси от брутния национален доход (БНД) (64 % от приходите) се формират, като към БНД на държавите членки се приложи унифицирана ставка. Изчисляването на вноските на държавите членки се основава на прогнозни данни за БНД (3). След изчисляване на всички други източници на приходи, собствените ресурси на база БНД се използват за изравняване до балансирана позиция на бюджета на ЕС (4). Основните рискове се състоят в това при изчисляването на вноските на държавите членки, в т.ч. салдата и корекциите, използваните статистически данни да не са били изготвени съгласно правилата на ЕС или да не са били обработени от Комисията в съответствие с тези правила. Друг риск се състои в това, при проверките от Комисията на данните за БНД, предоставени от държавите членки, да не бъдат открити потенциални случаи на нарушения на правилата на ЕС.

| — | Собствените ресурси от данъка върху добавената стойност (ДДС) (13 %) се формират, като се приложи унифицирана ставка към теоретично хармонизираните бази за начисляване на ДДС в държавите членки. Основните рискове са свързани с изчерпателността и точността на данните, предоставяни от държавите членки, точността на извършените от Комисията изчисления на дължимите вноски и навременното извършване на плащанията от държавите членки. |
| --- | --- |

—

Собствените ресурси от данъка върху добавената стойност (ДДС) (13 %) се формират, като се приложи унифицирана ставка към теоретично хармонизираните бази за начисляване на ДДС в държавите членки. Основните рискове са свързани с изчерпателността и точността на данните, предоставяни от държавите членки, точността на извършените от Комисията изчисления на дължимите вноски и навременното извършване на плащанията от държавите членки.

| — | Традиционните собствени ресурси (ТСР) (13 %) представляват мита върху вноса и налози върху производството на захар. Те се установяват и събират от държавите членки. Три четвърти от събраните суми се внасят в бюджета на ЕС, а останалата една четвърт държавите членки задържат за покриване на разходите по събирането. Основният риск за ТСР е свързан с изчерпателността, точността и навременното предоставяне на ЕС на приходите от мита. |
| --- | --- |

—

Традиционните собствени ресурси (ТСР) (13 %) представляват мита върху вноса и налози върху производството на захар. Те се установяват и събират от държавите членки. Три четвърти от събраните суми се внасят в бюджета на ЕС, а останалата една четвърт държавите членки задържат за покриване на разходите по събирането. Основният риск за ТСР е свързан с изчерпателността, точността и навременното предоставяне на ЕС на приходите от мита.

| 4.3. | Основните рискове по отношение на другите приходи са свързани с управлението от страна на Комисията на глобите, грешките при изчисляване на вноските във връзка със споразумения на ЕС и други споразумения, както и с механизмите за коригиране на бюджетните дисбаланси. |
| --- | --- |

4.3.

Основните рискове по отношение на другите приходи са свързани с управлението от страна на Комисията на глобите, грешките при изчисляване на вноските във връзка със споразумения на ЕС и други споразумения, както и с механизмите за коригиране на бюджетните дисбаланси.

| 4.4. | На 26 май 2014 г. Съветът официално одобри нов законодателен пакет относно собствените ресурси. След като бъде ратифициран от държавите членки, той ще бъде приложен със задна дата от 1 януари 2014 г. Сметната палата ще следи процеса на ратификация и последващото изчисляване със задна дата (5). |
| --- | --- |

4.4.

На 26 май 2014 г. Съветът официално одобри нов законодателен пакет относно собствените ресурси. След като бъде ратифициран от държавите членки, той ще бъде приложен със задна дата от 1 януари 2014 г. Сметната палата ще следи процеса на ратификация и последващото изчисляване със задна дата (5).

Обхват и подход на одита

| 4.5. | Основните елементи на подхода и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на приходите е необходимо да се отбележи по-конкретно следното:






  а) | Сметната палата провери следните системи:






  i) | системите на Комисията, чрез които се следи дали данните на държавите членки относно БНД представляват подходяща база за целите на собствените ресурси (в т.ч. оттегляне на резерви), както и системите на Комисията, свързани с изчисляването и събирането на вноските на собствени ресурси от БНД (6) и салдата по БНД; |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.

Основните елементи на подхода и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на приходите е необходимо да се отбележи по-конкретно следното:

а)

Сметната палата провери следните системи:

i)

системите на Комисията, чрез които се следи дали данните на държавите членки относно БНД представляват подходяща база за целите на собствените ресурси (в т.ч. оттегляне на резерви), както и системите на Комисията, свързани с изчисляването и събирането на вноските на собствени ресурси от БНД (6) и салдата по БНД;

| ii) | системите на Комисията, които следят за правилното изчисляване и събиране на собствените ресурси на база ДДС и салдата по ДДС (7); |
| --- | --- |

ii)

системите на Комисията, които следят за правилното изчисляване и събиране на собствените ресурси на база ДДС и салдата по ДДС (7);

| iii) | системите на Комисията за ТСР, в т.ч. за мониторинг върху извършваните от държавите членки одити след митническо освобождаване; |
| --- | --- |

iii)

системите на Комисията за ТСР, в т.ч. за мониторинг върху извършваните от държавите членки одити след митническо освобождаване;

| iv) | счетоводните системи за ТСР (8) на три избрани държави членки (Франция, Италия и Литва) (9) и проверка на системите им за одит след митническо освобождаване; |
| --- | --- |

iv)

счетоводните системи за ТСР (8) на три избрани държави членки (Франция, Италия и Литва) (9) и проверка на системите им за одит след митническо освобождаване;

| v) | управлението от страна на Комисията на глобите и санкциите по дял 7 от бюджета на ЕС; |
| --- | --- |

v)

управлението от страна на Комисията на глобите и санкциите по дял 7 от бюджета на ЕС;

| vi) | изчисляването от страна на Комисията на вноските за Европейското икономическо пространство (ЕИП)/Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ); |
| --- | --- |

vi)

изчисляването от страна на Комисията на вноските за Европейското икономическо пространство (ЕИП)/Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ);

| vii) | изчисляването от страна на Комисията на корективните механизми (10). |
| --- | --- |

vii)

изчисляването от страна на Комисията на корективните механизми (10).

| б) | Сметната палата провери извадка от 55 нареждания за събиране на вземания, издадени от Комисията (11). Извадката е формирана така, че да бъде представителна за всички източници на приходи. |
| --- | --- |

б)

Сметната палата провери извадка от 55 нареждания за събиране на вземания, издадени от Комисията (11). Извадката е формирана така, че да бъде представителна за всички източници на приходи.

| в) | Сметната палата извърши оценка на годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Бюджет“ (ГД „Бюджет“) и Евростат. |
| --- | --- |

в)

Сметната палата извърши оценка на годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Бюджет“ (ГД „Бюджет“) и Евростат.

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 4.6. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 4.1
  . От проверените 55 операции нито една не е засегната от грешки.






  — | Извършеният от Сметната палата одит не установи грешки в направените от Комисията изчисления на вноските на държавите членки въз основа на данните за ДДС и БНД или в плащането на тези вноски. |
| --- | --- | --- |

4.6.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 4.1
  . От проверените 55 операции нито една не е засегната от грешки.

—

Извършеният от Сметната палата одит не установи грешки в направените от Комисията изчисления на вноските на държавите членки въз основа на данните за ДДС и БНД или в плащането на тези вноски.

| — | Сметната палата установи, че издадените от Комисията нареждания за събиране на вземания съответстват на декларациите за ТСР, изпратени от държавите членки. |
| --- | --- |

—

Сметната палата установи, че издадените от Комисията нареждания за събиране на вземания съответстват на декларациите за ТСР, изпратени от държавите членки.

| — | Одитът на Сметната палата не установи грешки в изчисленията или плащанията по операции, свързани с други приходи. |
| --- | --- |

—

Одитът на Сметната палата не установи грешки в изчисленията или плащанията по операции, свързани с други приходи.

ПРЕГЛЕД НА ГОДИШНИ ОТЧЕТИ ЗА ДЕЙНОСТТА И ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ НА СИСТЕМИТЕ ЗА ВЪТРЕШЕН КОНТРОЛ

| 4.7. | Както е посочено в точка 4.5, Сметната палата направи проверка на избрани системи. В настоящия раздел се съдържат подробни констатации, които не водят до изразяване на резерви в становището на Сметната палата относно приходите, а до препоръки за по-нататъшно подобряване на изчисляването и събирането на приходите. |
| --- | --- |

4.7.

Както е посочено в точка 4.5, Сметната палата направи проверка на избрани системи. В настоящия раздел се съдържат подробни констатации, които не водят до изразяване на резерви в становището на Сметната палата относно приходите, а до препоръки за по-нататъшно подобряване на изчисляването и събирането на приходите.

Салдата и корекциите на БНД и ДДС отразяват актуализираните данни за ДДС и БНД на държавите членки, както и работата по резервите

| 4.8. | Всяка година държавите членки следва да предоставят актуализирани данни за своя БНД и ДДС за годините, за които все още е допустимо да бъде извършена промяна (четири години), или да разрешат въпросите, заради които са изразени резерви (12). Комисията използва тази информация за преизчисляване на вноските на държавите членки от ДДС и БНД за предходните години (салда и корекции на ДДС и БНД). Значителна част от съществените корекции на вноските на държавите членки, изчислени през 2014 г. (9,813  млрд. евро) са в резултат от работата по резервите във връзка с БНД (13). През 2015 г. това е довело до оттегляне от страна на Комисията на по-голямата част от тези резерви. |
| --- | --- |

4.8.

Всяка година държавите членки следва да предоставят актуализирани данни за своя БНД и ДДС за годините, за които все още е допустимо да бъде извършена промяна (четири години), или да разрешат въпросите, заради които са изразени резерви (12). Комисията използва тази информация за преизчисляване на вноските на държавите членки от ДДС и БНД за предходните години (салда и корекции на ДДС и БНД). Значителна част от съществените корекции на вноските на държавите членки, изчислени през 2014 г. (9,813  млрд. евро) са в резултат от работата по резервите във връзка с БНД (13). През 2015 г. това е довело до оттегляне от страна на Комисията на по-голямата част от тези резерви.

Комисията е оттеглила голям брой резерви във връзка с БНД

| 4.9. | Резервите във връзка с БНД могат да бъдат общи и специфични. Общите резерви се отнасят до всички елементи на БНД. Специфичните резерви се отнасят до отделни елементи на БНД и могат да са свързани с конкретна операция (14), да имат „хоризонтално“ разпространение (15) или да се отнасят до конкретен процес (16). Изменението в броя на действащите резерви в края на годината е показан във
  фигура 4.2
  . В нея е включена и информация относно ТСР и ДДС, които се разглеждат по-нататък в тази глава. В 
  приложение 4.3
  се съдържа подробна информация относно ситуацията в края на 2015 г., по държави членки. |
| --- | --- |

4.9.

Резервите във връзка с БНД могат да бъдат общи и специфични. Общите резерви се отнасят до всички елементи на БНД. Специфичните резерви се отнасят до отделни елементи на БНД и могат да са свързани с конкретна операция (14), да имат „хоризонтално“ разпространение (15) или да се отнасят до конкретен процес (16). Изменението в броя на действащите резерви в края на годината е показан във
  фигура 4.2
  . В нея е включена и информация относно ТСР и ДДС, които се разглеждат по-нататък в тази глава. В 
  приложение 4.3
  се съдържа подробна информация относно ситуацията в края на 2015 г., по държави членки.

Фигура 4.2 –   Изменение в броя на резервите във връзка с БНД и ДДС и отворени въпроси по ТСР в края на годината

Image

Резервите във връзка с БНД, отнасящи се до конкретен процес (вж. точка 4.11), и общите резерви (вж. точка 4.12) не са включени в общия размер на БНД.

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Наблюдава се съществено намаление на броя на действащите резерви, свързани с конкретна операции, и тези с „хоризонтално“ разпространение

| 4.10. | През 2015 г. Комисията е оттеглила 184 резерви (67 са свързани с конкретни операции, а 117 са с „хоризонтално“ разпространение), в т.ч. поддържаната от дълго време резерва, свързана с конкретна операция по БНП в Гърция, за периода 1995—2001 г. (17). Сметната палата не установи сериозни проблеми в анализираната извадка с оттеглени резерви. В края на 2015 г. са в сила 55 резерви, отнасящи се до отделни елементи от компилираните данни на държавите членки (вж.
  фигура 4.2
  ), 39 от които са свързани с конкретни операции, а 16 са „хоризонтални“. |
| --- | --- |

4.10.

През 2015 г. Комисията е оттеглила 184 резерви (67 са свързани с конкретни операции, а 117 са с „хоризонтално“ разпространение), в т.ч. поддържаната от дълго време резерва, свързана с конкретна операция по БНП в Гърция, за периода 1995—2001 г. (17). Сметната палата не установи сериозни проблеми в анализираната извадка с оттеглени резерви. В края на 2015 г. са в сила 55 резерви, отнасящи се до отделни елементи от компилираните данни на държавите членки (вж.
  фигура 4.2
  ), 39 от които са свързани с конкретни операции, а 16 са „хоризонтални“.

| 4.10. | Комисията отдава първостепенно значение на проверката на БНД и оттеглянето на резервите. Следователно екипът на БНД в Евростат беше подсилен от временно пренасочване на персонал през първата половина на 2015 г. Впоследствие персоналът беше почти удвоен към края на годината.

  Броят на оставащите резерви беше намален още повече в началото на 2016 г. |
| --- | --- |

4.10.

Броят на оставащите резерви беше намален още повече в началото на 2016 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Продължено е действието на резерви, свързани с конкретни процеси

| 4.11. | Комисията е удължила действието на 27 резерви, свързани с конкретни процеси относно компилираните данни на държавите членки за БНД за 2010 г. с цел да се обхване финансовата 2011 г. Тези резерви са единствените за 2015 г. Тези резерви са изразени, за да позволят на Комисията да извърши проверка (18) на установените данни съгласно Европейската система от национални и регионални сметки (ESA 2010) (19). |
| --- | --- |

4.11.

Комисията е удължила действието на 27 резерви, свързани с конкретни процеси относно компилираните данни на държавите членки за БНД за 2010 г. с цел да се обхване финансовата 2011 г. Тези резерви са единствените за 2015 г. Тези резерви са изразени, за да позволят на Комисията да извърши проверка (18) на установените данни съгласно Европейската система от национални и регионални сметки (ESA 2010) (19).

Все още продължава действието на общи резерви относно данните за БНД на Гърция за годините 2008 и 2009

| 4.12. | Единствените общи резерви, която все още са в сила в края на 2015 г., са тези относно данните за БНД на Гърция за 2008 и 2009 г. Въпреки че е постигнат напредък в съответните области, тези резерви не са оттеглени. През 2015 г. обаче Комисията продължи да следи отблизо ситуацията около проблемите на Гърция с изготвянето на националните сметки и удължи действието на програмата за техническа помощ, въведена през 2014 г. с цел създаването на независим и по-стабилен национален статистически орган. Тази дейност е довела до подобряване на надеждността на данните на Гърция за БНД. Това е от значение, тъй като качеството на тези данни може да окаже въздействие върху вноските на всички държави членки за собствените ресурси на база БНД (вж. бележка под линия 4). |
| --- | --- |

4.12.

Единствените общи резерви, която все още са в сила в края на 2015 г., са тези относно данните за БНД на Гърция за 2008 и 2009 г. Въпреки че е постигнат напредък в съответните области, тези резерви не са оттеглени. През 2015 г. обаче Комисията продължи да следи отблизо ситуацията около проблемите на Гърция с изготвянето на националните сметки и удължи действието на програмата за техническа помощ, въведена през 2014 г. с цел създаването на независим и по-стабилен национален статистически орган. Тази дейност е довела до подобряване на надеждността на данните на Гърция за БНД. Това е от значение, тъй като качеството на тези данни може да окаже въздействие върху вноските на всички държави членки за собствените ресурси на база БНД (вж. бележка под линия 4).

Намалял е и броят на резервите във връзка със собствените ресурси от ДДС

| 4.13. | В края на годината са в сила общо 85 резерви, докато през 2014 г. действащите резерви са 101 (вж.
  фигура 4.2
  ). От тях 69 са наложени от Комисията, а 16 от държавите членки. От наложените от Комисията 69 резерви 15 се отнасят до нарушения на Директивата за ДДС (20) (например освободени от ДДС продукти или дейности, които не е трябвало да бъдат освободени от данък). Броят на поддържаните от дълго време резерви (21), наложени от Комисията, е намалял от десет на шест. |
| --- | --- |

4.13.

В края на годината са в сила общо 85 резерви, докато през 2014 г. действащите резерви са 101 (вж.
  фигура 4.2
  ). От тях 69 са наложени от Комисията, а 16 от държавите членки. От наложените от Комисията 69 резерви 15 се отнасят до нарушения на Директивата за ДДС (20) (например освободени от ДДС продукти или дейности, които не е трябвало да бъдат освободени от данък). Броят на поддържаните от дълго време резерви (21), наложени от Комисията, е намалял от десет на шест.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Управлението на традиционните собствени ресурси от държавите членки може още да бъде подобрено

Одитите след митническо освобождаване са важен инструмент за защита на финансовите интереси на ЕС, ...

| 4.14. | Митническите органи могат да извършват проверка на търговските документи и данните във връзка със стоките, след като те са били внесени и допуснати за свободно обращение в ЕС (22). Тези проверки включват одити след митническо освобождаване (23) и се наричат последващ митнически контрол. Те следва да се основават на анализ на риска на базата на критерии, разработени на национално ниво, на ниво ЕС, и където е уместно — на международно ниво (24). |
| --- | --- |

4.14.

Митническите органи могат да извършват проверка на търговските документи и данните във връзка със стоките, след като те са били внесени и допуснати за свободно обращение в ЕС (22). Тези проверки включват одити след митническо освобождаване (23) и се наричат последващ митнически контрол. Те следва да се основават на анализ на риска на базата на критерии, разработени на национално ниво, на ниво ЕС, и където е уместно — на международно ниво (24).

| 4.14. | Комисията ще продължи да работи с държавите членки в съответствие със стратегията и плана за действие на Комисията за управление на риска в областта на митниците, за да се гарантира, че контролът (включително контролът след митническото освобождаване) е ефективен и основан на риска, по-специално чрез по-нататъшно разработване на общи за ЕС критерии за риск и стандарти за финансовите рискове. |
| --- | --- |

4.14.

... но продължава да липсва хармонизация и това влияе върху резултатите

| 4.15. | Както отбелязва и в годишните доклади от предходни години (25), Сметната палата отново установи слабости при идентифицирането, подбора и проверката на одитираните от държавите членки вносители. Така например в Италия изборът за одит след митническо освобождаване обикновено зависи от характеристиките на отделните операции, а не както е препоръчано в ръководството на Комисията за митнически одит — от профила на дружествата. |
| --- | --- |

4.15.

Както отбелязва и в годишните доклади от предходни години (25), Сметната палата отново установи слабости при идентифицирането, подбора и проверката на одитираните от държавите членки вносители. Така например в Италия изборът за одит след митническо освобождаване обикновено зависи от характеристиките на отделните операции, а не както е препоръчано в ръководството на Комисията за митнически одит — от профила на дружествата.

| 4.15. | Комисията редовно проверява при своите инспекции контрола след митническото освобождаване, включително одитите, извършвани от държавите членки, и ги насърчава да използват Ръководството за митнически одит при извършването на подобни контроли/одити. Тя ще проследи констатациите в редовното си проследяване на констатациите от одитите на Сметната палата и собствените си инспекции.

  Вж. отговора на Комисията на точка 4.14. |
| --- | --- |

4.15.

Вж. отговора на Комисията на точка 4.14.

| 4.16. | Качеството, обхватът и резултатите от одитите след митническо освобождаване значително се различават в посетените три държави членки. Франция е специфичен случай, тъй като за целите на одит след митническо освобождаване известието за задължение може да бъде изпратено след повече от три години от възникването му. Този подход се различава от прилагания в другите държави членки подход, тъй като съгласно френското законодателство тези одити винаги са свързани с предотвратяване и санкциониране на нарушения на митническото право. По този начин те могат да обосноват възбуждането на наказателно производство. Ето защо в контекста на одитите след митническо освобождаване френските органи прекъсват тригодишния давностен период (26). |
| --- | --- |

4.16.

Качеството, обхватът и резултатите от одитите след митническо освобождаване значително се различават в посетените три държави членки. Франция е специфичен случай, тъй като за целите на одит след митническо освобождаване известието за задължение може да бъде изпратено след повече от три години от възникването му. Този подход се различава от прилагания в другите държави членки подход, тъй като съгласно френското законодателство тези одити винаги са свързани с предотвратяване и санкциониране на нарушения на митническото право. По този начин те могат да обосноват възбуждането на наказателно производство. Ето защо в контекста на одитите след митническо освобождаване френските органи прекъсват тригодишния давностен период (26).

| 4.16. | Докато е възможно да съществуват приемливи основания за разлика в обхвата и резултатите от одитите след митническия контрол, извършени в държавите членки, Комисията при своите инспекции ще продължи да разглежда въпросите, повдигнати от Сметната палата относно последващите одити, извършвани от националните органи. Държавите членки имат достъп до Ръководството за митнически одит, чието използване не е задължително, но то следва да ги насочва при извършването на последващ контрол, който те провеждат. В съответствие с европейското законодателство в областта на митниците се прилага тригодишен срок за уведомяване за митническо задължение, с изключение на случаите, когато случаят може да доведе до наказателно производство. Определянето на това, дали даден случай може да доведе до такова производство, се различава в отделните държави членки. От предложената директива относно законодателната рамка на Съюза в областта на митническите нарушения и наказания (COM (2013) 884 final), след като бъде приета и приложена, се очаква да реши въпроса със системното използване на член 221, параграф 4 от МКО, сега член 103, параграф 2 от МКС, от някои държави членки. |
| --- | --- |

4.16.

Управлението на сметки А и Б трябва още да бъде подобрено в някои държави членки

| 4.17. | Всяка държава членка изпраща на Комисията месечен отчет за установените мита и налози върху захарта (отчет по сметка А) и тримесечен отчет за онези установени мита, които не са включени в сметка А (отчет по сметка Б) (27). |
| --- | --- |

4.17.

Всяка държава членка изпраща на Комисията месечен отчет за установените мита и налози върху захарта (отчет по сметка А) и тримесечен отчет за онези установени мита, които не са включени в сметка А (отчет по сметка Б) (27).

| 4.18. | Комисията е установила недостатъци в управлението от държавите членки на сметки Б в 17 от посетените общо 22 държави членки. Както и в предходни години Сметната палата отново установи случаи на неефективност в управлението на сметки Б (28). Бяха отбелязани случаи на добри практики в Литва, въпреки че събирането на вземания невинаги е било успешно (вж.
  фигура 4.3
  ). В Италия е необходимо да бъдат преодолени някои систематични слабости. Италианските органи не са в състояние да потвърдят дали всички събрани суми от сметки Б са включени в правилния отчет по сметка А. Комисията е идентифицирала други две държави членки (Белгия и Франция), при които има сходни несъответствия между отчетите по сметки А и Б. Тези случаи не са засегнали надеждността на общата сума, така както е оповестена в консолидираните отчети на Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.18.

Комисията е установила недостатъци в управлението от държавите членки на сметки Б в 17 от посетените общо 22 държави членки. Както и в предходни години Сметната палата отново установи случаи на неефективност в управлението на сметки Б (28). Бяха отбелязани случаи на добри практики в Литва, въпреки че събирането на вземания невинаги е било успешно (вж.
  фигура 4.3
  ). В Италия е необходимо да бъдат преодолени някои систематични слабости. Италианските органи не са в състояние да потвърдят дали всички събрани суми от сметки Б са включени в правилния отчет по сметка А. Комисията е идентифицирала други две държави членки (Белгия и Франция), при които има сходни несъответствия между отчетите по сметки А и Б. Тези случаи не са засегнали надеждността на общата сума, така както е оповестена в консолидираните отчети на Европейския съюз.

| 4.18. | Комисията проверява системно управлението на сметка „Б“ във всяка от неговите инспекции в държавите членки и когато констатира пропуски, изисква от държавите членки да ги отстранят. В рамките на Консултативния комитет по собствените ресурси (ККСР) през декември 2015 г. службите на Комисията отново повдигнаха въпроса относно съответствието между сметки „А“ и „Б“ и поискаха от държавите членки, в чиито отчети за сметки А и Б продължиха да констатират несъответствия, да предоставят план за тяхното разрешаване, който съдържа график, в рамките на който проблемът ще бъде разрешен, и да извършват рутинни проверки, за да предотвратят повтарянето на тези несъответствия. |
| --- | --- |

4.18.

Фигура 4.3 — Липсва ефективен инструмент за събиране на задължения от дружества, които са регистрирани извън ЕС, или от граждани на трети страни.

Липсва ефективен инструмент за събиране на задължения по отношение на дружества длъжници, регистрирани извън ЕС, или на задълженията на граждани на трети страни.

В шест от общо 24 случая от извадката в Литва длъжниците физически лица са били от държави извън ЕС — Русия, Беларус или Украйна, а длъжниците юридически лица са били регистрирани в Турция или в Британските Вирджински острови. В анализираните случаи събирането на задълженията не е било успешно, въпреки че митническите органи на Литва са приложили всички възможни процедури за събиране на вземания в рамките на ЕС.

Освен това в четири от 15-те случая на отписване на задължения (29), които Сметната палата подбра за анализ от всички държави членки, компетентните органи не са успели да съберат задълженията поради факта, че длъжниците са се намирали в Швейцария, Украйна или Русия.

Фигура 4.3 — Липсва ефективен инструмент за събиране на задължения от дружества, които са регистрирани извън ЕС, или от граждани на трети страни.

Комисията счита, че влизането в сила на Митническия кодекс на Съюза (МКС) на 1 май 2016 г. е предоставило допълнителни инструменти за гарантиране на събирането на вземания в случаите, разглеждани от Сметната палата. По-специално тя разширява използването на задължителните гаранции и предвижда незадължителни гаранции и назначаването на солидарно отговорни митнически представители, установени в ЕС.

Броят на отворените въпроси остава значителен

| 4.19. | Вследствие на извършените проверки в държавите членки Комисията може да изисква от националните органи да предприемат действия поради неспазване на митническите правила на ЕС. Тези действия са известни като „отворени въпроси“. Отворените въпроси могат да имат потенциално финансово въздействие. В края на 2015 г. има отворени общо 325 въпроса (30) (вж.
  фигура 4.2
  ). |
| --- | --- |

4.19.

Вследствие на извършените проверки в държавите членки Комисията може да изисква от националните органи да предприемат действия поради неспазване на митническите правила на ЕС. Тези действия са известни като „отворени въпроси“. Отворените въпроси могат да имат потенциално финансово въздействие. В края на 2015 г. има отворени общо 325 въпроса (30) (вж.
  фигура 4.2
  ).

| 4.19. | Службите на Комисията извършват проследяващи действия по „откритите въпроси“ по навременен и бърз начин. Те ще закрият някой въпрос само когато са се уверили, че са били взети адекватните мерки за решаването му и когато са предоставени всички традиционни собствени ресурси, с лихва, ако е приложимо. Сложните въпроси обаче (напр. изискващи промяна на националното законодателство или указания, организационни промени или промени в ИТ в националните служби или в процедурите за нарушение) се нуждаят от време за тяхното разрешаване. От 325-те въпроса, които Сметната палата е отчела като отворени в края на 2015 г., само 199 имат потенциално финансово отражение. |
| --- | --- |

4.19.

Изчисленията на вноските на страните от ЕИП/ЕАСТ и корективните механизми съдържат незначителни грешки

| 4.20. | Сметната палата установи незначителни грешки в две области: |
| --- | --- |

4.20.

Сметната палата установи незначителни грешки в две области:

4.20.

| а) | изчислението на Комисията за вноските за 2015 г. на ЕИП/ЕАСТ, и |
| --- | --- |

а)

изчислението на Комисията за вноските за 2015 г. на ЕИП/ЕАСТ, и

| б) | изчислението на Комисията за корективните механизми за 2015 г. |
| --- | --- |

б)

изчислението на Комисията за корективните механизми за 2015 г.

| б) | Комисията е предприела мерки за подобряване на своите проверки и за избягване на грешки, установени от Палатата. Например бяха въведени нови контролни списъци, бяха подобрени процедурите за подготовка на входящите данни и беше допълнително засилена двойната проверка на документи, особено по отношение на входящите данни. Освен това беше разработено едно по-подробно описание на изчисленията, предоставящо по-добри насоки за нови ангажирани служители. |
| --- | --- |

б)

Комисията е предприела мерки за подобряване на своите проверки и за избягване на грешки, установени от Палатата. Например бяха въведени нови контролни списъци, бяха подобрени процедурите за подготовка на входящите данни и беше допълнително засилена двойната проверка на документи, особено по отношение на входящите данни. Освен това беше разработено едно по-подробно описание на изчисленията, предоставящо по-добри насоки за нови ангажирани служители.

Тези грешки са резултат от неправилни формули за изчисляване и използване на неактуализирани бази данни. Грешките не са съществени (31), но показват, че трябва да се подобрят съществуващите системи за извършване и проверка на тези изчисления.

В годишните отчети за дейността се съдържат достоверни оценки

| 4.21. | Годишните отчети за дейността за 2015 г. на ГД „Бюджет“ и Евростат дават вярна оценка за финансовото управление по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани със собствените ресурси и другите приходи. Предоставената информация потвърждава констатациите и заключенията на Сметната палата. |
| --- | --- |

4.21.

Годишните отчети за дейността за 2015 г. на ГД „Бюджет“ и Евростат дават вярна оценка за финансовото управление по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани със собствените ресурси и другите приходи. Предоставената информация потвърждава констатациите и заключенията на Сметната палата.

ЗАКЛЮЧЕНИE И ПРЕПОРЪКИ

Заключениe за 2015 г.

| 4.22. | Като цяло одитните доказателства показват, че приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки. По-специално, по отношение на приходите:






  — | Сметната палата оценява проверените системи като ефективни по отношение на собствените ресурси на база БНД и ДДС; |
| --- | --- | --- |

4.22.

Като цяло одитните доказателства показват, че приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки. По-специално, по отношение на приходите:

—

Сметната палата оценява проверените системи като ефективни по отношение на собствените ресурси на база БНД и ДДС;

| — | Сметната палата оценява проверените системи за ТСР като цяло за ефективни. Ключовите системи за вътрешен контрол в посетените държави членки се оценяват като частично ефективни; |
| --- | --- |

—

Сметната палата оценява проверените системи за ТСР като цяло за ефективни. Ключовите системи за вътрешен контрол в посетените държави членки се оценяват като частично ефективни;

| — | Не констатирахме грешки в тестваните операции. |
| --- | --- |

—

Не констатирахме грешки в тестваните операции.

Препоръки

| 4.23. | В 
  приложение 4.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи седем препоръки. От тях четири са изпълнени в голяма степен, а останалите три — в известна степен. |
| --- | --- |

4.23.

В 
  приложение 4.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи седем препоръки. От тях четири са изпълнени в голяма степен, а останалите три — в известна степен.

| 4.24. | След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

4.24.

След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва на Комисията:

Традиционни собствени ресурси

| — | Препоръка 1 — Следва да се предприемат необходимите мерки, за да се гарантира, че икономическите оператори се третират по сходен начин във всички държави членки по отношение на давностния срок на уведомленията за задължения, възникващи в резултат на проведен одит след митническо освобождаване; |
| --- | --- |

—

Препоръка 1 — Следва да се предприемат необходимите мерки, за да се гарантира, че икономическите оператори се третират по сходен начин във всички държави членки по отношение на давностния срок на уведомленията за задължения, възникващи в резултат на проведен одит след митническо освобождаване;

Комисията приема препоръката отчасти. Комисията е на мнение, че нейното предложение за директива относно законодателната рамка на Съюза в областта на митническите нарушения и наказания (COM (2013) 884 final) се отнася до наблюденията на Сметната палата, както и че се очаква положението да се подобри, след като предложението бъде прието и прилагано. Все пак резултатът зависи от решението на законодателния орган.

| — | Препоръка 2 — Следва да се предоставят насоки на държавите членки за подобряване на тяхното управление на елементите, вписани в сметки Б; |
| --- | --- |

—

Препоръка 2 — Следва да се предоставят насоки на държавите членки за подобряване на тяхното управление на елементите, вписани в сметки Б;

Комисията приема препоръката. Нейните служби при своите инспекции в държавите членки редовно предоставят насоки на националните органи по отношение на управлението на сметка Б и насърчават най-добрите практики.

| — | Препоръка 3 — Следва да се предприемат необходимите мерки, държавите членки точно да декларират и предоставят на разположение събраните суми от сметки Б; |
| --- | --- |

—

Препоръка 3 — Следва да се предприемат необходимите мерки, държавите членки точно да декларират и предоставят на разположение събраните суми от сметки Б;

Комисията приема препоръката. Тя ще продължи да гарантира, че държавите членки правилно декларират и предоставят събраните суми от сметка „Б“.

| — | Препоръка 4: Следва, доколкото е възможно, да се улесни събирането от държавите членки на митнически задължения, в случаите когато длъжниците не са установени в държава — членка на ЕС. |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: Следва, доколкото е възможно, да се улесни събирането от държавите членки на митнически задължения, в случаите когато длъжниците не са установени в държава — членка на ЕС.

Комисията приема препоръката. Комисията своевременно ще разгледа и оцени ефективността на новия Митнически кодекс на Съюза в разрешаването на проблемите, посочени от Палатата.

Вж. също отговора на Комисията по фигура 4.3.

Вноски на ЕИП/ЕАСТ и корективни механизми

| — | Препоръка 5 — Следва да се подобрят проверките на изчисленията на вноските на ЕИП/ЕАСТ и корективните механизми. |
| --- | --- |

—

Препоръка 5 — Следва да се подобрят проверките на изчисленията на вноските на ЕИП/ЕАСТ и корективните механизми.

Комисията приема препоръката. С цел подобряване на проверките, тя вече е подобрила и засилила процедурите и контролните списъци.

---

(1)  Действащото законодателство включва Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (Решение за собствените ресурси) (ОВ L 163, 23.6.2007 г., стр. 17) и Регламент (ЕО, Евратом) No 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2007/436/ЕО, Евратом относно системата за собствените ресурси на Европейските общности (ОВ L 130, 31.5.2000 г., стр. 1), последно изменен с Регламент (ЕС, Евратом) No 1377/2014 (ОВ L 367, 23.12.2014 г., стр. 14).

(2)  В Решението за собствените ресурси е предвидено прилагане на намаления за някои държави членки за вноските от БНД и ДДС за периода 2007—2013 г. След ратификацията на новия законодателен пакет (вж. точка 4.4), някои държави членки ще се ползват със задна дата с намаление за периода 2014—2020 г. Освен това Решението за собствените ресурси предвижда и корекция за една държава членка въз основа на бюджетни дисбаланси. Корекцията се е прилагала през 2015 г. и това ще продължи и съгласно новия законодателен пакет.

(3)  Тези данни се съгласуват между Комисията и държавите членки на срещата на Консултативния комитет по собствените ресурси.

(4)  Занижаването (или завишаването) на БНД за отделни държави членки — дори да не засяга общия размер на собствените ресурси от БНД — води до увеличаване (или намаляване) на вноските от други държави членки, докато не бъдат коригирани данните за БНД.

(5)  Вноските на държавите членки ще се преизчислят, като се има предвид следното:

| — | за три държави членки ще бъде приложено намаление от 0,15 % на изискуемата ставка за ДДС, |
| --- | --- |

—

за три държави членки ще бъде приложено намаление от 0,15 % на изискуемата ставка за ДДС,

| — | за четири държави членки плащанията на база БНД ще бъдат намалени с еднократни общи суми, |
| --- | --- |

—

за четири държави членки плащанията на база БНД ще бъдат намалени с еднократни общи суми,

| — | процентът задържани средства от събраните ТСР ще бъде намален на 20 % (понастоящем се задържат 25 %), |
| --- | --- |

—

процентът задържани средства от събраните ТСР ще бъде намален на 20 % (понастоящем се задържат 25 %),

| — | за целите на собствените ресурси БНД ще бъде изчислен в съответствие с ESA 2010 (в момента се прилага ESA 95). |
| --- | --- |

—

за целите на собствените ресурси БНД ще бъде изчислен в съответствие с ESA 2010 (в момента се прилага ESA 95).

(6)  За отправна точка на одита бяха взети съгласуваните прогнозни данни за БНД. Сметната палата не може да направи оценка на качеството на данните, съгласувани между Комисията и държавите членки.

(7)  За отправна точка на одита беше взета хармонизираната основа за ДДС, изготвена от държавите членки. Одитът не тества пряко статистическите данни и информацията, предоставена от държавите членки. Вж. също Специален доклад No 24/2015 „Борба с измамите с ДДС в рамките на Общността — необходими са допълнителни действия“ (http://eca.europa.eu).

(8)  За отправна точка на одита бяха взети данните, включени в счетоводните системи за ТСР на посетените държави членки. Извършваният от Сметната палата одит не може да обхване недекларирания внос или вноса, който не е регистриран от митническите органи.

(9)  Тези три държави членки са избрани заради значителния размер на вноските им за ТСР и при спазване на ротационен подход.

(10)  Член 4 от Решение 2007/436/ЕО, Евратом.

(11)  Нареждането за събиране на вземания представлява документ на Комисията, в който е посочен размерът на средствата, подлежащи на събиране.

(12)  Тези данни могат да бъдат ревизирани в продължение на най-малко четири години, след което не могат повече да бъдат променяни, освен ако не са наложени резерви. Резервите осигуряват възможност за извършване на корекции на съмнителни елементи в данните за БНД и ДДС, представени от държавите членки, след регламентирания четиригодишен срок.

(13)  Вж. годишния доклад за 2014 г., точки 4.6—4.13.

(14)  Тези резерви се отнасят до конкретна операция, свързана с БНД на една държава членка.

(15)  „Хоризонталните“ резерви се отнасят до конкретна операция във всички държави членки.

(16)  Използват се, когато е засегнат определен етап от даден процес, вж. точка 4.11.

(17)  До 2001 г. в националните сметки се използва агрегатът брутен национален продукт (БНП).

(18)  Тази проверка трябва да се основава на описите на БНД. Описът представлява подробно описание на източниците и методите за изчисляване на БНД на дадената държава членка. Той представлява основата, върху която Евростат оценява качеството и изчерпателността на данните за БНД в контекста на БНД за целите на собствените ресурси.

(19)  ESA 2010 е най-новата международно съвместима рамка за счетоводна отчетност на ЕС за систематично и подробно описание на дадена икономика. Тя е въведена през септември 2014 г.

(20)  Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (ОВ L 347, 11.12.2006 г., стр. 1).

(21)  Сметната палата определя като „поддържани от дълго време резерви“ онези резерви, които са наложени най-малко десет години преди текущата година, или в случая — действащите в края на 2015 г. резерви, които засягат 2006 г. или по-ранни години.

(22)  Член 78 от Регламент (EИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. относно създаване на Митнически кодекс на Общността (ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1).

(23)  „Последващият одит е метод за контролиране на икономическите оператори чрез проверка на тяхната отчетност, регистри и процедури.“Източник: Ръководство за митнически одит.

(24)  Член 13, параграф 2 от Митническия кодекс на Общността.

(25)  Вж. Годишен доклад за 2014 г., точка 4.19, Годишен доклад за 2013 г., точка 2.14, и Годишен доклад за 2012 г., точка 2.31.

(26)  Член 221, параграф 4 от Митническия кодекс на Общността постановява, че „Когато митническото задължение е в резултат на действие, което в момента на извършването си е подлежало на наказателно съдебно преследване, уведомяването на длъжника може да се осъществи след изтичането на тригодишния срок, предвиден в параграф 3, при условията, предвидени от действащите разпоредби“.

(27)  Когато митата и таксите остават неплатени и не е предоставено обезпечение, или когато те са обезпечени, но се оспорват, държавите членки могат да преустановят предоставянето на тези ресурси, като ги впишат в тези отделни сметки.

(28)  Вж. Годишен доклад за 2014 г., точка 4.22, Годишен доклад за 2013 г., точка 2.16, и Годишен доклад за 2012 г., точки 2.32 и 2.33.

(29)  Случаи, за които съгласно член 17 от Регламент (ЕО, Евратом) No 1150/2000 Комисията е освободила държавите членки от задължението за предоставяне на нейно разположение на сумите, съответстващи на констатираните права за плащане, тъй като се е оказало, че тези суми е невъзможно да бъдат събрани. Тези четири случаи на отписвания са в размер на 11 млн. евро несъбираема сума.

(30)  44 въпроса продължават да бъдат отворени повече от пет години. Най-отдавнашните въпроси, които все още са отворени, са били набелязани през 2002 г. и засягат Германия, Гърция и Португалия.

(31)  Завишаване в размер на 2,9 млн. евро от общо 5,6352 млрд. евро (по-малко от 0,1 %) в изчисляването на корективния механизъм и завишено плащане с 3,7 млн. евро от общо 425,8 млн. Евро (0,9 %) от членовете на ЕИП/ЕАСТ.

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ПРИХОДИТЕ

| | 2015 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо брой операции: | 55 | 55 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 0,0  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 0,0  % | |

2015 г.

2014 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо брой операции:

55

55

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

0,0  %

0,0  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

0,0  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

0,0  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ПРИХОДИТЕ

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не се прилага | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2013 | Комисията да насърчава държавите членки да поясняват методологиите, които използват за събиране на данни за ненаблюдаваната икономика, и да подкрепя процес на хармонизиране в тази област между държавите членки. | X | | | | | | |
| Комисията да въведе и да извършва строг мониторинг на подробен план за действие с ясни междинни етапи с оглед преодоляване на проблемите при съставяне на националните отчети на Гърция. | | X | | | | | Съществуващият статистически план за действие за Гърция, JOSGAP, ще бъде допълнен от специален план за националните сметки през 2016 г. |
| Комисията да установи минимални стандарти за анализ на риска по отношение на одита след митническо освобождаване, в т.ч. надграждане на информацията от съществуващите бази данни за внос, с оглед да се позволи на държавите членки по-добро идентифициране на рисковите вносители. | | X | | | | | Комисията приема препоръката. В новото издание на ръководството за митнически одит (2014 г.) се определят показателите за риск във връзка с одити след митническо освобождаване. Планират се промени по настоящата база данни за внос, но те ще влязат изцяло в сила едва през 2018 г.


  Модернизирането на действащата система Наблюдение 2 към Наблюдение 3 е предмет на приложението на МКС (делегиран акт на МКС и акт за изпълнение) и се осъществява, като се взема предвид работната програма за МКС (COM Решение за изпълнение 2014/255/ЕС). |
| Комисията да насърчи държавите членки да използват съществуващото ръководство и да извършва мониторинг на изпълнението от държавите членки на одитите след митническо освобождаване. | | | X | | | | Комисията приема препоръката. Съгласно настоящата правна рамка извършването на проверки попада в обхвата на компетентност на държавите членки. В допълнение към това в хода на своите инспекции на извършваните митнически проверки Комисията ще насърчи държавите членки да използват съществуващите насоки и, ако бъдат открити слабости при провеждането на одити след митническо освобождаване, ще поиска от държавите членки да предприемат корективни мерки. Комисията припомня, че преработеното ръководство за митнически одит бе одобрено през март 2014 г.


  Комисията счита, че тя изцяло прилага тази препоръка. Препоръката обаче също така се позовава на един продължителен процес, който Комисията продължава да следва.


  Тя ще продължи да насърчава държавите членки да използват съществуващите насоки. |
| 2013 и 2012 г. | Комисията следва да насърчава държавите членки да използват правилно сметки A и Б и да следят за това тези сметки да бъдат изчерпателни и точни (*). | | X | | | | | Комисията е правила това и ще продължи да го прави. Тя ще продължи да проверява как се използват сметки „А“ и „Б“ в хода на своите инспекции и ще поиска от държавите членки да гарантират тяхната изчерпателност и точност. |
| 2012 | Комисията следва да преразгледа контролната си рамка за верификация на данните за БНД, включително като проведе структуриран и стандартизиран анализ „разходи—ползи“ и задълбочена проверка на съществените и рисковите компоненти на БНД и също така като ограничи използването на общи резерви и определи критерии за същественост за налагането на резерви. | | X | | | | | През април 2016 г. Комисията публикува плановете си за следващия цикъл на проверка. Те включват подробна оценка на риска, анализ на разходите и ползите и много други въпроси, повдигнати от Палатата през последните години. Подобренията относно управлението на резервите и съществеността вече са били изпълнени. |
| Комисията следва да насърчава държавите членки да засилват своя митнически контрол с оглед постигането на максимално събиране на ТСР. | | X | | | | | Комисията е правила това и ще продължи да го прави. В хода на редовните си проверки на ТСР тя ще продължи да проверява дали държавите членки са въвели подходящи рамки за контрол с цел защита на финансовите интереси на ЕС в областта на традиционните собствени ресурси. |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не се прилага

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2013

Комисията да насърчава държавите членки да поясняват методологиите, които използват за събиране на данни за ненаблюдаваната икономика, и да подкрепя процес на хармонизиране в тази област между държавите членки.

X

Комисията да въведе и да извършва строг мониторинг на подробен план за действие с ясни междинни етапи с оглед преодоляване на проблемите при съставяне на националните отчети на Гърция.

X

Съществуващият статистически план за действие за Гърция, JOSGAP, ще бъде допълнен от специален план за националните сметки през 2016 г.

Комисията да установи минимални стандарти за анализ на риска по отношение на одита след митническо освобождаване, в т.ч. надграждане на информацията от съществуващите бази данни за внос, с оглед да се позволи на държавите членки по-добро идентифициране на рисковите вносители.

X

Комисията приема препоръката. В новото издание на ръководството за митнически одит (2014 г.) се определят показателите за риск във връзка с одити след митническо освобождаване. Планират се промени по настоящата база данни за внос, но те ще влязат изцяло в сила едва през 2018 г.

Модернизирането на действащата система Наблюдение 2 към Наблюдение 3 е предмет на приложението на МКС (делегиран акт на МКС и акт за изпълнение) и се осъществява, като се взема предвид работната програма за МКС (COM Решение за изпълнение 2014/255/ЕС).

Комисията да насърчи държавите членки да използват съществуващото ръководство и да извършва мониторинг на изпълнението от държавите членки на одитите след митническо освобождаване.

X

Комисията приема препоръката. Съгласно настоящата правна рамка извършването на проверки попада в обхвата на компетентност на държавите членки. В допълнение към това в хода на своите инспекции на извършваните митнически проверки Комисията ще насърчи държавите членки да използват съществуващите насоки и, ако бъдат открити слабости при провеждането на одити след митническо освобождаване, ще поиска от държавите членки да предприемат корективни мерки. Комисията припомня, че преработеното ръководство за митнически одит бе одобрено през март 2014 г.

Комисията счита, че тя изцяло прилага тази препоръка. Препоръката обаче също така се позовава на един продължителен процес, който Комисията продължава да следва.

Тя ще продължи да насърчава държавите членки да използват съществуващите насоки.

2013 и 2012 г.

Комисията следва да насърчава държавите членки да използват правилно сметки A и Б и да следят за това тези сметки да бъдат изчерпателни и точни (*).

X

Комисията е правила това и ще продължи да го прави. Тя ще продължи да проверява как се използват сметки „А“ и „Б“ в хода на своите инспекции и ще поиска от държавите членки да гарантират тяхната изчерпателност и точност.

2012

Комисията следва да преразгледа контролната си рамка за верификация на данните за БНД, включително като проведе структуриран и стандартизиран анализ „разходи—ползи“ и задълбочена проверка на съществените и рисковите компоненти на БНД и също така като ограничи използването на общи резерви и определи критерии за същественост за налагането на резерви.

X

През април 2016 г. Комисията публикува плановете си за следващия цикъл на проверка. Те включват подробна оценка на риска, анализ на разходите и ползите и много други въпроси, повдигнати от Палатата през последните години. Подобренията относно управлението на резервите и съществеността вече са били изпълнени.

Комисията следва да насърчава държавите членки да засилват своя митнически контрол с оглед постигането на максимално събиране на ТСР.

X

Комисията е правила това и ще продължи да го прави. В хода на редовните си проверки на ТСР тя ще продължи да проверява дали държавите членки са въвели подходящи рамки за контрол с цел защита на финансовите интереси на ЕС в областта на традиционните собствени ресурси.

---

(*)  Комисията проверява използването на сметки А и Б всяка година. Въпреки това е необходимо усилията да продължат, тъй като все още съществуват проблеми.

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.3

БРОЙ НА ПОДДЪРЖАНИТЕ РЕЗЕРВИ ПО БНД и ДДС И ОТВОРЕНИТЕ ВЪПРОСИ ПО ТСР, ПО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ КЪМ 31.12.2015 Г.

| Държава членка | Резерви, свързани с БНД (състояние към 31.12.2015 г.) | Резерви, свързани с ДДС (състояние към 31.12.2015 г.) | „Отворени въпроси“, свързани с ТСР (състояние към 31.12.2015 г.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Белгия | 1 | 4 | 22 |
| България | 1 | 2 | 4 |
| Чешка република | 0 | 0 | 3 |
| Дания | 0 | 3 | 16 |
| Германия | 1 | 4 | 8 |
| Естония | 0 | 1 | 3 |
| Ирландия | 1 | 6 | 8 |
| Гърция | 12 | 7 | 28 |
| Испания | 0 | 2 | 18 |
| Франция | 1 | 3 | 38 |
| Хърватия | 0 | 0 | 3 |
| Италия | 0 | 4 | 12 |
| Кипър | 0 | 0 | 6 |
| Латвия | 12 | 1 | 2 |
| Литва | 0 | 0 | 3 |
| Люксембург | 0 | 3 | 1 |
| Унгария | 1 | 1 | 9 |
| Малта | 1 | 0 | 4 |
| Нидерландия | 0 | 11 | 48 |
| Австрия | 0 | 4 | 5 |
| Полша | 11 | 4 | 7 |
| Португалия | 0 | 2 | 13 |
| Румъния | 12 | 3 | 16 |
| Словения | 0 | 0 | 4 |
| Словакия | 0 | 0 | 3 |
| Финландия | 0 | 7 | 10 |
| Швеция | 0 | 3 | 8 |
| Обединено кралство | 1 | 10 | 23 |
| ОБЩО към 31.12.2015 г. | 55 | 85 | 325 |
| ОБЩО към 31.12.2014 г. | 239 | 101 | 348 |
| Резервите за БНД, свързан с конкретен процес, и общите резерви не са включени в таблицата.

  Източник: Европейска сметна палата. |

Държава членка

Резерви, свързани с БНД (състояние към 31.12.2015 г.)

Резерви, свързани с ДДС (състояние към 31.12.2015 г.)

„Отворени въпроси“, свързани с ТСР (състояние към 31.12.2015 г.)

Белгия

1

4

22

България

1

2

4

Чешка република

0

0

3

Дания

0

3

16

Германия

1

4

8

Естония

0

1

3

Ирландия

1

6

8

Гърция

12

7

28

Испания

0

2

18

Франция

1

3

38

Хърватия

0

0

3

Италия

0

4

12

Кипър

0

0

6

Латвия

12

1

2

Литва

0

0

3

Люксембург

0

3

1

Унгария

1

1

9

Малта

1

0

4

Нидерландия

0

11

48

Австрия

0

4

5

Полша

11

4

7

Португалия

0

2

13

Румъния

12

3

16

Словения

0

0

4

Словакия

0

0

3

Финландия

0

7

10

Швеция

0

3

8

Обединено кралство

1

10

23

ОБЩО към 31.12.2015 г.

55

85

325

ОБЩО към 31.12.2014 г.

239

101

348

Резервите за БНД, свързан с конкретен процес, и общите резерви не са включени в таблицата.

Източник: Европейска сметна палата.

---

ГЛАВА 5

Конкурентоспособност за растеж и работни места

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 5.1-5.5 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функцията от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ | 5.2-5.4 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 5.5 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 5.6-5.16 |
| --- | --- |

| Повечето грешки са свързани със завишени разходи за персонал и непреки разходи | 5.11-5.15 |
| --- | --- |

| Нарушения на правилата за обществени поръчки | 5.16 |
| --- | --- |

| Преглед на годишните отчети за дейността | 5.17-5.20 |
| --- | --- |

| Годишните отчети за дейността на Комисията потвърждават констатациите и заключенията на Сметната палата | 5.17-5.20 |
| --- | --- |

| Проверка на избрани системи за управление и контрол | 5.21-5.34 |
| --- | --- |

| Общ център за подкрепа за разходите в областта на изследванията и иновациите | 5.21-5.34 |
| --- | --- |

| Обща служба за одит | 5.24-5.26 |
| --- | --- |

| Проследяване на резултатите от последващите одити по Седма рамкова програма за научни изследвания | 5.27-5.31 |
| --- | --- |

| Стратегия за последващ одит за програма „Хоризонт 2020“ | 5.32-5.34 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 5.35-5.38 |
| --- | --- |

| Заключение за 2015 г. | 5.35-5.36 |
| --- | --- |

| Препоръки | 5.37-5.38 |
| --- | --- |

| Приложение 5.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с функция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ |
| --- | --- |

Приложение 5.1 —

| Приложение 5.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с функция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ |
| --- | --- |

Приложение 5.2 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 5.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“. На
  фигура 5.1
  е дадена основна информация относно включените в оценката дейности и плащания през 2015 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

5.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“. На
  фигура 5.1
  е дадена основна информация относно включените в оценката дейности и плащания през 2015 г.

Кратко описание на функцията от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

| 5.2. | Целите на разходите в тази област включват подобряване на изследователската дейност и иновациите, повишаване на нивото на образователните системи и насърчаване на заетостта, осигуряване на единен електронен пазар, насърчаване на възобновяемата енергия и енергийната ефективност, модернизиране на транспортния сектор и подобряване на бизнес средата, особено за малките и средните предприятия (МСП). |
| --- | --- |

5.2.

Целите на разходите в тази област включват подобряване на изследователската дейност и иновациите, повишаване на нивото на образователните системи и насърчаване на заетостта, осигуряване на единен електронен пазар, насърчаване на възобновяемата енергия и енергийната ефективност, модернизиране на транспортния сектор и подобряване на бизнес средата, особено за малките и средните предприятия (МСП).

| 5.3. | За изследвания и иновации се отделят около 62 % от разходите, които се извършват чрез Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие 2007—2013 г. (наричана по-нататък Седма рамкова програма) и програма „Хоризонт 2020“ — Рамковата програма за научни изследвания и иновации 2014—2020 г. (наричана по-нататък „Хоризонт 2020“). Сред другите големи разходни инструменти са Програмата за учене през целия живот и програма „Еразъм+“ в областта на образованието, обучението, младежта и спорта; космическите програми „Галилео“, EGNOS и „Коперник“, Трансевропейската транспортна мрежа, която предоставя финансиране за развитието на транспортна инфраструктура; Европейската енергийна програма за възстановяване, която подпомага проекти в сектора на енергетиката, и Механизмът за свързване на Европа, който финансира развитието на мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката. |
| --- | --- |

5.3.

За изследвания и иновации се отделят около 62 % от разходите, които се извършват чрез Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие 2007—2013 г. (наричана по-нататък Седма рамкова програма) и програма „Хоризонт 2020“ — Рамковата програма за научни изследвания и иновации 2014—2020 г. (наричана по-нататък „Хоризонт 2020“). Сред другите големи разходни инструменти са Програмата за учене през целия живот и програма „Еразъм+“ в областта на образованието, обучението, младежта и спорта; космическите програми „Галилео“, EGNOS и „Коперник“, Трансевропейската транспортна мрежа, която предоставя финансиране за развитието на транспортна инфраструктура; Европейската енергийна програма за възстановяване, която подпомага проекти в сектора на енергетиката, и Механизмът за свързване на Европа, който финансира развитието на мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергетиката.

| 5.4. | Почти 90 % от разходите се извършват под формата на безвъзмездна финансова помощ, отпускана на участващи в проекти бенефициенти от публичния и частния сектор. Комисията извършва авансово плащане след сключването на споразумение за отпускане на безвъзмездна помощ или вземането на решение за финансиране. Тя възстановява финансираните от ЕС разходи, които бенефициентите докладват, като приспада изплатените аванси. Основният риск за редовността на операциите се състои в това, че бенефициентите могат да декларират недопустими разходи, които да не бъдат открити или коригирани от Комисията преди възстановяването на средствата. |
| --- | --- |

5.4.

Почти 90 % от разходите се извършват под формата на безвъзмездна финансова помощ, отпускана на участващи в проекти бенефициенти от публичния и частния сектор. Комисията извършва авансово плащане след сключването на споразумение за отпускане на безвъзмездна помощ или вземането на решение за финансиране. Тя възстановява финансираните от ЕС разходи, които бенефициентите докладват, като приспада изплатените аванси. Основният риск за редовността на операциите се състои в това, че бенефициентите могат да декларират недопустими разходи, които да не бъдат открити или коригирани от Комисията преди възстановяването на средствата.

Фигура 5.1 —   Основна информация за 2015 г. относно подфункция 1а на многогодишната финансова рамка „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

(В млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 16,8 |
| --- | --- |
| - авансови плащания
   (12) | 9,5 |
| + уравняване на авансови плащания
   (12) | 7,2 |
| | |
| Общо за одитираната популация | 14,5 |

Общо плащания за годината

16,8

- авансови плащания
   (12)

9,5

- уравняване на авансови плащания
   (12)

7,2

Общо за одитираната популация

14,5

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Обхват и подход на одита

| 5.5. | Подходът и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . Във връзка с одита на функция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ е необходимо да се отбележи по-конкретно следното: |
| --- | --- |

5.5.

Подходът и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . Във връзка с одита на функция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ е необходимо да се отбележи по-конкретно следното:

| а) | Одитът включи проверка на извадка от 150 операции, както е посочено в 
  приложение 1.1
  , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от операции в рамките на подфункцията от многогодишната финансова рамка (МФР). Тя включва 88 операции, свързани с изследвания и иновации, 18 операции в областта на образованието, обучението, младежта и спорта и 44 операции по други програми и дейности. |
| --- | --- |

а)

Одитът включи проверка на извадка от 150 операции, както е посочено в 
  приложение 1.1
  , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от операции в рамките на подфункцията от многогодишната финансова рамка (МФР). Тя включва 88 операции, свързани с изследвания и иновации, 18 операции в областта на образованието, обучението, младежта и спорта и 44 операции по други програми и дейности.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| б) | За новите програми, като „Хоризонт 2020“ и „Еразъм+“, почти всички плащания за 2015 г. са авансови плащания, които не попадат в обхвата на извадката на Сметната палата. Извършените тестове на операциите бяха фокусирани най-вече върху плащанията по проекти от програмите в периода 2007—2013 г., особено по Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие и Програмата за учене през целия живот. |
| --- | --- |

б)

За новите програми, като „Хоризонт 2020“ и „Еразъм+“, почти всички плащания за 2015 г. са авансови плащания, които не попадат в обхвата на извадката на Сметната палата. Извършените тестове на операциите бяха фокусирани най-вече върху плащанията по проекти от програмите в периода 2007—2013 г., особено по Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие и Програмата за учене през целия живот.

| в) | Сметната палата разгледа годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Научни изследвания и иновации“, Генерална дирекция „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ и Генерална дирекция „Образование и култура“. |
| --- | --- |

в)

Сметната палата разгледа годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Научни изследвания и иновации“, Генерална дирекция „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ и Генерална дирекция „Образование и култура“.

| г) | Разгледахме и създаването на Центъра за подкрепа за управление на разходите за научни изследвания и иновации на Комисията, както и изпълнението на стратегиите на Комисията за последващ одит за Седмата рамкова програма за научни изследвания и „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

г)

Разгледахме и създаването на Центъра за подкрепа за управление на разходите за научни изследвания и иновации на Комисията, както и изпълнението на стратегиите на Комисията за последващ одит за Седмата рамкова програма за научни изследвания и „Хоризонт 2020“.

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 5.6. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 5.1
  . От 150-те проверени операции 72 (48 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 38-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 4,4  % (1). |
| --- | --- |

5.6.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 5.1
  . От 150-те проверени операции 72 (48 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 38-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 4,4  % (1).

| 5.6. | Процентът грешки, докладван от Сметната палата, е показател за ефективността на изпълнението на разходите на ЕС. Независимо от това Комисията има многогодишна стратегия за контрол. На тази основа нейните служби изчисляват процента на остатъчна грешка, в който се вземат предвид събраните суми, корекциите и последиците от всички техни проверки и одити през периода на изпълнение на програмата. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | На
  фигура 5.2
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г. |
| --- | --- |

5.7.

На
  фигура 5.2
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г.

| 5.7. | В проектите за изследвания и иновации разходите за персонал и непреките разходи представляват по-голямата част от разходите по проекта. С оглед да се отчете разнообразната структура на разходите в областта на научните изследвания в ЕС, бе направен съзнателен политически избор тези категории разходи да се възстановят въз основа на действителните разходи, а не въз основа на единични разходи или единни ставки. Това обяснява защо при тях съществува тенденция за грешки, което е отразено в графиката.

  „Хоризонт 2020“ е замислена така, че да се неутрализират, доколкото е възможно, тези източници на грешки чрез въвеждането на редица опростявания — вж. точка 5.12 по-долу. |
| --- | --- |

5.7.

„Хоризонт 2020“ е замислена така, че да се неутрализират, доколкото е възможно, тези източници на грешки чрез въвеждането на редица опростявания — вж. точка 5.12 по-долу.

Фигура 5.2 —   Разбивка на изчисления процент грешки за функция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

Image

Източник: Европейската сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 5.8. | При 10 от 38 операции, в които грешките бяха остойностени, Сметната палата отчете ниво на грешки, надхвърлящо 20 % от проверените позиции. Тези 10 случая (9 по Седмата рамкова програма за научни изследвания и един по Програмата за конкурентоспособност и иновации за периода 2007—2013 г.) формират 77 % от общия изчислен процент грешки за областта „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ за 2015 г. |
| --- | --- |

5.8.

При 10 от 38 операции, в които грешките бяха остойностени, Сметната палата отчете ниво на грешки, надхвърлящо 20 % от проверените позиции. Тези 10 случая (9 по Седмата рамкова програма за научни изследвания и един по Програмата за конкурентоспособност и иновации за периода 2007—2013 г.) формират 77 % от общия изчислен процент грешки за областта „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ за 2015 г.

| 5.9. | В областта на изследванията и иновациите Сметната палата откри грешки, подобни по естество и обхват на грешките, открити през целия период на действие на Седмата рамкова програма. При плащанията по други програми и дейности открихме по-малко остойностими грешки в сравнение с предходни години. |
| --- | --- |

5.9.

В областта на изследванията и иновациите Сметната палата откри грешки, подобни по естество и обхват на грешките, открити през целия период на действие на Седмата рамкова програма. При плащанията по други програми и дейности открихме по-малко остойностими грешки в сравнение с предходни години.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 5.10. | При 16 количествено измерими грешки Комисията, националните органи или независимите одитори (2) са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратят или за да открият и коригират грешките преди одобряването на разходите. Ако цялата налична информация е била използвана за предотвратяване или разкриване и коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази глава би бил с 0,6  процентни пункта по-нисък. |
| --- | --- |

5.10.

При 16 количествено измерими грешки Комисията, националните органи или независимите одитори (2) са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратят или за да открият и коригират грешките преди одобряването на разходите. Ако цялата налична информация е била използвана за предотвратяване или разкриване и коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази глава би бил с 0,6  процентни пункта по-нисък.

| 5.10. | Комисията има стабилна система за предварителни проверки, включваща подробни автоматизирани контролни списъци, писмени указания и непрекъснато обучение. Подобряването на тази система, без да се създава допълнителна административна тежест за бенефициерите и като същевременно се гарантира бързото извършване на плащанията на изследователите, е постоянно предизвикателство. Констатациите на Палатата са били и ще бъдат използвани за по-нататъшно усъвършенстване на предварителните проверки.

  Що се отнася до независимите одитори, заверяващи декларациите за разходи, които представляват 15 от 16-те случая, посочени от Палатата, това е добре познат проблем, разглеждан в предишни доклади. С цел да предприеме последващи действия във връзка с препоръките на Сметната палата Комисията организира поредица от срещи, насочени към бенефициерите и независимите заверяващи одитори (повече от 300 на брой), така че да се повиши осведомеността относно най-често срещаните грешки. Освен това на заверяващите одитори, които са допуснали грешки, е предоставена обратна информация и в рамките на „Хоризонт 2020“ е осигурен по-дидактичен образец на одитните сертификати. По отношение на изследванията се очаква одитните сертификати да доведат до намаляване на процента грешки с 50 % в сравнение с този при незаверените декларации. Ето защо, макар да се признава, че те не откриват всички грешки, те са важен инструмент за намаляване на общия процент грешки. |
| --- | --- |

5.10.

Що се отнася до независимите одитори, заверяващи декларациите за разходи, които представляват 15 от 16-те случая, посочени от Палатата, това е добре познат проблем, разглеждан в предишни доклади. С цел да предприеме последващи действия във връзка с препоръките на Сметната палата Комисията организира поредица от срещи, насочени към бенефициерите и независимите заверяващи одитори (повече от 300 на брой), така че да се повиши осведомеността относно най-често срещаните грешки. Освен това на заверяващите одитори, които са допуснали грешки, е предоставена обратна информация и в рамките на „Хоризонт 2020“ е осигурен по-дидактичен образец на одитните сертификати. По отношение на изследванията се очаква одитните сертификати да доведат до намаляване на процента грешки с 50 % в сравнение с този при незаверените декларации. Ето защо, макар да се признава, че те не откриват всички грешки, те са важен инструмент за намаляване на общия процент грешки.

Повечето грешки са свързани със завишени разходи за персонал и непреки разходи

| 5.11. | Повечето разкрити от Сметната палата остойностени грешки (33 от 38) са свързани с възстановяване на недопустими разходи за персонал и с непреки разходи, декларирани от бенефициентите. Тези грешки бяха открити основно (но не изключително) в проекти по Седмата рамкова програма за научни изследвания (вж.
  фигура 5.3
  ). |
| --- | --- |

5.11.

Повечето разкрити от Сметната палата остойностени грешки (33 от 38) са свързани с възстановяване на недопустими разходи за персонал и с непреки разходи, декларирани от бенефициентите. Тези грешки бяха открити основно (но не изключително) в проекти по Седмата рамкова програма за научни изследвания (вж.
  фигура 5.3
  ).

| 5.11. | Одитите на Комисията показаха също, че видът и равнището на грешките остават стабилни в резултат на сложните правила за Седмата рамкова програма. Същевременно, тъй като всички договори по Седмата рамкова програма са подписани, вече не е възможно да се измени допълнително правната рамка. При все това в хода на изпълнението на Седмата рамкова програма Комисията направи опит да опрости системата в рамките на съществуващата правна рамка, като например с мерките за опростяване, приети от нея на 24 януари 2011 г. (Решение C(2011)174).

  „Хоризонт 2020“ включва радикално опростяване на правната рамка с цел да се отговори на очакванията на заинтересованите страни и на законодателните органи, като се обърне особено внимание на разходите за персонала и непреките разходи като основни източници на грешки. |
| --- | --- |

5.11.

„Хоризонт 2020“ включва радикално опростяване на правната рамка с цел да се отговори на очакванията на заинтересованите страни и на законодателните органи, като се обърне особено внимание на разходите за персонала и непреките разходи като основни източници на грешки.

Фигура 5.3 —   Пример за възстановяване на недопустими разходи за персонал

Сметната палата разгледа декларация за разходи в размер на 250 000  евро, подадена от бенефициент, който работи съвместно с осем партньори по проект за компютърни услуги „в облак“ в рамките на Програмата за подкрепа на политиката в областта на информационните и комуникационните технологии — част от Програмата за конкурентоспособност и иновации за периода 2007—2013 г. Сметната палата установи, че начислените към проекта разходи за персонал са били завишени, тъй като са изчислени при стандартен брой работни часове, който е по-висок от реалния брой вложени работни часове. Разходите за заплати също съдържат недопустими плащания за премии.

Фигура 5.3 —
     
  Пример за възстановяване на недопустими разходи за персонал

Комисията ще събере недължимо платените суми.

Заявяването на по-високи ставки за почасово възнаграждение е в резултат на грешки в изчислението на отработените часове. За да се избегне този вид грешка, правилата за това изчисление са опростени в „Хоризонт 2020“.

| 5.12. | Почти всички грешки, открити в декларациите за разходи, се дължат на погрешна интерпретация от страна на бенефициентите на сложните правила за допустимост или на неточно изчисляване на допустимите разходи. Сметната палата установи два случая на предполагаема измама, при които бенефициентите, изглежда, умишлено са декларирали по-висок размер на допустимите разходи по проектите. |
| --- | --- |

5.12.

Почти всички грешки, открити в декларациите за разходи, се дължат на погрешна интерпретация от страна на бенефициентите на сложните правила за допустимост или на неточно изчисляване на допустимите разходи. Сметната палата установи два случая на предполагаема измама, при които бенефициентите, изглежда, умишлено са декларирали по-висок размер на допустимите разходи по проектите.

| 5.12. | С оглед на сложността на правилата Комисията въведе редица опростявания в „Хоризонт 2020“. Те включват:






  — | единна ставка за финансиране на отделните действия, определена в поканата за предоставяне на предложения; |
| --- | --- | --- |

5.12.

—

единна ставка за финансиране на отделните действия, определена в поканата за предоставяне на предложения;

| — | единна ставка за непреките разходи; |
| --- | --- |

—

единна ставка за непреките разходи;

| — | опростено отчитане на времето и по-широко използване на практиките на бенефициерите; |
| --- | --- |

—

опростено отчитане на времето и по-широко използване на практиките на бенефициерите;

| — | по-гъвкави правила за трети страни и подизпълнители; |
| --- | --- |

—

по-гъвкави правила за трети страни и подизпълнители;

| — | по-прости и по-ясни правила за изчисление на отработените часове (както и на разходите за персонал) |
| --- | --- |

—

по-прости и по-ясни правила за изчисление на отработените часове (както и на разходите за персонал)

Когато целите на политиката позволяват да се използват дори по-прости правила и механизми, такива са били въведени. Безвъзмездните средства, отпуснати от Европейския научноизследователски съвет и по програмата „Мария Склодовска-Кюри“, са прости — те в голяма степен се отнасят до публични органи, при тях се използват по-широко единни ставки и еднократни суми и повечето са с един бенефициер. Това ограничава възможностите за погрешно тълкуване и процентът на грешките за тези схеми е под 2 %.

| 5.13. | При разходите за персонал бенефициентите често са изчислявали неправилно почасовите ставки за служителите, работещи по проектите, или не са били в състояние да предоставят адекватни данни за реалното време, в което служителите им са работили към проектите. В пет случая бенефициентите погрешно са декларирали използването на външни консултанти като разходи за персонал (вж.
  фигура 5.4
  ). |
| --- | --- |

5.13.

При разходите за персонал бенефициентите често са изчислявали неправилно почасовите ставки за служителите, работещи по проектите, или не са били в състояние да предоставят адекватни данни за реалното време, в което служителите им са работили към проектите. В пет случая бенефициентите погрешно са декларирали използването на външни консултанти като разходи за персонал (вж.
  фигура 5.4
  ).

| 5.13. | Оказва се, че правилата за използването на консултанти в Седмата рамкова програма са трудни, и те са били опростени в „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

5.13.

Фигура 5.4 —   Пример за възстановяване на недопустими разходи за персонал

Сметната палата провери декларация за разходи на стойност 85 000  евро, подадена от бенефициент, който работи с 11 партньори по проект от Седмата рамкова програма за разработване на системи за мониторинг на околната среда. Бенефициентът е наел консултанти за изпълнението на проекта. Сметната палата установи, че не са били изпълнени критериите, за да могат тези лица да се считат за вътрешни консултанти, особено предвид факта, че разходите за използването им са значително по-високи, отколкото разходите за персонал за същата категория служители при бенефициента. Освен това заявените разходи за персонал за един служител не са обосновани с никакви подкрепящи документи.

Фигура 5.4 —
     
  Пример за възстановяване на недопустими разходи за персонал

Правилата за консултантите са опростени в „Хоризонт 2020“, за да се избегне или намали този вид грешка.

| 5.14. | При непреките разходи бенефициентите, които са допуснали грешки при декларирането на действително извършените непреки разходи, са използвали неправилна методология или са включили недопустими разходи в изчислението на относимите към проекта постоянни разходи (вж.
  фигура 5.5
  ). За бенефициентите, които декларират непреките разходи като фиксиран процент от преките разходи, всяка грешка в преките разходи води до пропорционална грешка в техните допустими непреки разходи. |
| --- | --- |

5.14.

При непреките разходи бенефициентите, които са допуснали грешки при декларирането на действително извършените непреки разходи, са използвали неправилна методология или са включили недопустими разходи в изчислението на относимите към проекта постоянни разходи (вж.
  фигура 5.5
  ). За бенефициентите, които декларират непреките разходи като фиксиран процент от преките разходи, всяка грешка в преките разходи води до пропорционална грешка в техните допустими непреки разходи.

| 5.14. | Изчислението на действителните непреки разходи е сложно и често е източник на грешки. Правилата в „Хоризонт 2020“ са опростени и фиксираната ставка за непреки разходи ще се прилага във всички случаи, за да се избегнат подобни грешки. |
| --- | --- |

5.14.

Фигура 5.5 —   Пример за възстановяване на недопустими непреки разходи

Сметната палата провери декларация за разходи на стойност 146 000  евро, подадена от бенефициент, който работи с 11 партньори по проект от Седмата рамкова програма за разработване на усъвършенствани географски управленски системи. Сметната палата установи, че част от разходите за персонал, декларирани от бенефициента, в действителност са били използвани за различен проект. Бенефициентът е включил недопустими елементи в изчислението на непреките разходи (разходи за персонал, които не са свързани с административно подпомагане, разходи за маркетинг, офис оборудване и пътуване, които не са свързани с изследователските дейности).

Фигура 5.5 —
     
  Пример за възстановяване на недопустими непреки разходи

По отношение на непреките разходи примерът показва сложността на изчислението на действителните непреки разходи. Това е причината, поради която с „Хоризонт 2020“ се въвежда фиксирана ставка за непреки разходи за всички проекти.

| 5.15. | Правилата за програма „Хоризонт 2020“ бяха опростени. Въпреки това в своя годишен доклад за 2014 г. Сметната палата обърна внимание на увеличения риск от нередовни плащания в случаите, когато изследователите получават допълнително възнаграждение (3) или участниците използват големи изследователски инфраструктури. Сметната палата препоръчва на Комисията да разработи подходяща стратегия за контрол, която да включва съответни проверки на разходите, декларирани по тези конкретни критерии за допустимост (4). При извършените ограничени тестове на програма „Хоризонт 2020“ (5) през 2015 г. Сметната палата установи, че свързаният с възнагражденията риск се е реализирал на практика. |
| --- | --- |

5.15.

Правилата за програма „Хоризонт 2020“ бяха опростени. Въпреки това в своя годишен доклад за 2014 г. Сметната палата обърна внимание на увеличения риск от нередовни плащания в случаите, когато изследователите получават допълнително възнаграждение (3) или участниците използват големи изследователски инфраструктури. Сметната палата препоръчва на Комисията да разработи подходяща стратегия за контрол, която да включва съответни проверки на разходите, декларирани по тези конкретни критерии за допустимост (4). При извършените ограничени тестове на програма „Хоризонт 2020“ (5) през 2015 г. Сметната палата установи, че свързаният с възнагражденията риск се е реализирал на практика.

| 5.15. | Комисията създаде одитна стратегия за „Хоризонт 2020“ и също така разработва стратегии за контрол въз основа на препоръките на Сметната палата.

  По отношение на допълнителното възнаграждение при бенефициерите с нестопанска цел Комисията разработи правила, с които се надява да намери баланс между опростяване, сигурност и разумно съдействие за изследователите, като същевременно се гарантира добро финансово управление. Констатациите на Палатата са съгласувани с опита на Комисията и активно се търсят решения заедно с участващите организации и държави членки. |
| --- | --- |

5.15.

По отношение на допълнителното възнаграждение при бенефициерите с нестопанска цел Комисията разработи правила, с които се надява да намери баланс между опростяване, сигурност и разумно съдействие за изследователите, като същевременно се гарантира добро финансово управление. Констатациите на Палатата са съгласувани с опита на Комисията и активно се търсят решения заедно с участващите организации и държави членки.

Нарушения на правилата за обществени поръчки

| 5.16. | Въпреки че Сметната палата разкри 6 случая на грешки в 10-те проверени обществени поръчки, спазването на правилата за обществените поръчки се е подобрило значително в сравнение с предходната година. В един случай разкрихме сериозно неспазване на правилата за обществените поръчки, което означава, че декларираните разходи по одитирания договор са недопустими. Останалите грешки включват случаи на неспазване на изискванията за информиране и публикуване, неправилно прилагане на критериите за подбор и недостатъци в тръжните спецификации. Тези процедурни грешки не са остойностени и не са включени в изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

5.16.

Въпреки че Сметната палата разкри 6 случая на грешки в 10-те проверени обществени поръчки, спазването на правилата за обществените поръчки се е подобрило значително в сравнение с предходната година. В един случай разкрихме сериозно неспазване на правилата за обществените поръчки, което означава, че декларираните разходи по одитирания договор са недопустими. Останалите грешки включват случаи на неспазване на изискванията за информиране и публикуване, неправилно прилагане на критериите за подбор и недостатъци в тръжните спецификации. Тези процедурни грешки не са остойностени и не са включени в изчисления процент грешки.

ПРЕГЛЕД НА ГОДИШНИТЕ ОТЧЕТИ ЗА ДЕЙНОСТТА

Годишните отчети за дейността на Комисията потвърждават констатациите и заключенията на Сметната палата

| 5.17. | Оценката на годишните отчети за дейността обхвана ГД „Научни изследвания и иновации“, ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ и ГД „Образование и култура“. Сметната палата провери дали годишните отчети за дейността дават вярна оценка на финансовото управление по отношение на редовността на операциите и дали предоставената информация потвърждава в голяма степен нейните констатации и заключения. Например в годишния отчет за дейността на ГД „Научни изследвания и иновации“ е включена резерва, засягаща плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи по Седмата рамкова програма. |
| --- | --- |

5.17.

Оценката на годишните отчети за дейността обхвана ГД „Научни изследвания и иновации“, ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ и ГД „Образование и култура“. Сметната палата провери дали годишните отчети за дейността дават вярна оценка на финансовото управление по отношение на редовността на операциите и дали предоставената информация потвърждава в голяма степен нейните констатации и заключения. Например в годишния отчет за дейността на ГД „Научни изследвания и иновации“ е включена резерва, засягаща плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи по Седмата рамкова програма.

| 5.18. | ГД „Научни изследвания и иновации“ и ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ са изразили нови резерви по отношение на плащания, за които са преценили, че процентът остатъчни грешки (процентът грешки, които остават неразкрити и некоригирани в края на програмата) ще надхвърли 2 %. |
| --- | --- |

5.18.

ГД „Научни изследвания и иновации“ и ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ са изразили нови резерви по отношение на плащания, за които са преценили, че процентът остатъчни грешки (процентът грешки, които остават неразкрити и некоригирани в края на програмата) ще надхвърли 2 %.

| 5.19. | ГД „Научни изследвания и иновации“ е изразила резерва по отношение на плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи на Изследователския фонд за въглища и стомана, тъй като процентът остатъчни грешки се изчислява на около 3 %. ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ е изразила резерва по отношение на плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации за периода 2007—2013 г., тъй като процентът остатъчни грешки се изчислява на около 6,1  %. |
| --- | --- |

5.19.

ГД „Научни изследвания и иновации“ е изразила резерва по отношение на плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи на Изследователския фонд за въглища и стомана, тъй като процентът остатъчни грешки се изчислява на около 3 %. ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ е изразила резерва по отношение на плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации за периода 2007—2013 г., тъй като процентът остатъчни грешки се изчислява на около 6,1  %.

| 5.20. | При Изследователския фонд за въглища и стомана, както и при Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации 2007—2013 г. основната причина за възникване на грешките е сложността на правилата и фактът, че условията за допустимост са подобни, но не напълно идентични с условията за допустимост за Седмата рамкова програма, поради което бенефициентите допускат грешки, прилагайки правилата по Седмата рамкова програма при изчисляването на своите декларации за разходи. |
| --- | --- |

5.20.

При Изследователския фонд за въглища и стомана, както и при Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации 2007—2013 г. основната причина за възникване на грешките е сложността на правилата и фактът, че условията за допустимост са подобни, но не напълно идентични с условията за допустимост за Седмата рамкова програма, поради което бенефициентите допускат грешки, прилагайки правилата по Седмата рамкова програма при изчисляването на своите декларации за разходи.

| 5.20. | Правилата за Изследователския фонд за въглища и стомана — малка независима схема в рамките на ГД „Научни изследвания и иновации“ (с разходи от 44 милиона евро през 2015 г.), са хармонизирани с тези на основната рамкова програма, когато това е възможно. |
| --- | --- |

5.20.

ПРОВЕРКА НА ИЗБРАНИ СИСТЕМИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ

Общ център за подкрепа за разходите в областта на изследванията и иновациите

| 5.21. | Отговорността за разходите в областта на научните изследвания и иновациите е споделена между множество изпълняващи органи — осем генерални дирекции на Комисията, седем съвместни предприятия, четири изпълнителни агенции, една децентрализирана агенция и няколко международни организации, работещи по споразумения за делегиране. |
| --- | --- |

5.21.

Отговорността за разходите в областта на научните изследвания и иновациите е споделена между множество изпълняващи органи — осем генерални дирекции на Комисията, седем съвместни предприятия, четири изпълнителни агенции, една децентрализирана агенция и няколко международни организации, работещи по споразумения за делегиране.

| 5.22. | С цел постигане на ефикасно и хармонизирано изпълнение на програмата и като взема предвид отправените от Сметната палата препоръки (6), през януари 2014 г. Комисията създава Общ център за подкрепа на управлението на програма „Хоризонт 2020“. Центърът е част от ГД „Научни изследвания и иновации“ и предоставя общи услуги по юридическа помощ, последващи одити (чрез Общата служба за одит), ИТ системи и операции, бизнес процеси и информация и данни, свързани с програмата. |
| --- | --- |

5.22.

С цел постигане на ефикасно и хармонизирано изпълнение на програмата и като взема предвид отправените от Сметната палата препоръки (6), през януари 2014 г. Комисията създава Общ център за подкрепа на управлението на програма „Хоризонт 2020“. Центърът е част от ГД „Научни изследвания и иновации“ и предоставя общи услуги по юридическа помощ, последващи одити (чрез Общата служба за одит), ИТ системи и операции, бизнес процеси и информация и данни, свързани с програмата.

| 5.23. | Общият център за подкрепа е положителна стъпка за рационализиране на ИТ системите и операциите, хармонизиране на управлението на безвъзмездна финансова помощ и последователно прилагане на правилата на „Хоризонт 2020“ от различните изпълняващи органи. Въпреки това Европейският институт за иновации и технологии, който се очаква да управлява около 2,3  млрд. евро, или 3 % от бюджета на програма „Хоризонт 2020“, понастоящем не участва в тази рамка за управление и контрол. |
| --- | --- |

5.23.

Общият център за подкрепа е положителна стъпка за рационализиране на ИТ системите и операциите, хармонизиране на управлението на безвъзмездна финансова помощ и последователно прилагане на правилата на „Хоризонт 2020“ от различните изпълняващи органи. Въпреки това Европейският институт за иновации и технологии, който се очаква да управлява около 2,3  млрд. евро, или 3 % от бюджета на програма „Хоризонт 2020“, понастоящем не участва в тази рамка за управление и контрол.

Обща служба за одит

| 5.24. | При разходите в областта на научните изследвания и иновациите Комисията е признала необходимостта да се намали административната тежест за бенефициентите, като същевременно се запази добър баланс между доверие и контрол. Ето защо Комисията е намалила броя на проверките преди плащане и се стреми да получава увереност предимно чрез извършване на последващи одити на възстановените разходи. Тези последващи одити се извършват или от одиторите на Комисията от Общата служба за одит, или от независими одитори, работещи от името на Комисията по рамков договор. |
| --- | --- |

5.24.

При разходите в областта на научните изследвания и иновациите Комисията е признала необходимостта да се намали административната тежест за бенефициентите, като същевременно се запази добър баланс между доверие и контрол. Ето защо Комисията е намалила броя на проверките преди плащане и се стреми да получава увереност предимно чрез извършване на последващи одити на възстановените разходи. Тези последващи одити се извършват или от одиторите на Комисията от Общата служба за одит, или от независими одитори, работещи от името на Комисията по рамков договор.

| 5.25. | Въпреки че Общата служба за одит е създадена като част от Общия център за подкрепа през януари 2014 г., тя е засегната от забавяния при набирането на персонал, като повечето от новоназначените служители са започнали работа в Службата към края на 2015 г. Въпреки това целите за броя стартирани одити и броя одити, насочени към разкриване на измами, са изпълнени. Изпълнението на целите, засягащи броя приключени одити, е малко по-ниско от определената целева стойност — завършени са 456 одита при цел от 473 (96 %). |
| --- | --- |

5.25.

Въпреки че Общата служба за одит е създадена като част от Общия център за подкрепа през януари 2014 г., тя е засегната от забавяния при набирането на персонал, като повечето от новоназначените служители са започнали работа в Службата към края на 2015 г. Въпреки това целите за броя стартирани одити и броя одити, насочени към разкриване на измами, са изпълнени. Изпълнението на целите, засягащи броя приключени одити, е малко по-ниско от определената целева стойност — завършени са 456 одита при цел от 473 (96 %).

| 5.26. | Различните изпълняващи органи са установили трудности при намирането на обща позиция относно изпълнението на някои одитни препоръки за събиране на недопустимите разходи по проекти по Седмата рамкова програма за научни изследвания (7). Това увеличава риска от непоследователно третиране на бенефициентите и увеличава правната несигурност. |
| --- | --- |

5.26.

Различните изпълняващи органи са установили трудности при намирането на обща позиция относно изпълнението на някои одитни препоръки за събиране на недопустимите разходи по проекти по Седмата рамкова програма за научни изследвания (7). Това увеличава риска от непоследователно третиране на бенефициентите и увеличава правната несигурност.

| 5.26. | По отношение на „Хоризонт 2020“ продължават да се провеждат дискусии за установяване на процес, с който да се осигури последователност на възстановяванията, при спазване на задълженията на оправомощените разпоредители. Различните служби от групата на свързаните с изследвания генерални дирекции също така са постигнали договореност относно координирането на процеса на екстраполация с цел подобряване на хармонизирането на Седмата рамкова програма. |
| --- | --- |

5.26.

Проследяване на резултатите от последващите одити по Седмата рамкова програма за научни изследвания

| 5.27. | До края на 2015 г. Комисията е одитирала възстановени разходи в размер на 2,5  млрд. евро, или 8 % от плащанията по Седмата рамкова програма, които възлизат общо на 30,9  млрд. евро. Комисията е приключила 3 334  от 4 116  одита, планирани в одитната ѝ стратегия, която ще продължи да се изпълнява до края на 2016 г. (8) Комисията е изчислила статистически валиден процент грешки за Седмата рамкова програма за научни изследвания в размер на 4,5  %. |
| --- | --- |

5.27.

До края на 2015 г. Комисията е одитирала възстановени разходи в размер на 2,5  млрд. евро, или 8 % от плащанията по Седмата рамкова програма, които възлизат общо на 30,9  млрд. евро. Комисията е приключила 3 334  от 4 116  одита, планирани в одитната ѝ стратегия, която ще продължи да се изпълнява до края на 2016 г. (8) Комисията е изчислила статистически валиден процент грешки за Седмата рамкова програма за научни изследвания в размер на 4,5  %.

| 5.28. | В края на 2015 г. общият размер на корекциите, извършени след последващите одити на Комисията, възлиза на 107 млн. евро, от които са събрани 79,4  млн. евро (74 %) (вж. точки 1.40—1.43). |
| --- | --- |

5.28.

В края на 2015 г. общият размер на корекциите, извършени след последващите одити на Комисията, възлиза на 107 млн. евро, от които са събрани 79,4  млн. евро (74 %) (вж. точки 1.40—1.43).

| 5.29. | Когато се откриват систематични грешки, Комисията прилага екстраполирани корекции (9). В края на 2015 г. Комисията е приложила 5 868  екстраполирани корекции от общо 8 592  случая, което представлява процент на изпълнение от 68 % (в сравнение със 74,9  % в края на 2014 г.). |
| --- | --- |

5.29.

Когато се откриват систематични грешки, Комисията прилага екстраполирани корекции (9). В края на 2015 г. Комисията е приложила 5 868  екстраполирани корекции от общо 8 592  случая, което представлява процент на изпълнение от 68 % (в сравнение със 74,9  % в края на 2014 г.).

| 5.29. | Размерът на корекцията за екстраполиране се счита за задоволителен на този етап от Седмата рамкова програма. Той отбелязва спад в края на 2015 г. поради приключването на редица одити по това време, но екстраполациите ще се извършат през 2016 г. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Като е взела предвид грешките, коригирани вследствие на екстраполацията на одитните резултати, Комисията е изчислила процент остатъчни грешки от 2,8  % за Седмата рамкова програма за научни изследвания. Това е очакваното ниво на грешки, които са останали неразкрити и некоригирани след извършване на всички плащания по програмата. |
| --- | --- |

5.30.

Като е взела предвид грешките, коригирани вследствие на екстраполацията на одитните резултати, Комисията е изчислила процент остатъчни грешки от 2,8  % за Седмата рамкова програма за научни изследвания. Това е очакваното ниво на грешки, които са останали неразкрити и некоригирани след извършване на всички плащания по програмата.

| 5.31. | Предвид многогодишния характер на програмата, Сметната палата счита, че стратегията на Комисията за последващ одит за Седмата рамкова програма за научни изследвания предоставя адекватна основа за изчисляване на процента остатъчни грешки за разходите по програмата. Броят на приключените одити в края на 2015 г. е в съответствие с очакванията. |
| --- | --- |

5.31.

Предвид многогодишния характер на програмата, Сметната палата счита, че стратегията на Комисията за последващ одит за Седмата рамкова програма за научни изследвания предоставя адекватна основа за изчисляване на процента остатъчни грешки за разходите по програмата. Броят на приключените одити в края на 2015 г. е в съответствие с очакванията.

Стратегия за последващ одит за програма „Хоризонт 2020“

| 5.32. | За програма „Хоризонт 2020“ Комисията трябва да прилага одитна стратегия, основана на финансов одит на представителна извадка от разходите за програмата като цяло, която се допълва от извадка, подбрана въз основа на оценката на рисковете, свързани с разходите (10). Основната цел е да се получи увереност чрез оценка на законосъобразността и редовността на плащанията за възстановяване на средства по декларации за разходи и чрез изготвяне на надеждно изчисление на процента остатъчни грешки в края на програмата. |
| --- | --- |

5.32.

За програма „Хоризонт 2020“ Комисията трябва да прилага одитна стратегия, основана на финансов одит на представителна извадка от разходите за програмата като цяло, която се допълва от извадка, подбрана въз основа на оценката на рисковете, свързани с разходите (10). Основната цел е да се получи увереност чрез оценка на законосъобразността и редовността на плащанията за възстановяване на средства по декларации за разходи и чрез изготвяне на надеждно изчисление на процента остатъчни грешки в края на програмата.

| 5.33. | През декември 2015 г. Комисията е одобрила стратегията си за последващ одит за „Хоризонт 2020“, в която се предвижда провеждане на общо 4 400  одита (11). Комисията е заявила намерението си да одитира съгласно стратегията най-много 7 % от броя на бенефициентите, за да се намали одитната тежест, която те понасят. |
| --- | --- |

5.33.

През декември 2015 г. Комисията е одобрила стратегията си за последващ одит за „Хоризонт 2020“, в която се предвижда провеждане на общо 4 400  одита (11). Комисията е заявила намерението си да одитира съгласно стратегията най-много 7 % от броя на бенефициентите, за да се намали одитната тежест, която те понасят.

| 5.34. | Въпреки някои закъснения в стартирането на рамковия договор за възлагане на външен изпълнител на одитите по „Хоризонт 2020“, изпълнението на стратегията се очаква да започне в съответствие с планираното през 2016 г. |
| --- | --- |

5.34.

Въпреки някои закъснения в стартирането на рамковия договор за възлагане на външен изпълнител на одитите по „Хоризонт 2020“, изпълнението на стратегията се очаква да започне в съответствие с планираното през 2016 г.

ЗАКЛЮЧЕНИE И ПРЕПОРЪКИ

Заключение за 2015 г.

| 5.35. | Като цяло одитните доказателства показват, че разходите в областта „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

5.35.

Като цяло одитните доказателства показват, че разходите в областта „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ са засегнати от съществено ниво на грешки.

| 5.36. | По отношение на тази подфункция от МФР тестването на операциите показва, че процентът грешки в популацията се изчислява на 4,4  % (вж.
  приложение 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.36.

По отношение на тази подфункция от МФР тестването на операциите показва, че процентът грешки в популацията се изчислява на 4,4  % (вж.
  приложение 5.1
  ).

| 5.36. | Вж. отговора на Комисията по точка 5.6. |
| --- | --- |

5.36.

Препоръки

| 5.37. | В 
  приложение 5.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка в изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 и 2013 г. Сметната палата е отправила осем препоръки. Сметната палата счита, че една от тези препоръки не е приложима, тъй като изпълнението ѝ следва да се оценява в течение на няколко години. Комисията е изпълнила изцяло една препоръка, а шест са изпълнени в голяма степен. |
| --- | --- |

5.37.

В 
  приложение 5.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка в изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 и 2013 г. Сметната палата е отправила осем препоръки. Сметната палата счита, че една от тези препоръки не е приложима, тъй като изпълнението ѝ следва да се оценява в течение на няколко години. Комисията е изпълнила изцяло една препоръка, а шест са изпълнени в голяма степен.

| 5.38. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва: |
| --- | --- |

5.38.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва:

| — | Препоръка 1: Комисията, националните органи и независимите одитори следва да използват цялата налична приложима информация, за да могат да предотвратяват или да разкриват и коригират грешките преди възстановяването на разходите (вж. точка 5.10) |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Комисията, националните органи и независимите одитори следва да използват цялата налична приложима информация, за да могат да предотвратяват или да разкриват и коригират грешките преди възстановяването на разходите (вж. точка 5.10)

Комисията приема препоръката.

Тя има въведена стабилна система за предварителни проверки, включваща подробни автоматизирани контролни списъци, писмени указания и непрекъснато обучение. Подобряването на тази система, без да се създава допълнителна административна тежест за бенефициерите и като същевременно се гарантира бързото извършване на плащанията на изследователите, е постоянно предизвикателство. Констатациите на Палатата са били и ще бъдат използвани за по-нататъшно усъвършенстване на предварителните проверки

| — | Препоръка 2: Комисията следва да изготви указания за бенефициентите относно специфичните разлики между програма „Хоризонт 2020“ и Седмата рамкова програма за научни изследвания и други подобни програми (вж. точки 5.15 и 5.20) |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Комисията следва да изготви указания за бенефициентите относно специфичните разлики между програма „Хоризонт 2020“ и Седмата рамкова програма за научни изследвания и други подобни програми (вж. точки 5.15 и 5.20)

Комисията приема препоръката.

Комисията вече предоставя насоки по този въпрос по различни начини. Разликите между правилата за Седмата рамкова програма и „Хоризонт 2020“ са изрично подчертани в представения модел на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. През 2015 г. стартира широка комуникационна кампания относно „Хоризонт 2020“ и финансовите правила, включваща 16 прояви в държавите членки. На тези прояви присъстваха 2 046  представители на бенефициерите по „Хоризонт 2020“ и сертифициращи одитори. Други 14 прояви са планирани през 2016 г.

Общият център за подкрепа предоставя насоки по правни и финансови въпроси, които често пъти отразяват разликите между правилата за Седмата рамкова програма и „Хоризонт 2020“.

| — | Препоръка 3: Комисията следва да изготви общи насоки за органите, изпълняващи разходи в областта на изследванията и иновациите, за да осигури последователно третиране на бенефициентите при прилагането на одитните препоръки за възстановяване на недопустими разходи (вж. точка 5.26) |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: Комисията следва да изготви общи насоки за органите, изпълняващи разходи в областта на изследванията и иновациите, за да осигури последователно третиране на бенефициентите при прилагането на одитните препоръки за възстановяване на недопустими разходи (вж. точка 5.26)

Комисията приема препоръката.

Различните служби са постигнали договореност относно процеса на екстраполация с цел подобряване на хармонизирането на Седмата рамкова програма. По отношение на „Хоризонт 2020“ продължават да се провеждат дискусии за установяване на процес, с който да се осигури последователност на изпълнението на одита, при спазване на задълженията на оправомощените разпоредители

| — | Препоръка 4: Комисията следва да наблюдава отблизо прилагането на екстраполирани корекции въз основа на извършваните от нея последващи одити на възстановени разходи по Седмата рамкова програма за научни изследвания (вж. точка 5.29). |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: Комисията следва да наблюдава отблизо прилагането на екстраполирани корекции въз основа на извършваните от нея последващи одити на възстановени разходи по Седмата рамкова програма за научни изследвания (вж. точка 5.29).

Комисията приема препоръката.

Тя следи отблизо изпълнението на случаите на екстраполация и е удовлетворена от постигнатия напредък на този етап от Седмата рамкова програма. Процентът на изпълнение отбелязва спад в края на 2015 г. поради приключването на редица одити по това време, но екстраполациите ще се извършат през 2016 г.

---

(1)  Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна статистическа извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията за финансовите години 2014 и 2015 надхвърля 2 %.

(2)  В някои случаи, например при декларациите за разходи по проекти по Седмата рамкова програма, при които финансовото участие на ЕС надхвърля 375 000 евро, независими одитори следва да заверят допустимостта на разходите.

(3)  Плащания в допълнение към обичайните възнаграждения на служителите (например за допълнителна работа или специфичен опит), които водят до по-високо почасово възнаграждение за конкретни проекти.

(4)  Вж. Годишен доклад за 2014 г., точки 5.14 и 5.35.

(5)  Извадката за тестове на операциите съдържаше една извадкова единица за „Хоризонт 2020“.

(6)  Вж. Специален доклад No 2/2013 „Осигурила ли е Комисията ефективно изпълнение на Седмата рамкова програма за научни изследвания?“ (ОВ C 267, 17.9.2013 г.).

(7)  Тази констатация се основава на резултатите от проверка на Общия център за подкрепа, извършена от Службата за вътрешен одит през 2015 г.

(8)  Общият брой планирани одитни посещения е увеличен през 2015 г., за да се обхване достатъчен обем разходи по Седмата рамкова програма.

(9)  Разширяване на одитните резултати със систематично естество върху всички проекти на одитираните бенефициенти.

(10)  Регламент (ЕС) No 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за установяване на „Хоризонт 2020“ — рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) и за отмяна на Решение No 1982/2006/EO (OB L 347, 20.12.2013 г., стр. 104).

(11)  Допълнителни одити са планирани за органи и организации със специфични споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ или такива, за които се прилага отделна процедура за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, както и въз основа на искане от страна на съвместните предприятия в областта на научните изследвания.

(12)  В съответствие с хармонизираното определение за операции, свързани с отчетите (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 7).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2015 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 5.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „КОНКУРЕНТОСПОСОБНОСТ ЗА РАСТЕЖ И РАБОТНИ МЕСТА“

| | 2015 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо брой операции: | 150 | 166 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 4,4  % | 5,6  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 6,7  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 2,0  % | |

2015 г.

2014 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо брой операции:

150

166

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

4,4  %

5,6  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

6,7  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

2,0  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 5.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „КОНКУРЕНТОСПОСОБНОСТ ЗА РАСТЕЖ И РАБОТНИ МЕСТА“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложимо | Недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 | Комисията следва: | | | | | | | |
| Препоръка 1:

  да разшири и да засили комуникационната кампания за повишаване на информираността сред бенефициентите и независимите одитори по отношение на правилата за допустимост за разходите за изследвания в рамките на 7РП; | | X | | | | | Към настоящия момент комуникационната кампанията е достигнала до над 4500 души. Комисията ще продължи да полага усилията в контекста на осигуряване на насоки за „Хоризонт 2020“ (вж. препоръка 3).


  В областта на научните изследвания се предприемат дейности за повишаване на осведомеността, чрез които на персонала на Комисията се обръща внимание на конкретните рискови за различни видове бенефициери. Това се отнася както за етапа на плащане (Седма рамкова програма), така и за договорния етап („Хоризонт 2020“). За програмата „Хоризонт 2020“ този вид информация ще бъде вграден по по-систематичен начин в информационните системи, използвани от Комисията. Очаква се 83 % от последващите одити за периода 2012—2016 г. да бъдат подбрани чрез използване на различни рискови фактори. Стратегията за борба с измамите в областта на научните изследвания е друг важен компонент на обусловените от риска и основаните на риска целеви проверки. |
| Препоръка 2:

  по отношение на цялата група политики Комисията следва да провежда контролни дейности, които са основани в по-голяма степен върху риска, като насочва проверките към високорискови бенефициенти (например организации с по-малък опит в областта на европейското финансиране) и намали тежестта на проверките за бенефициентите, при които рискът е по-малък. | | X | | | | | Вж. по-горе (отговор на препоръка 1). В областта на политиката за образование и култура Комисията прилага обусловени от риска дейности в следните области:








  а) | годишния цикъл от надзорни посещения на национални органи и национални агенции, извършвани от служителите на ГД „Образование и култура“; |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложимо

Недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013

Комисията следва:

Препоръка 1:

да разшири и да засили комуникационната кампания за повишаване на информираността сред бенефициентите и независимите одитори по отношение на правилата за допустимост за разходите за изследвания в рамките на 7РП;

X

Към настоящия момент комуникационната кампанията е достигнала до над 4500 души. Комисията ще продължи да полага усилията в контекста на осигуряване на насоки за „Хоризонт 2020“ (вж. препоръка 3).

В областта на научните изследвания се предприемат дейности за повишаване на осведомеността, чрез които на персонала на Комисията се обръща внимание на конкретните рискови за различни видове бенефициери. Това се отнася както за етапа на плащане (Седма рамкова програма), така и за договорния етап („Хоризонт 2020“). За програмата „Хоризонт 2020“ този вид информация ще бъде вграден по по-систематичен начин в информационните системи, използвани от Комисията. Очаква се 83 % от последващите одити за периода 2012—2016 г. да бъдат подбрани чрез използване на различни рискови фактори. Стратегията за борба с измамите в областта на научните изследвания е друг важен компонент на обусловените от риска и основаните на риска целеви проверки.

Препоръка 2:

по отношение на цялата група политики Комисията следва да провежда контролни дейности, които са основани в по-голяма степен върху риска, като насочва проверките към високорискови бенефициенти (например организации с по-малък опит в областта на европейското финансиране) и намали тежестта на проверките за бенефициентите, при които рискът е по-малък.

X

Вж. по-горе (отговор на препоръка 1). В областта на политиката за образование и култура Комисията прилага обусловени от риска дейности в следните области:

а)

годишния цикъл от надзорни посещения на национални органи и национални агенции, извършвани от служителите на ГД „Образование и култура“;

| б) | минималните проценти и минималния абсолютен брой проверки на бенефициерите (първични проверки), които следва да се извършват всяка година от националните агенции (вид на схемата за финансиране, сложност на правилата, структура на бенефициера и т.н.); |
| --- | --- |

б)

минималните проценти и минималния абсолютен брой проверки на бенефициерите (първични проверки), които следва да се извършват всяка година от националните агенции (вид на схемата за финансиране, сложност на правилата, структура на бенефициера и т.н.);

| в) | управлението на риска от страна на националните агенции за извършване на целеви допълнителни проверки на бенефициерите над минималния брой изисквани проверки, наложен от ГД „Образование и култура“. |
| --- | --- |

в)

управлението на риска от страна на националните агенции за извършване на целеви допълнителни проверки на бенефициерите над минималния брой изисквани проверки, наложен от ГД „Образование и култура“.

2013

Препоръка 3:

да предостави навременни, последователни и ясни указания на бенефициентите и управляващите органи по отношение на изменените изисквания за допустимост и контрол за новите програми за изследвания и други вътрешни политики за периода 2014—2020 г.

X

2012

Препоръка 1:

да продължи да увеличава усилията си за коригиране на грешките, открити при междинните и окончателните плащания и уравняванията, по-специално като напомня на бенефициентите и независимите одитори правилата за допустимост и изискванията за обосноваване от бенефициентите на всички декларирани разходи.

X

Вж. също отговора на Комисията по препоръка 1 от 2013 г.

Препоръка 2:

да напомни на координаторите на проектите по РП за изследвания за тяхната отговорност да разпределят получените средства на другите партньори по проектите без ненужни закъснения.

X

Препоръка 3:

да провери установените от Сметната палата случаи на слабости при предварителните проверки с цел да оцени дали проверките имат нужда от изменение.

X

Слабостите при предварителните проверки, установени от различни източниците (сред които и Палатата), се разглеждат от Комисията постоянно. Този процес вече е залегнал в работния процес на „Хоризонт 2020“.

Препоръка 4:

да намали закъсненията при изпълнението на последващите одити и да увеличи процента на изпълнение на одити за случаите на екстраполация.

X

Комисията осъществява постоянен мониторинг на изпълнението на докладите от последващите ѝ одити. Освен това годишните отчети за дейността (ГОД) на генералните дирекции на Комисията предоставят информация относно постигнатия напредък по тези въпроси.

2012

Препоръка 5:

да укрепи системите за наблюдение и контрол за CIP ППП-ИКТ.

X

Комисията (ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“) прие одитна стратегия, която обхваща неизследователското направление на разходите на генералната дирекция и която има за цел да се осигури гаранция за генералния директор на генералната дирекция относно управлението на финансирането на неизследователската дейност.

През 2015 г. бяха започнати 92 нови одита по отношение на Програмата за подкрепа на политиката в областта на ИКТ, която е част от Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (CIP). Бяха приключени общо 52 одита на финансиране на неизследователска дейност, които обхващат разходи на стойност 23,7  милиона евро. Напредъкът по изпълнението на стратегията се следи ежемесечно на заседанието за одитния бюджет и контрол (ABC), председателствано от генералния директор, на което присъстват представители на всички дирекции.

През 2012 г. бяха приети мерки за опростяване за собствениците на МСП. Освен това след влизането в сила на новия Финансов регламент през 2013 г. беше преработен моделът на споразумение по CIP с цел да се обхванат екстраполацията и третите страни.

---

ГЛАВА 6

Икономическо, социално и териториално сближаване

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 6.1-6.10 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция 1.б „Икономическо, социално и териториално сближаване“ | 6.3-6.8 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 6.9-6.10 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 6.11-6.36 |
| --- | --- |

| Проверка на финансови инструменти, изпълнявани чрез споделено управление | 6.37-6.46 |
| --- | --- |

| Проверка на елементи от системите за вътрешен контрол, в т.ч. годишните отчети за дейността | 6.47-6.71 |
| --- | --- |

| Оценка на надзора върху одитните органи от страна на Комисията | 6.47-6.64 |
| --- | --- |

| Надеждност на изготвяните от Комисията годишни доклади за дейността | 6.65-6.71 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 6.72-6.76 |
| --- | --- |

| Заключениe за 2015 г. | 6.72-6.74 |
| --- | --- |

| Препоръки | 6.75-6.76 |
| --- | --- |

| Оценка на резултатите от проектите | 6.77-6.89 |
| --- | --- |

| Приложение 6.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с икономическото, социалното и териториалното сближаване |
| --- | --- |

Приложение 6.1 —

| Приложение 6.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с икономическото, социалното и териториалното сближаване |
| --- | --- |

Приложение 6.2 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 6.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на разходите за икономическо, социално и териториално сближаване (функция 1.б от МФР). На
  фигура 6.1
  е представена основна информация относно включените дейности и изразходваните средства през 2015 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

6.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на разходите за икономическо, социално и териториално сближаване (функция 1.б от МФР). На
  фигура 6.1
  е представена основна информация относно включените дейности и изразходваните средства през 2015 г.

Фигура 6.1 —   Основна информация за функция 1.б от МФР за 2015 г.

(В млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 51,2 |
| --- | --- |
| - авансови плащания
   (58)
   (59) | 9,1 |
| + уравняване на авансови плащания
   (58) | 7,4 |
| + плащания към крайни получатели на средства от финансови инструменти, изпълнявани чрез споделено управление | 2,1 |
| + авансови плащания, използвани от крайните получатели по проекти с държавни помощи | 2,3 |
| | |
| Общо за одитираната популация | 53,9 |

Общо плащания за годината

51,2

- авансови плащания
   (58)
   (59)

9,1

- уравняване на авансови плащания
   (58)

7,4

- плащания към крайни получатели на средства от финансови инструменти, изпълнявани чрез споделено управление

2,1

- авансови плащания, използвани от крайните получатели по проекти с държавни помощи

2,3

Общо за одитираната популация

53,9

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 6.2. | През 2014 г. по-голямата част от плащанията са междинни плащания към оперативни програми (ОП) от програмния период 2007—2013 г., чийто срок на допустимост изтича на 31 декември 2015 г. Авансовите плащания за програмния период 2014—2020 г. възлизат на приблизително 7,8  млрд. евро (1). |
| --- | --- |

6.2.

През 2014 г. по-голямата част от плащанията са междинни плащания към оперативни програми (ОП) от програмния период 2007—2013 г., чийто срок на допустимост изтича на 31 декември 2015 г. Авансовите плащания за програмния период 2014—2020 г. възлизат на приблизително 7,8  млрд. евро (1).

Кратко описание на функция 1.б „Икономическо, социално и териториално сближаване“

Цели и инструменти на политиките и управление на разходите

| 6.3. | Функция 1.б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“ има за цел намаляване на разликите в степента на развитие между различните региони, преструктуриране на индустриалните области, чието развитие изостава, и насърчаване на трансграничното, транснационалното и междурегионалното сътрудничeство (2). Следните инструменти на политика подпомагат засилването на икономическото и социалното сближаване: |
| --- | --- |

6.3.

Функция 1.б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“ има за цел намаляване на разликите в степента на развитие между различните региони, преструктуриране на индустриалните области, чието развитие изостава, и насърчаване на трансграничното, транснационалното и междурегионалното сътрудничeство (2). Следните инструменти на политика подпомагат засилването на икономическото и социалното сближаване:

| — | Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР), чиято цел е преодоляване на основните дисбаланси между регионите чрез финансова подкрепа за създаване на инфраструктура и продуктивни инвестиции, насочени към създаването на работни места, най-вече за предприятията; |
| --- | --- |

—

Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР), чиято цел е преодоляване на основните дисбаланси между регионите чрез финансова подкрепа за създаване на инфраструктура и продуктивни инвестиции, насочени към създаването на работни места, най-вече за предприятията;

| — | Кохезионен фонд (КФ), който финансира проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто БНП на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за Европейския съюз (3); |
| --- | --- |

—

Кохезионен фонд (КФ), който финансира проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто БНП на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за Европейския съюз (3);

| — | Европейски социален фонд (ЕСФ), който има за цел подобряване на заетостта и възможностите за работа (най-вече чрез схеми за обучение), като насърчава постигането на високи нива на заетост и създаване на повече и по-добри работни места; и |
| --- | --- |

—

Европейски социален фонд (ЕСФ), който има за цел подобряване на заетостта и възможностите за работа (най-вече чрез схеми за обучение), като насърчава постигането на високи нива на заетост и създаване на повече и по-добри работни места; и

| — | други инструменти/фондове, като например Европейският инструмент за съседство (ЕИС), който подпомага трансграничното сътрудничество и осъществяването на политическите инициативи за сближаване на ЕС с неговите съседи, както и Фондът за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD), който предоставя материална помощ за извеждане от бедност на засегнатите лица. |
| --- | --- |

—

други инструменти/фондове, като например Европейският инструмент за съседство (ЕИС), който подпомага трансграничното сътрудничество и осъществяването на политическите инициативи за сближаване на ЕС с неговите съседи, както и Фондът за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD), който предоставя материална помощ за извеждане от бедност на засегнатите лица.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 6.4. | ЕФРР, КФ и ЕСФ се подчиняват на общи правила, като има изключения в специфичната за всеки фонд регулаторна уредба. Средствата по тези фондове се разходват по многогодишни програми. Комисията споделя управлението с държавите членки. За всеки програмен период Комисията приема оперативни програми (ОП), изготвени от държавите членки, чрез които се финансират проекти (4). Проектите се избират от органите на държавата членка. По време на изпълнението на проектите бенефициентите декларират извършените разходи пред своите национални органи, които на свой ред сертифицират и декларират разходите пред Комисията. |
| --- | --- |

6.4.

ЕФРР, КФ и ЕСФ се подчиняват на общи правила, като има изключения в специфичната за всеки фонд регулаторна уредба. Средствата по тези фондове се разходват по многогодишни програми. Комисията споделя управлението с държавите членки. За всеки програмен период Комисията приема оперативни програми (ОП), изготвени от държавите членки, чрез които се финансират проекти (4). Проектите се избират от органите на държавата членка. По време на изпълнението на проектите бенефициентите декларират извършените разходи пред своите национални органи, които на свой ред сертифицират и декларират разходите пред Комисията.

Рискове по отношение на редовността

| 6.5. | За разходите по ЕФРР/КФ основен риск е бенефициентите да декларират разходи, които са недопустими съгласно националните правила за допустимост и/или по-малобройните разпоредби в регламентите за структурните фондове на ЕС. Разходите по линия на ЕФРР/КФ също се подчиняват на общоприложими правила за вътрешния пазар на ЕС (най-вече правила за обществените поръчки и държавната помощ). В предходните години неспазването на правилата на ЕС и/или националните правила за обществените поръчки при избора на изпълнител са били основният риск за редовността на разходите на ЕФРР и КФ. |
| --- | --- |

6.5.

За разходите по ЕФРР/КФ основен риск е бенефициентите да декларират разходи, които са недопустими съгласно националните правила за допустимост и/или по-малобройните разпоредби в регламентите за структурните фондове на ЕС. Разходите по линия на ЕФРР/КФ също се подчиняват на общоприложими правила за вътрешния пазар на ЕС (най-вече правила за обществените поръчки и държавната помощ). В предходните години неспазването на правилата на ЕС и/или националните правила за обществените поръчки при избора на изпълнител са били основният риск за редовността на разходите на ЕФРР и КФ.

| 6.5. | Комисията е съгласна с тази оценка, както е подробно описано в нейния Работен документ на службите на Комисията (Анализ на грешките в политиката на сближаване през периода 2006—2009 г.) (SEC(2011) 1179 от 5 октомври 2011 г.). Комисията продължи да предприема специфични действия за смекчаване на тези рискове: например предоставяне на изчерпателни насоки и допълнително обучение за управляващите органи по идентифицираните рискове, с цел да се увеличи административният капацитет в тези области; извършване на одити, насочени към най-рисковите области; своевременно прилагане на финансови корекции, процедури за прекъсване и временно спиране на плащанията. Такива превантивни и коригиращи действия бяха обединени с нови инициативи в рамките на всеобхватния план за действие, изготвен през 2013 г., с цел да се подобри прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки, който получи политическо одобрение от Комисията през декември 2015 г.

  В момента се изпълнява и друг план за действие за подпомагане на органите, отговорни за програмата при прилагането на правилата за държавни помощи, който е бил преразгледан и опростен през 2014 г. чрез изменение на Общия регламент за групово освобождаване и допълнително разяснен чрез публикуваното съобщение на Комисията относно понятието за помощ през май 2016 г. |
| --- | --- |

6.5.

В момента се изпълнява и друг план за действие за подпомагане на органите, отговорни за програмата при прилагането на правилата за държавни помощи, който е бил преразгледан и опростен през 2014 г. чрез изменение на Общия регламент за групово освобождаване и допълнително разяснен чрез публикуваното съобщение на Комисията относно понятието за помощ през май 2016 г.

| 6.6. | Основните рискове за разходите в рамките на ЕСФ са свързани с нематериалното естество на инвестициите в човешки капитал и с участието в изпълнението на проектите на множество партньори, които често са малки организации. Тези фактори могат да доведат до неспазване на правилата за допустимост на ЕС и/или на държавите членки, което от своя страна да доведе до приемане на недопустими разходи от действащите системи за контрол. |
| --- | --- |

6.6.

Основните рискове за разходите в рамките на ЕСФ са свързани с нематериалното естество на инвестициите в човешки капитал и с участието в изпълнението на проектите на множество партньори, които често са малки организации. Тези фактори могат да доведат до неспазване на правилата за допустимост на ЕС и/или на държавите членки, което от своя страна да доведе до приемане на недопустими разходи от действащите системи за контрол.

| 6.6. | Комисията е предприела конкретни действия за намаляване на установените рискове, които включват по-специално превантивни и корективни мерки като указания, обучение, опростявания и строга политика на прекъсване и временно спиране на плащанията и навременно изпълнение на финансовите корекции, когато е необходимо. Комисията взема мерки срещу този риск, също така като активно насърчава използването на опростените варианти за разходите от държавите членки и като настоява за важността на контролите от първо ниво от държавите членки. Освен това Комисията актуализира на годишна основа своя план за одит, за да вземе мерки, свързани с най-значимите рискове. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | При изпълнението на оперативните програми органите на държавите членки са изправени пред конкуриращи се приоритети. Разходите трябва да преминат през адекватни проверки, целящи осигуряване на тяхната редовност и добро финансово управление. В същото време съществува интерес средствата от фондовете на ЕС да бъдат усвоявани, което може да бъде в противоречие с последователното прилагане на ефективен контрол, имащ за цел да не се позволява възстановяване на недопустими разходи със средства от бюджета на ЕС. Този проблем се засилва с наближаването на края на периода на допустимост, тъй като държавите членки рискуват да изгубят неизползваната част от средствата, които първоначално са им били разпределени (5). |
| --- | --- |

6.7.

При изпълнението на оперативните програми органите на държавите членки са изправени пред конкуриращи се приоритети. Разходите трябва да преминат през адекватни проверки, целящи осигуряване на тяхната редовност и добро финансово управление. В същото време съществува интерес средствата от фондовете на ЕС да бъдат усвоявани, което може да бъде в противоречие с последователното прилагане на ефективен контрол, имащ за цел да не се позволява възстановяване на недопустими разходи със средства от бюджета на ЕС. Този проблем се засилва с наближаването на края на периода на допустимост, тъй като държавите членки рискуват да изгубят неизползваната част от средствата, които първоначално са им били разпределени (5).

| 6.7. | Адекватните проверки трябва да гарантират редовността на всички декларирани разходи през целия период на изпълнение и до момента на приключване.

  Документите по приключването от държавите членки се изискват до 31 март 2017 г. и ще предоставят допълнителни гаранции. На 20 март 2013 г. Комисията своевременно прие насоките за приключване (Решение C(2013) 1573), като те бяха допълнени и актуализирани на 30 април 2015 г. Службите на Комисията организираха семинари, посветени на приключването на програмите за държавите членки и актуализираха своите оценки на риска, а впоследствие одитната стратегия за периода 2007—2013 г. с цел справяне с всеки потенциален риск, с оглед на последната част на периода на изпълнение.


  Комисията създаде специална Работна група за по-добро прилагане на фондовете на политиката на сближаване в осем държави членки. Като акцентира върху пълно спазване на законосъобразността и редовността на разходите, тази специална работна група подпомогна съответните държави членки при подготовката на процеса на приключване. Като се вземат предвид извлечените поуки, в подкрепа на изпълнението на програмите на държавите членки за периода 2014—2020 г. ще бъде приложен същият проактивен и целенасочен подход. |
| --- | --- |

6.7.

Документите по приключването от държавите членки се изискват до 31 март 2017 г. и ще предоставят допълнителни гаранции. На 20 март 2013 г. Комисията своевременно прие насоките за приключване (Решение C(2013) 1573), като те бяха допълнени и актуализирани на 30 април 2015 г. Службите на Комисията организираха семинари, посветени на приключването на програмите за държавите членки и актуализираха своите оценки на риска, а впоследствие одитната стратегия за периода 2007—2013 г. с цел справяне с всеки потенциален риск, с оглед на последната част на периода на изпълнение.

Комисията създаде специална Работна група за по-добро прилагане на фондовете на политиката на сближаване в осем държави членки. Като акцентира върху пълно спазване на законосъобразността и редовността на разходите, тази специална работна група подпомогна съответните държави членки при подготовката на процеса на приключване. Като се вземат предвид извлечените поуки, в подкрепа на изпълнението на програмите на държавите членки за периода 2014—2020 г. ще бъде приложен същият проактивен и целенасочен подход.

През 2015 г. Комисията е продължила да предприема мерки за опростяване

| 6.8. | През юли 2015 г. Комисията създаде група на високо равнище от независими експерти за наблюдение на опростяването на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за нуждите на бенефициентите (6). Задачите на тази група са: |
| --- | --- |

6.8.

През юли 2015 г. Комисията създаде група на високо равнище от независими експерти за наблюдение на опростяването на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за нуждите на бенефициентите (6). Задачите на тази група са:

| — | извършване на оценка на използването на възможностите за опростяване на процедурите от страна на държавите членки, включително ангажиментите на държавите членки за намаляване на административната тежест за бенефициентите, посочени в споразуменията им за партньорство за европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г.; |
| --- | --- |

—

извършване на оценка на използването на възможностите за опростяване на процедурите от страна на държавите членки, включително ангажиментите на държавите членки за намаляване на административната тежест за бенефициентите, посочени в споразуменията им за партньорство за европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г.;

| — | анализ на прилагането на възможностите за опростяване на процедурите в държавите членки и в регионите, отчитайки резултатите от проучване относно използването на новите разпоредби за опростяване по време на началната фаза на програмния период 2014—2020 г. и техния ефект върху административната тежест и разходи; и |
| --- | --- |

—

анализ на прилагането на възможностите за опростяване на процедурите в държавите членки и в регионите, отчитайки резултатите от проучване относно използването на новите разпоредби за опростяване по време на началната фаза на програмния период 2014—2020 г. и техния ефект върху административната тежест и разходи; и

| — | идентифициране на добри практики за намаляване на административната тежест за бенефициентите. |
| --- | --- |

—

идентифициране на добри практики за намаляване на административната тежест за бенефициентите.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Обхват и подход на одита

| 6.9. | Основните елементи на подхода и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на функция 1.б „Икономическо, социално и териториално сближаване“ е необходимо да се отбележи по-конкретно следното: |
| --- | --- |

6.9.

Основните елементи на подхода и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на функция 1.б „Икономическо, социално и териториално сближаване“ е необходимо да се отбележи по-конкретно следното:

| а) | Сметната палата провери извадка от 223 операции (7), както е посочено в 
  приложение 1.1
  , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от операции в рамките на тази функция от многогодишната финансова рамка (МФР). През 2015 г. извадката включваше операции от 15 държави членки (8). |
| --- | --- |

а)

Сметната палата провери извадка от 223 операции (7), както е посочено в 
  приложение 1.1
  , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от операции в рамките на тази функция от многогодишната финансова рамка (МФР). През 2015 г. извадката включваше операции от 15 държави членки (8).

| б) | По отношение на финансовите инструменти със споделено управление проверихме и постигнатото от тях ниво на усвояване на средствата (т.е. дела на средствата, използвани на ниво крайни бенефициенти). Това беше извършено чрез преглед на отчетите на Комисията за напредъка за 2014 г. и на проверка на седем финансови инструмента, финансирани от ЕФРР в седем държави членки (9). |
| --- | --- |

б)

По отношение на финансовите инструменти със споделено управление проверихме и постигнатото от тях ниво на усвояване на средствата (т.е. дела на средствата, използвани на ниво крайни бенефициенти). Това беше извършено чрез преглед на отчетите на Комисията за напредъка за 2014 г. и на проверка на седем финансови инструмента, финансирани от ЕФРР в седем държави членки (9).

| в) | Сметната палата провери елементи от системите за вътрешен контрол, както и годишните отчети за дейността: |
| --- | --- |

в)

Сметната палата провери елементи от системите за вътрешен контрол, както и годишните отчети за дейността:

| | i) | надзорните дейности на Комисията спрямо одитните органи в 16 държави членки (10); |
| --- | --- | --- |

i)

надзорните дейности на Комисията спрямо одитните органи в 16 държави членки (10);

| | ii) | годишните отчети за дейността (ГОД) на Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ и Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. |
| --- | --- | --- |

ii)

годишните отчети за дейността (ГОД) на Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ и Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

| 6.10. | За втора година проверихме дали и в каква степен е въведена система за измерване на резултатите, чрез която да се оценява дали проверените приключени проекти са постигнали планираните крайни продукти/услуги и цели по отношение на резултатите, съгласно предвиденото в одобрените документи за проектите. Сметната палата провери също така дали тези цели са в съответствие с целите на ОП. Това беше направено за 149 от общо 223 проверени проекта, които бяха приключени към момента на одита. Резултатите от тази проверка са представени в раздела относно оценката на резултатите от проектите. |
| --- | --- |

6.10.

За втора година проверихме дали и в каква степен е въведена система за измерване на резултатите, чрез която да се оценява дали проверените приключени проекти са постигнали планираните крайни продукти/услуги и цели по отношение на резултатите, съгласно предвиденото в одобрените документи за проектите. Сметната палата провери също така дали тези цели са в съответствие с целите на ОП. Това беше направено за 149 от общо 223 проверени проекта, които бяха приключени към момента на одита. Резултатите от тази проверка са представени в раздела относно оценката на резултатите от проектите.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 6.11. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 6.1
  . От 223-те проверени операции 72 (32 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 33-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 5,2  % (11). |
| --- | --- |

6.11.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 6.1
  . От 223-те проверени операции 72 (32 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 33-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 5,2  % (11).

| 6.11. | Комисията отбелязва, че отчетеният от Палатата процент грешки представлява приблизителна годишна оценка, в рамките на която се отчитат корекции на разходи или възстановявания по проекти, засегнати от грешки, които са били установени и регистрирани преди извършването на одита от страна на Палатата. Комисията подчертава, че е задължена да спазва Финансовия регламент, в чийто член 32, параграф 2, буква д) е посочено, че нейната система за вътрешен контрол следва да гарантира, наред с други неща: „подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания“. Комисията ще продължи да упражнява своите надзорни функции, по специално като налага финансови корекции и възстановявания на ниво, съответстващо на нивото на установените нередности и недостатъци.

  Комисията отбелязва също така, че предвид многогодишния характер на системите за управление и контрол в рамките на политиката на сближаване, грешките, допуснати през 2015 г., могат да бъдат коригирани и до етапа на приключване и при приключването, както е показано в раздел 2.4.3 на съответните Годишни отчети за дейността (ГОД) за 2015 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.


  Комисията отбелязва, че вероятният процент грешки за 2015 г. съответства на процентите грешки, представени от Палатата за последните пет години. Това потвърждава, че процентът грешки за програмния период 2007—2013 г. се запазва непроменен и е значително по-нисък от процентите, докладвани за периода 2000—2006 г. Това развитие е резултат на подобрена регулаторна рамка, включваща опростяване, засилване на системите за управление и контрол и строгата политика на Комисията за прекъсване/временно спиране на плащанията веднага при установяването на недостатъци, както е посочено в ГОД за 2015 г. Комисията ще продължи да съсредоточава своите действия върху най-рисковите програми/държави членки и когато е необходимо да налага корективни мерки посредством строга политика на прекъсване и временно спиране на плащанията, включително до етапа на приключване, както и да прилага строги процедури при приключването, за да бъде изключен оставащият съществен риск от неправомерни разходи.


  Комисията също така отбелязва, че честотата на грешките е намаляла значително в сравнение с предходните години.


  За периода 2014—2020 г. капацитетът на Комисията за налагане на корективни мерки е допълнително засилен чрез предвиждането на нетни финансови корекции от Комисията и следователно чрез намаляването по този начин на възможността държавите членки да използват повторно средствата, за които Комисията е установила значителни недостатъци. Това ще представлява важен стимул за държавите членки да откриват и коригират сериозни нередности преди сертифицирането на годишните отчети пред Комисията. |
| --- | --- |

6.11.

Комисията отбелязва също така, че предвид многогодишния характер на системите за управление и контрол в рамките на политиката на сближаване, грешките, допуснати през 2015 г., могат да бъдат коригирани и до етапа на приключване и при приключването, както е показано в раздел 2.4.3 на съответните Годишни отчети за дейността (ГОД) за 2015 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

Комисията отбелязва, че вероятният процент грешки за 2015 г. съответства на процентите грешки, представени от Палатата за последните пет години. Това потвърждава, че процентът грешки за програмния период 2007—2013 г. се запазва непроменен и е значително по-нисък от процентите, докладвани за периода 2000—2006 г. Това развитие е резултат на подобрена регулаторна рамка, включваща опростяване, засилване на системите за управление и контрол и строгата политика на Комисията за прекъсване/временно спиране на плащанията веднага при установяването на недостатъци, както е посочено в ГОД за 2015 г. Комисията ще продължи да съсредоточава своите действия върху най-рисковите програми/държави членки и когато е необходимо да налага корективни мерки посредством строга политика на прекъсване и временно спиране на плащанията, включително до етапа на приключване, както и да прилага строги процедури при приключването, за да бъде изключен оставащият съществен риск от неправомерни разходи.

Комисията също така отбелязва, че честотата на грешките е намаляла значително в сравнение с предходните години.

За периода 2014—2020 г. капацитетът на Комисията за налагане на корективни мерки е допълнително засилен чрез предвиждането на нетни финансови корекции от Комисията и следователно чрез намаляването по този начин на възможността държавите членки да използват повторно средствата, за които Комисията е установила значителни недостатъци. Това ще представлява важен стимул за държавите членки да откриват и коригират сериозни нередности преди сертифицирането на годишните отчети пред Комисията.

| 6.12. | В глава 1 се съдържа оценка относно точността на данните за финансовите корекции, представени в документа за обсъждане, и анализ на консолидираните отчети на ЕС (вж. точки 1.37—1.43). В глава 1 от Годишния доклад за 2012 г. се разяснява също така как се отчитат финансовите корекции при изчисляването на вероятния процент грешки (12). |
| --- | --- |

6.12.

В глава 1 се съдържа оценка относно точността на данните за финансовите корекции, представени в документа за обсъждане, и анализ на консолидираните отчети на ЕС (вж. точки 1.37—1.43). В глава 1 от Годишния доклад за 2012 г. се разяснява също така как се отчитат финансовите корекции при изчисляването на вероятния процент грешки (12).

| 6.12. | Комисията посочва готовността на Палатата, при изчисляване на вероятния процент грешки да вземе предвид приложените финансови корекции. Тези корекции в някои случаи произтичат от собствения капацитет на държавите членки за налагане на корективни мерки — важен стълб от процеса за гарантиране на достоверност и точност — или са резултат на надзорните дейности на Комисията, които могат да включват налагане на финансови корекции с фиксирана ставка спрямо програми, когато тя счете, че остават сериозни недостатъци и рискове.

  Комисията се позовава на своите отговори по точка 1.38. |
| --- | --- |

6.12.

Комисията се позовава на своите отговори по точка 1.38.

| 6.13. | На
  фигура 6.2
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г. |
| --- | --- |

6.13.

На
  фигура 6.2
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г.

Фигура 6.2 —   Разбивка на изчисления процент грешки за функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“

Image

Източник: Европейската сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 6.14. | Основните източници на грешки по отношение на икономическото, социалното и териториалното сближаване са включването на недопустими разходи в декларациите за разходи на бенефициентите и избирането на изцяло недопустими за подпомагане проекти, както и нарушения на правилата на ЕС и на националните правила в областта на обществените поръчки и държавните помощи. |
| --- | --- |

6.14.

Основните източници на грешки по отношение на икономическото, социалното и териториалното сближаване са включването на недопустими разходи в декларациите за разходи на бенефициентите и избирането на изцяло недопустими за подпомагане проекти, както и нарушения на правилата на ЕС и на националните правила в областта на обществените поръчки и държавните помощи.

| 6.15. | През последните четири години Сметната палата не е установила никакви количествено измерими грешки, които да са свързани с използването на опростени варианти за разходите (ОВР) (13). За всички фондове през програмния период 2014—2020 г. държавите членки са задължени да използват ОВР за малки проекти на стойност до 50 000  евро и могат да изберат дали да използват ОВР и за по-широк набор от проекти (14). |
| --- | --- |

6.15.

През последните четири години Сметната палата не е установила никакви количествено измерими грешки, които да са свързани с използването на опростени варианти за разходите (ОВР) (13). За всички фондове през програмния период 2014—2020 г. държавите членки са задължени да използват ОВР за малки проекти на стойност до 50 000  евро и могат да изберат дали да използват ОВР и за по-широк набор от проекти (14).

| 6.15. | Комисията счита, че оценката на Палатата потвърждава, че при опростените варианти за разходите съществува по-малка вероятност за грешки, и по тази причина след въвеждането на опростените варианти за разходите (ОВР) тя активно работи за постепенното разширяване на тяхната употреба. Това вече е довело до положителни резултати. Комисията продължава активно да насърчава използването на ОВР през програмния период 2014—2020 г., когато те са били значително засилени, както в Регламента за общоприложимите разпоредби, така и в специфичния регламент за ЕСФ, с цел да се намали административната тежест върху бенефициерите, да се насърчи насочеността към постигане на резултати и да се намали допълнително рискът от грешки. Комисията възнамерява през 2016 г. да направи предложения за разширяване на употребата на ОВР за всички европейски структурни и инвестиционни (ЕСИ) фондове в Регламента за общоприложимите разпоредби.

  Освен че предоставя подробни насоки за прилагане на ОВР, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ провежда в момента втори кръг от семинари по въпросите на опростяването в някои приоритетни държави членки, които са понесли повтарящ се висок процент грешки през програмния период 2007—2013 г., а все още не са използвали в достатъчна степен ОВР. |
| --- | --- |

6.15.

Освен че предоставя подробни насоки за прилагане на ОВР, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ провежда в момента втори кръг от семинари по въпросите на опростяването в някои приоритетни държави членки, които са понесли повтарящ се висок процент грешки през програмния период 2007—2013 г., а все още не са използвали в достатъчна степен ОВР.

Недопустими разходи

| 6.16. | При декларирането на разходи пред Комисията националните органи удостоверяват, че тези разходи са направени в съответствие с редица конкретни разпоредби, съдържащи се в законодателството на ЕС, националното законодателство или правилата относно допустимостта, специфичните правила на оперативната програма, поканите за изразяване на интерес, решенията за одобряване на проекти за съфинансиране или споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. |
| --- | --- |

6.16.

При декларирането на разходи пред Комисията националните органи удостоверяват, че тези разходи са направени в съответствие с редица конкретни разпоредби, съдържащи се в законодателството на ЕС, националното законодателство или правилата относно допустимостта, специфичните правила на оперативната програма, поканите за изразяване на интерес, решенията за одобряване на проекти за съфинансиране или споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ.

| 6.17. | Недопустимите разходи са основният източник на грешки както за ЕФРР/КФ, така и за ЕСФ. Сметната палата констатира, че недопустими разходи са декларирани в 8 % от проверените операции (вж.
  фигура 6.3
  ). Тези случаи представляват 55 % от всички количествено измерими грешки и съставляват приблизително 2,4  процентни пункта от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

6.17.

Недопустимите разходи са основният източник на грешки както за ЕФРР/КФ, така и за ЕСФ. Сметната палата констатира, че недопустими разходи са декларирани в 8 % от проверените операции (вж.
  фигура 6.3
  ). Тези случаи представляват 55 % от всички количествено измерими грешки и съставляват приблизително 2,4  процентни пункта от изчисления процент грешки.

| 6.17. | Комисията ще проследи идентифицираните от Палатата случаи и ще предложи действия, които тя счита за необходими.

  Комисията отбелязва, че в някои случаи националните или регионалните правила, които се прилагат по отношение на финансирани по линията на политиката на сближаване разходи, са по-строги от предвидените в законодателството на ЕС или националното законодателство за аналогични разходи, които се финансират на национално равнище. Тези допълнителни изисквания могат да се разглеждат като пример за ненужна административна тежест и сложност по отношение на разходите по политиката на сближаване, наложени от държавите членки на самите себе си и на техните бенефициери, както е описано в докладите относно прекомерното регулиране (gold plating) и опростяването, издадени от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ през 2013 г.


  Освен това Комисията отбелязва, че са възникнали три грешки поради това, че националните правила са били по-строги или по-сложни от необходимото (прекомерно регулиране). По оценка на Комисията нарушенията на тези национални правила са допринесли с един процентен пункт за процентите грешки. |
| --- | --- |

6.17.

Комисията отбелязва, че в някои случаи националните или регионалните правила, които се прилагат по отношение на финансирани по линията на политиката на сближаване разходи, са по-строги от предвидените в законодателството на ЕС или националното законодателство за аналогични разходи, които се финансират на национално равнище. Тези допълнителни изисквания могат да се разглеждат като пример за ненужна административна тежест и сложност по отношение на разходите по политиката на сближаване, наложени от държавите членки на самите себе си и на техните бенефициери, както е описано в докладите относно прекомерното регулиране (gold plating) и опростяването, издадени от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ през 2013 г.

Освен това Комисията отбелязва, че са възникнали три грешки поради това, че националните правила са били по-строги или по-сложни от необходимото (прекомерно регулиране). По оценка на Комисията нарушенията на тези национални правила са допринесли с един процентен пункт за процентите грешки.

Фигура 6.3 —   Примери за деклариране на недопустими разходи

Деклариране на недопустими разходи. Проект по ЕФРР в Обединеното кралство предоставя финансова подкрепа за МСП за консултантски услуги за насърчаване и подобряване на техните продукти или услуги. Само част от финансирането обаче е предоставено като безвъзмездна помощ за МСП, а около 13 % са задържани от бенефициента. Задържаните средства не отговарят на условията за допустимост за съфинансиране, тъй като тези разходи не са били извършени, не са изплатени и не се отчитат като разходи в счетоводните отчети на бенефициента. Поради това част от безвъзмездната финансова помощ е недопустима за съфинансиране.

Недопустими проекти

| 6.18. | Сметната палата установи четири проекта по ЕФРР, при които не са били изпълнени условията за допустимост, определени в регламентите и/или националните правила за допустимост. Тези проекти представляват 12 % от всички количествено измерими грешки и приблизително 1,5 процентни пункта от изчисления процент грешки (вж.
  фигура 6.4
  ). |
| --- | --- |

6.18.

Сметната палата установи четири проекта по ЕФРР, при които не са били изпълнени условията за допустимост, определени в регламентите и/или националните правила за допустимост. Тези проекти представляват 12 % от всички количествено измерими грешки и приблизително 1,5 процентни пункта от изчисления процент грешки (вж.
  фигура 6.4
  ).

| 6.18. | Комисията ще проследи идентифицираните от Палатата случаи и ще предложи действия, които тя счита за необходими. |
| --- | --- |

6.18.

Фигура 6.4 —   Пример за недопустим за съфинансиране проект

Недопустим бенефициент. При един проект по ЕФРР в Чешката република в поканата за представяне на предложения е било посочено, че се допускат единствено МСП. Управляващият орган е предоставил финансиране на един бенефициент на това основание, въпреки че това все още не е било потвърдено по времето към момента на избиране на проекта.

Други недопустими проекти бяха констатирани също и в Чешката република, Италия и Полша.

Нарушения на правилата за възлагане на обществени поръчки

| 6.19. | Правилата за възлагане на обществени поръчки са ключов инструмент за икономично и ефективно разходване на публичните средства и за установяване на вътрешен пазар в ЕС. |
| --- | --- |

6.19.

Правилата за възлагане на обществени поръчки са ключов инструмент за икономично и ефективно разходване на публичните средства и за установяване на вътрешен пазар в ЕС.

| 6.19—6.21. | Правилата за възлагането на обществени поръчки са приложими за всички публични разходи в държавите членки и не са специфични за политиката на сближаване. Неспазването на европейските или националните правила за обществените поръчки е основен източник на грешки в тази област на политиката, по-специално по отношение на регионалната и селищната политика, най-вече поради вида на съфинансираните проекти. Ето защо, за да се отстранят установените слабости в тази област, Комисията предприе различни превантивни и коригиращи действия след последните програмни периоди.

  Изготвеният през 2013 г. план за действие относно обществените поръчки, който е получил политическо одобрените от Комисията през декември 2015 г., има за цел прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки в държавите членки да се подобри още повече чрез допълнителни превантивни мерки.


  С Правната рамка за ЕСИ фондовете за периода 2014—2020 г. се въвеждат също така предварителните условия за ефективното и ефикасно използване на фондовете на Съюза, които обхващат, наред с другото, системите за възлагане на обществени поръчки на държавите членки. В случай на неизпълнение на приложимо предварително условие до края на 2016 г. може да бъде взето решение за временно спиране на междинните плащания. (член 19 от Регламент (ЕС) No 1303/2013).


  Комисията ще извърши последващи действия относно грешките, докладвани от Палатата, съгласно Решение на Комисията C(2013) 9527 final: „насоки за определяне на финансовите корекции от страна на Комисията по отношение на разходите, финансирани от Съюза в рамките на споделеното управление, в случаите на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки“.


  Директивите за обществените поръчки от 2014 г., които въведоха опростявания, ще започнат да оказват въздействие по места, веднага след като бъдат транспонирани (вж. също отговор на Комисията по точка 6.25). |
| --- | --- |

6.19—6.21.

Изготвеният през 2013 г. план за действие относно обществените поръчки, който е получил политическо одобрените от Комисията през декември 2015 г., има за цел прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки в държавите членки да се подобри още повече чрез допълнителни превантивни мерки.

С Правната рамка за ЕСИ фондовете за периода 2014—2020 г. се въвеждат също така предварителните условия за ефективното и ефикасно използване на фондовете на Съюза, които обхващат, наред с другото, системите за възлагане на обществени поръчки на държавите членки. В случай на неизпълнение на приложимо предварително условие до края на 2016 г. може да бъде взето решение за временно спиране на междинните плащания. (член 19 от Регламент (ЕС) No 1303/2013).

Комисията ще извърши последващи действия относно грешките, докладвани от Палатата, съгласно Решение на Комисията C(2013) 9527 final: „насоки за определяне на финансовите корекции от страна на Комисията по отношение на разходите, финансирани от Съюза в рамките на споделеното управление, в случаите на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки“.

Директивите за обществените поръчки от 2014 г., които въведоха опростявания, ще започнат да оказват въздействие по места, веднага след като бъдат транспонирани (вж. също отговор на Комисията по точка 6.25).

| 6.20. | През 2015 г. Сметната палата провери 140 процедури за възлагане на обществени поръчки, свързани с договори за строителство и услуги, разходите по които са включени в операциите, анализирани от Сметната палата. Приблизителната стойност на тези обществени поръчки възлиза на около 2,9  млрд. евро (15). По-голямата част от тези поръчки са за проекти, съфинансирани от ОП по ЕФРР и КФ (16). |
| --- | --- |

6.20.

През 2015 г. Сметната палата провери 140 процедури за възлагане на обществени поръчки, свързани с договори за строителство и услуги, разходите по които са включени в операциите, анализирани от Сметната палата. Приблизителната стойност на тези обществени поръчки възлиза на около 2,9  млрд. евро (15). По-голямата част от тези поръчки са за проекти, съфинансирани от ОП по ЕФРР и КФ (16).

| 6.21. | Сметната палата идентифицира случаи на неспазване на правилата на ЕС и/или националните правила за обществени поръчки в 26 от 140-те одитирани процедури. За четири oт случаите неспазването на тези правила е било толкова сериозно, че според Сметната палата поръчките е трябвало да бъдат възложени на друг оферент, а конкуренцията е била толкова ограничена, че е довела до неоснователно пряко възлагане на поръчката. Сметната палата класифицира тези грешки като количествено измерими (17) (вж.
  фигура 6.5
  ). Тези грешки представляват 12 % от всички количествено измерими грешки и приблизително 0,7  процентни пункта от изчисления процент грешки. За изчисляването на нивото грешки Сметната палата използва разпоредбите на директивата за обществените поръчки от 2014 г., които са по-малко строги от тези, включени в директивите за обществените поръчки от 2004 г. (напр. изменяне на поръчките). |
| --- | --- |

6.21.

Сметната палата идентифицира случаи на неспазване на правилата на ЕС и/или националните правила за обществени поръчки в 26 от 140-те одитирани процедури. За четири oт случаите неспазването на тези правила е било толкова сериозно, че според Сметната палата поръчките е трябвало да бъдат възложени на друг оферент, а конкуренцията е била толкова ограничена, че е довела до неоснователно пряко възлагане на поръчката. Сметната палата класифицира тези грешки като количествено измерими (17) (вж.
  фигура 6.5
  ). Тези грешки представляват 12 % от всички количествено измерими грешки и приблизително 0,7  процентни пункта от изчисления процент грешки. За изчисляването на нивото грешки Сметната палата използва разпоредбите на директивата за обществените поръчки от 2014 г., които са по-малко строги от тези, включени в директивите за обществените поръчки от 2004 г. (напр. изменяне на поръчките).

Фигура 6.5 —   Примери за сериозни нарушения на правилата за обществени поръчки

Възлагане на допълнителни строителни дейности без провеждане на обществена поръчка. За проект по ЕФРР за пътно строителство в Германия на същия изпълнител пряко са били възложени допълнителни строителни дейности, превишаващи 50 % от първоначалната стойност на поръчката. Това е нарушение на член 31 от Директивата за обществените поръчки (Директива 2004/18/ЕО).

Ето защо тези разходи не са допустими за съфинансиране от ЕС. Подобни случаи бяха констатирани и в други проекти по ЕФРР в Италия и Обединеното кралство.

| 6.22. | Други грешки, свързани с тръжните и договорните процедури, се срещат в още 22 от проверените 140 процедури за обществени поръчки. Тези грешки включват случаи на неправилно прилагане на критериите за подбор, недостатъци в тръжните спецификации и неспазване на изискванията за информация и публичност. Тези грешки не са включени в изчисления от Сметната палата процент грешки (18). |
| --- | --- |

6.22.

Други грешки, свързани с тръжните и договорните процедури, се срещат в още 22 от проверените 140 процедури за обществени поръчки. Тези грешки включват случаи на неправилно прилагане на критериите за подбор, недостатъци в тръжните спецификации и неспазване на изискванията за информация и публичност. Тези грешки не са включени в изчисления от Сметната палата процент грешки (18).

| 6.22. | Комисията ще проследи идентифицираните от Палатата случаи и ще предложи действия, които тя счита за необходими. |
| --- | --- |

6.22.

| 6.23. | За две операции, одитирани в две държави членки, националните органи са установили сериозни случаи на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки и са наложили конкретни финансови корекции на ниво проект (19). Тези корективни мерки бяха взети предвид от Сметната палата при изчисляването на процента грешки, тъй като са били предприети преди изпращането на уведомление за одита на Сметната палата. |
| --- | --- |

6.23.

За две операции, одитирани в две държави членки, националните органи са установили сериозни случаи на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки и са наложили конкретни финансови корекции на ниво проект (19). Тези корективни мерки бяха взети предвид от Сметната палата при изчисляването на процента грешки, тъй като са били предприети преди изпращането на уведомление за одита на Сметната палата.

| 6.23. | Комисията отбелязва, че някои органи, които отговарят за програмата, наистина са предприели подходящи корективни действия в посочените държави членки, и потвърждава, че това действие е отразено от Палатата в извършеното от нея остойностяване на грешките. Целта на плана за действие на Комисията, посочена в отговора на точки 6.19—6.21, е да се увеличи предприемането на такива проактивни корективни действия на равнище държави членки. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | На 26 февруари 2014 г. Съветът на Европейския съюз и Европейският парламент приеха три директиви, които имат за цел опростяване и повишаване на гъвкавостта на процедурите за обществени поръчки. Държавите членки на ЕС разполагаха със срок до април 2016 г., за да транспонират новите правила в националното си законодателство (с изключение на електронните обществени поръчки, за които крайният срок е октомври 2018 г.) (20). През май 2016 г. Комисията е изпратила официални уведомителни писма до 20 от общо 28-те държави членки (21), чрез които им напомня за просроченото им задължение за транспониране в националното законодателство на трите директиви на ЕС. Ако държавите членки продължават да не изпълняват това свое задължение, Комисията може да открие производства за установяване на неизпълнение на задължения в съответствие с член 258 от ДФЕС. В крайна сметка това може да доведе до налагането на глоби на засегнатите държави членки. |
| --- | --- |

6.24.

На 26 февруари 2014 г. Съветът на Европейския съюз и Европейският парламент приеха три директиви, които имат за цел опростяване и повишаване на гъвкавостта на процедурите за обществени поръчки. Държавите членки на ЕС разполагаха със срок до април 2016 г., за да транспонират новите правила в националното си законодателство (с изключение на електронните обществени поръчки, за които крайният срок е октомври 2018 г.) (20). През май 2016 г. Комисията е изпратила официални уведомителни писма до 20 от общо 28-те държави членки (21), чрез които им напомня за просроченото им задължение за транспониране в националното законодателство на трите директиви на ЕС. Ако държавите членки продължават да не изпълняват това свое задължение, Комисията може да открие производства за установяване на неизпълнение на задължения в съответствие с член 258 от ДФЕС. В крайна сметка това може да доведе до налагането на глоби на засегнатите държави членки.

| 6.24. | Комисията внимателно наблюдава състоянието на транспонирането в държавите членки.

  Към 30 юни 2016 г. шестнадесет държави членки все още трябва да транспонират Директивата за обществените поръчки (Директива 2014/24/ЕС), докато деветнадесет държави членки трябва да транспонират Директивата за възлагане на договори за концесия (Директива 2014/23/ЕС), а седемнадесет държави членки — Директивата относно възлагането на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (Директива 2014/25/ЕС). |
| --- | --- |

6.24.

Към 30 юни 2016 г. шестнадесет държави членки все още трябва да транспонират Директивата за обществените поръчки (Директива 2014/24/ЕС), докато деветнадесет държави членки трябва да транспонират Директивата за възлагане на договори за концесия (Директива 2014/23/ЕС), а седемнадесет държави членки — Директивата относно възлагането на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (Директива 2014/25/ЕС).

| 6.25. | Освен това Сметната палата е публикувала специален доклад относно действията, предприети от държавите членки и от Комисията за преодоляване на проблемите, свързани с грешките при обществените поръчки в областта на икономическото, социалното и териториалното сближаване (22). |
| --- | --- |

6.25.

Освен това Сметната палата е публикувала специален доклад относно действията, предприети от държавите членки и от Комисията за преодоляване на проблемите, свързани с грешките при обществените поръчки в областта на икономическото, социалното и териториалното сближаване (22).

| 6.25. | Комисията е приела всички препоръки, направени от Палатата в нейния специален доклад, и предприема препоръчаните действия. Комисията се позовава на своите отговори по точки 6.7—6.15 и 6.19 по-горе. |
| --- | --- |

6.25.

Нарушения на правилата за държавни помощи

| 6.26. | Държавните помощи се считат по принцип за несъвместими с вътрешния пазар, тъй като могат да нарушат търговията между държавите членки (23). Това правило обаче има изключения. |
| --- | --- |

6.26.

Държавните помощи се считат по принцип за несъвместими с вътрешния пазар, тъй като могат да нарушат търговията между държавите членки (23). Това правило обаче има изключения.

| 6.27. | Комисията пряко прилага правилата за държавни помощи. Държавите членки трябва да уведомяват Комисията за всички случаи на получаване на държавна помощ (чрез схема или за всеки отделен случай по проектите), освен ако проектът не е под тавана de minimis (24) или не попада под действието на Общия регламент за групово освобождаване (GBER) (25). Генерална дирекция „Конкуренция“ е задължена да изрази становище по всички случаи, за които е уведомена, и да определи дали помощта е съвместима с вътрешния пазар. Средствата от ЕСФ са по-малко засегнати от нарушения на правилата за държавни помощи, тъй като много често проектите попадат в обхвата на правилото „de minimis“. |
| --- | --- |

6.27.

Комисията пряко прилага правилата за държавни помощи. Държавите членки трябва да уведомяват Комисията за всички случаи на получаване на държавна помощ (чрез схема или за всеки отделен случай по проектите), освен ако проектът не е под тавана de minimis (24) или не попада под действието на Общия регламент за групово освобождаване (GBER) (25). Генерална дирекция „Конкуренция“ е задължена да изрази становище по всички случаи, за които е уведомена, и да определи дали помощта е съвместима с вътрешния пазар. Средствата от ЕСФ са по-малко засегнати от нарушения на правилата за държавни помощи, тъй като много често проектите попадат в обхвата на правилото „de minimis“.

| 6.27. | В случай на уведомление за държавна помощ Комисията оценява дали помощта представлява държавна помощ, и ако това е така, дали тя е съвместима с вътрешния пазар Резултатът от оценката води до решение на Комисията. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Тази година Сметната палата откри седем проекта по ЕФРР/КФ в пет държави членки, които са нарушили правилата на ЕС за държавни помощи (26). Където беше необходимо, Сметната палата поиска и получи предварителна оценка от Генерална дирекция „Конкуренция“. При класифицирането на грешките бяха взети предвид тази оценка и съдебната практика на Съда на Европейския съюз. |
| --- | --- |

6.28.

Тази година Сметната палата откри седем проекта по ЕФРР/КФ в пет държави членки, които са нарушили правилата на ЕС за държавни помощи (26). Където беше необходимо, Сметната палата поиска и получи предварителна оценка от Генерална дирекция „Конкуренция“. При класифицирането на грешките бяха взети предвид тази оценка и съдебната практика на Съда на Европейския съюз.

| 6.28—6.29. | Комисията ще проследи идентифицираните от Палатата случаи и ще предложи действия, които тя счита за необходими. |
| --- | --- |

6.28—6.29.

| 6.29. | За три от тези случаи Сметната палата счита, че проектът не е трябвало да получи финансиране или е трябвало да получи финансиране с по-малък размер от ЕС и/или от държавата членка съгласно правилата за държавните помощи. Основните причини за неспазването на правилата за държавните помощи включват превишаване на ограниченията за интензитет на помощта. Тези остойностени грешки съставляват приблизително 0,3  процентни пункта от изчисления процент грешки (вж.
  фигура 6.6
  ). Сметната палата приложи Общия регламент за групово освобождаване от 2014 г., за да изчисли нивото на грешки в тази категория (27). |
| --- | --- |

6.29.

За три от тези случаи Сметната палата счита, че проектът не е трябвало да получи финансиране или е трябвало да получи финансиране с по-малък размер от ЕС и/или от държавата членка съгласно правилата за държавните помощи. Основните причини за неспазването на правилата за държавните помощи включват превишаване на ограниченията за интензитет на помощта. Тези остойностени грешки съставляват приблизително 0,3  процентни пункта от изчисления процент грешки (вж.
  фигура 6.6
  ). Сметната палата приложи Общия регламент за групово освобождаване от 2014 г., за да изчисли нивото на грешки в тази категория (27).

Фигура 6.6 —   Пример за проект, нарушаващ правилата за държавни помощи

Превишен интензитет на помощта. В проект по КФ в Полша, свързан с изграждането на пристанищна инфраструктура, финансирането е надвишило максималния размер, допустим съгласно правилата за държавна помощ за този тип проекти.

Подобни случаи бяха констатирани и в други проекти по ЕФРР в Латвия и Обединеното кралство.

| 6.30. | Сметната палата е публикувала и специален доклад относно необходимостта от усилия от страна на Комисията и държавите членки за предотвратяване, разкриване и коригиране на нарушенията на правилата за държавна помощ в областта на сближаването (28). |
| --- | --- |

6.30.

Сметната палата е публикувала и специален доклад относно необходимостта от усилия от страна на Комисията и държавите членки за предотвратяване, разкриване и коригиране на нарушенията на правилата за държавна помощ в областта на сближаването (28).

| 6.30. | Комисията се позовава на своите отговори по констатациите и препоръките на Палатата, публикувани в посочения специален доклад, и ще извърши последващи действия относно приетите препоръки. |
| --- | --- |

6.30.

Деклариране на данък върху добавената стойност от публични органи

| 6.31. | Данъкът върху добавената стойност (ДДС) е косвен данък на ЕС върху вътрешното потребление на стоки и услуги, налаган на всеки етап от веригата на производство и за сметка на крайния потребител. Според законодателството на ЕС подлежащият на възстановяване ДДС не е допустим за съфинансиране по линия на ЕФРР/КФ и ЕСФ (29). ДДС, който не подлежи на възстановяване, обаче може да бъде деклариран за съфинансиране. |
| --- | --- |

6.31.

Данъкът върху добавената стойност (ДДС) е косвен данък на ЕС върху вътрешното потребление на стоки и услуги, налаган на всеки етап от веригата на производство и за сметка на крайния потребител. Според законодателството на ЕС подлежащият на възстановяване ДДС не е допустим за съфинансиране по линия на ЕФРР/КФ и ЕСФ (29). ДДС, който не подлежи на възстановяване, обаче може да бъде деклариран за съфинансиране.

| 6.31. | Нормативните разпоредби, споменати от Палатата за политиката на сближаване, са резултат от политически избор, направен от съзаконодателите. Като цяло те са съобразени със стандартните принципи за допустимост на ДДС за финансиране с безвъзмездни средства в други политики на ЕС, по-специално при пряко управление. |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Тъй като публичните органи не декларират и следователно не възстановяват ДДС, както Комисията, така и държавите членки тълкуват регламентите като позволяващи ДДС да бъде третиран като допустим разход. Разграничението между възстановим и невъзстановим ДДС в регламентите обаче е източник на объркване при декларирането на разходите. |
| --- | --- |

6.32.

Тъй като публичните органи не декларират и следователно не възстановяват ДДС, както Комисията, така и държавите членки тълкуват регламентите като позволяващи ДДС да бъде третиран като допустим разход. Разграничението между възстановим и невъзстановим ДДС в регламентите обаче е източник на объркване при декларирането на разходите.

| 6.32—6.33. | По принцип Комисията разчита на оценката на държавите членки за статуса на бенефициера като данъчно задължено или данъчно незадължено лице по отношение на ДДС. При все това, както е потвърдено от Съда на ЕС през 2012 г., понятието „възстановим ДДС“ не произтича само от официалното разглеждане на статуса на бенефициера като данъчно задължено или данъчно незадължено лице.

  В това отношение Комисията възнамерява да предостави на държавите членки разяснение за текущия програмен период 2014—2020 г.


  Комисията ще проследи идентифицираните от Палатата случаи. |
| --- | --- |

6.32—6.33.

В това отношение Комисията възнамерява да предостави на държавите членки разяснение за текущия програмен период 2014—2020 г.

Комисията ще проследи идентифицираните от Палатата случаи.

| 6.33. | През 2012 г. Съдът на Европейския съюз постанови, че ДДС трябва да се счита за възстановим винаги когато даден оператор събира такси с ДДС от крайните ползватели на инфраструктурата (30). Сметната палата установи три случая, в които публични органи са декларирали възстановим ДДС като допустим разход (вж.
  фигура 6.7
  ). |
| --- | --- |

6.33.

През 2012 г. Съдът на Европейския съюз постанови, че ДДС трябва да се счита за възстановим винаги когато даден оператор събира такси с ДДС от крайните ползватели на инфраструктурата (30). Сметната палата установи три случая, в които публични органи са декларирали възстановим ДДС като допустим разход (вж.
  фигура 6.7
  ).

Фигура 6.7 —   Пример за недопустим за финансиране ДДС

Възстановим ДДС, който е недопустим за съфинансиране от ЕС. При проект по ЕФРР в Унгария, състоящ се в преустройство на неизползвана мина с цел изграждане на нов център за мероприятия на открито, общината бенефициент е декларирала ДДС като допустим разход. В същото време операторът на центъра ще събира такси с ДДС от крайните потребители на инфраструктурата. Поради тази причина разходите за ДДС не са допустими за съфинансиране от ЕС.

Подобен случай беше констатиран и в два други проекта по ЕФРР в Германия.

| 6.34. | Дори когато ДДС, деклариран като разход от националните администрации в качеството им на бенефициенти, е бил счетен за допустим разход, той не представлява нетен разход за държавата членка (31). Така например, когато министерство или пряко подчинен негов орган изпълнява голям инфраструктурен проект, те могат да включат ДДС в своите разходи, тъй като министерството не си възстановява разходите за платен ДДС. Същевременно националният бюджет получава ДДС, който се възстановява от фондовете на ЕС. |
| --- | --- |

6.34.

Дори когато ДДС, деклариран като разход от националните администрации в качеството им на бенефициенти, е бил счетен за допустим разход, той не представлява нетен разход за държавата членка (31). Така например, когато министерство или пряко подчинен негов орган изпълнява голям инфраструктурен проект, те могат да включат ДДС в своите разходи, тъй като министерството не си възстановява разходите за платен ДДС. Същевременно националният бюджет получава ДДС, който се възстановява от фондовете на ЕС.

| 6.34—6.35. | Комисията отбелязва, че ДДС е общ данък, събиран от национални или регионални правителства, които не го пренасочват обратно към отделни финансирани проекти.

  Съгласно по-строгата позиция за деклариране на ДДС като недопустим разход за министерства или органи, които са директно под тяхното ръководство, в действителност ще бъдат санкционирани лицата, които не са в състояние да възстановяват ДДС или да бъдат компенсирани за него. Следователно тези органи ще бъдат задължени да намират допълнително финансиране за изпълнение на техните проекти или ще трябва да допринасят в по-голяма степен за тяхното финансиране, отколкото други бенефициери, които възстановяват ДДС. Това не е политическият избор, направен от съзаконодателите на политиката на сближаване. |
| --- | --- |

6.34—6.35.

Съгласно по-строгата позиция за деклариране на ДДС като недопустим разход за министерства или органи, които са директно под тяхното ръководство, в действителност ще бъдат санкционирани лицата, които не са в състояние да възстановяват ДДС или да бъдат компенсирани за него. Следователно тези органи ще бъдат задължени да намират допълнително финансиране за изпълнение на техните проекти или ще трябва да допринасят в по-голяма степен за тяхното финансиране, отколкото други бенефициери, които възстановяват ДДС. Това не е политическият избор, направен от съзаконодателите на политиката на сближаване.

| 6.35. | В ЕС стандартната ставка за ДДС, прилагана в повечето от проектите, е в размер 17—27 %. Когато ДДС, деклариран като невъзстановим от изпълняващите проектите публични органи, превишава процента на национално съфинансиране, е възможно възстановените разходи от ЕС дори да превишат действителните разходи за проекта без ДДС. Това се случва например, ако процентът на съфинансиране е 85 % или по-висок, а ДДС ставката, изплатена от изпълняващия проекта публичен орган, е над 20 %. Ако ДДС ставката е 23 %, тогава общият размер на финансово участие на ЕС за проекта ще представлява 104,6  % от действително поетите разходи без ДДС. Това особено важи за Кохезионния фонд, където по-голямата част от проектите са с процент на съфинансиране в размер на 85 % или по-висок. |
| --- | --- |

6.35.

В ЕС стандартната ставка за ДДС, прилагана в повечето от проектите, е в размер 17—27 %. Когато ДДС, деклариран като невъзстановим от изпълняващите проектите публични органи, превишава процента на национално съфинансиране, е възможно възстановените разходи от ЕС дори да превишат действителните разходи за проекта без ДДС. Това се случва например, ако процентът на съфинансиране е 85 % или по-висок, а ДДС ставката, изплатена от изпълняващия проекта публичен орган, е над 20 %. Ако ДДС ставката е 23 %, тогава общият размер на финансово участие на ЕС за проекта ще представлява 104,6  % от действително поетите разходи без ДДС. Това особено важи за Кохезионния фонд, където по-голямата част от проектите са с процент на съфинансиране в размер на 85 % или по-висок.

Недостатъчна надеждност на проверките на ниво държави членки

| 6.36. | За 18 случая на количествено измерими грешки, извършени от бенефициенти, националните органи са разполагали с достатъчно информация (32), за да предотвратят или да открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако цялата тази информацията е била използвана за коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава щеше да бъде с 2,4 процентни пункта по-нисък. Освен това Сметната палата установи, че в два случая откритите от нея грешки са били допуснати от управляващите органи и междинните звена в държавите членки. Тези грешки съставляват 0,6  процентни пункта от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

6.36.

За 18 случая на количествено измерими грешки, извършени от бенефициенти, националните органи са разполагали с достатъчно информация (32), за да предотвратят или да открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако цялата тази информацията е била използвана за коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава щеше да бъде с 2,4 процентни пункта по-нисък. Освен това Сметната палата установи, че в два случая откритите от нея грешки са били допуснати от управляващите органи и междинните звена в държавите членки. Тези грешки съставляват 0,6  процентни пункта от изчисления процент грешки.

| 6.36. | Комисията внимателно следи развитието на тези случаи и е съгласна, че трябва да се въведат строги и своевременни проверки на управлението, за да се предотвратят нередностите, появяващи се или съдържащи се в заявките за плащане.

  От 2010 г. насам Комисията извършва целенасочени одити на проверките на управлението на високорискови програми, за които е установила, че за одитния орган на програмата могат да останат неоткрити или неоткрити своевременно недостатъци. За ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ резултатите от тези одити, извършени до 2015 г., са представени в съответните ГОД за 2015 г. (вж. страница 65 и съответно, стр. 56—57).


  Комисията се позовава на по-строгите процедури в регулаторната рамка за програмния период 2014—2020 г., съгласно които проверките и контролът на управлението (в това число проверките на място) трябва да бъдат извършвани навреме за заверяването на отчетите за програмата пред Комисията и за предаването на декларациите за управление от управляващите органи на годишна основа. Одитните органи трябва да изчисляват по надежден начин остатъчния процент грешки в отчетите като резултат от всички проверки, контроли и корекции, извършени след края на счетоводната година. Комисията счита, че тези процедури за по-строг контрол ще доведат до трайно намаляване на процента грешки.


  В допълнение Комисията е разработила нови насоки, за да увеличи в допълнителна степен надеждността на проверките на управлението и за да даде разяснения за засилването на отчетността на управляващите органи и техните междинни звена чрез декларации за управление и годишни справки през програмния период 2014—2020 г. Тези насоки, които се основават на поуките, извлечени от предишния програмен период, бяха публикувани през септември 2015 г. |
| --- | --- |

6.36.

От 2010 г. насам Комисията извършва целенасочени одити на проверките на управлението на високорискови програми, за които е установила, че за одитния орган на програмата могат да останат неоткрити или неоткрити своевременно недостатъци. За ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ резултатите от тези одити, извършени до 2015 г., са представени в съответните ГОД за 2015 г. (вж. страница 65 и съответно, стр. 56—57).

Комисията се позовава на по-строгите процедури в регулаторната рамка за програмния период 2014—2020 г., съгласно които проверките и контролът на управлението (в това число проверките на място) трябва да бъдат извършвани навреме за заверяването на отчетите за програмата пред Комисията и за предаването на декларациите за управление от управляващите органи на годишна основа. Одитните органи трябва да изчисляват по надежден начин остатъчния процент грешки в отчетите като резултат от всички проверки, контроли и корекции, извършени след края на счетоводната година. Комисията счита, че тези процедури за по-строг контрол ще доведат до трайно намаляване на процента грешки.

В допълнение Комисията е разработила нови насоки, за да увеличи в допълнителна степен надеждността на проверките на управлението и за да даде разяснения за засилването на отчетността на управляващите органи и техните междинни звена чрез декларации за управление и годишни справки през програмния период 2014—2020 г. Тези насоки, които се основават на поуките, извлечени от предишния програмен период, бяха публикувани през септември 2015 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ПРОВЕРКА НА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ, ИЗПЪЛНЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ

| 6.37. | Финансовите инструменти осигуряват подпомагане за предприятия или градски проекти под формата на капиталови инвестиции, заеми или гаранции (33). Те могат да се използват предимно в три области: за подкрепа на малките и средните предприятия (МСП) (34), за градско развитие (35) и за насърчаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

6.37.

Финансовите инструменти осигуряват подпомагане за предприятия или градски проекти под формата на капиталови инвестиции, заеми или гаранции (33). Те могат да се използват предимно в три области: за подкрепа на малките и средните предприятия (МСП) (34), за градско развитие (35) и за насърчаване на енергийната ефективност.

| 6.38. | До края на 2014 г. са създадени 1 025 финансови инструмента по 183 ОП по ЕФРР и ЕСФ във всички държави членки на ЕС с изключение на три държави членки (Ирландия, Хърватия и Люксембург). Взети заедно, те разполагат с фонд в размер приблизително на 16,018  млрд. евро (36). |
| --- | --- |

6.38.

До края на 2014 г. са създадени 1 025 финансови инструмента по 183 ОП по ЕФРР и ЕСФ във всички държави членки на ЕС с изключение на три държави членки (Ирландия, Хърватия и Люксембург). Взети заедно, те разполагат с фонд в размер приблизително на 16,018  млрд. евро (36).

| 6.39. | Обикновено фондовете, изпълняващи финансови инструменти, получават финансова вноска от ОП при създаването на правната им структура и впоследствие използват тези средства за подпомагане на проекти. Такава финансова подкрепа може да бъде предоставяна само за проекти, които попадат в обхвата на оперативната програма. Финансовите инструменти са разработени така, че да имат револвиращ характер или, за някои видове гаранционни фондове — да постигат висок ефект на лоста. Всички ресурси, върнати обратно от направените инвестиции или отпуснатите заеми, в т.ч. печалбите, се използват повторно за целите на изпълняваните от финансовите инструменти дейности. |
| --- | --- |

6.39.

Обикновено фондовете, изпълняващи финансови инструменти, получават финансова вноска от ОП при създаването на правната им структура и впоследствие използват тези средства за подпомагане на проекти. Такава финансова подкрепа може да бъде предоставяна само за проекти, които попадат в обхвата на оперативната програма. Финансовите инструменти са разработени така, че да имат револвиращ характер или, за някои видове гаранционни фондове — да постигат висок ефект на лоста. Всички ресурси, върнати обратно от направените инвестиции или отпуснатите заеми, в т.ч. печалбите, се използват повторно за целите на изпълняваните от финансовите инструменти дейности.

| 6.40. | Само плащанията към крайните получатели и разходите и таксите на управителите на фондове се считат за допустими. Неусвоените средства от финансовите инструменти при приключване следва да бъдат върнати в бюджета на ЕС (37). |
| --- | --- |

6.40.

Само плащанията към крайните получатели и разходите и таксите на управителите на фондове се считат за допустими. Неусвоените средства от финансовите инструменти при приключване следва да бъдат върнати в бюджета на ЕС (37).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

Забавено изпълнение на финансовите инструменти

| 6.41. | Средното ниво на усвояване на средствата за 1 025 финансови инструмента по ЕФРР и ЕСФ в рамките на споделено управление е 57 % в края на 2014 г. Това представлява увеличение от 10 процентни пункта в сравнение с 2013 г. и увеличение от 20 процентни пункта в сравнение с 2012 г. (38) |
| --- | --- |

6.41.

Средното ниво на усвояване на средствата за 1 025 финансови инструмента по ЕФРР и ЕСФ в рамките на споделено управление е 57 % в края на 2014 г. Това представлява увеличение от 10 процентни пункта в сравнение с 2013 г. и увеличение от 20 процентни пункта в сравнение с 2012 г. (38)

| 6.41. | Комисията отбелязва, че средната степен на усвояване на средствата в размер на 57 % (в края на 2014 г.) — повишен процент спрямо 47 % в края на 2013 г. — представлява средна стойност на равнището на ЕС, която не отразява разнородната ситуация на програмно ниво (вж. Доклад на Комисията, публикуван на 1 октомври 2015 г.). Ниската степен на усвояване на средствата в края на 2014 г. се дължи на редица фактори, включително финансовата криза, ограничения опит в някои държави членки и късното стартиране на някои инструменти (дори през 2014 г.).

  В допълнение Комисията би желала да подчертае, че предвид жизнения цикъл на финансовите инструменти увеличение се очаква през последната година на изпълнението . Всички заключения относно ефективните нива на усвояване на средствата могат да бъдат направени единствено при приключването.


  Във всеки случай при приключването първоначалните средства от финансовите инструменти, които не са изплатени на крайните получатели, ще бъдат считани за недопустими, възстановени от бюджета на ЕС и изразходвани за програмите и държавите членки.


  Комисията счита, че в нейния доклад относно ситуацията в края на 2015 г., който предстои да бъде публикуван на 1 октомври 2016 г., ще бъде посочен по-нататъшен напредък в прилагането. |
| --- | --- |

6.41.

В допълнение Комисията би желала да подчертае, че предвид жизнения цикъл на финансовите инструменти увеличение се очаква през последната година на изпълнението . Всички заключения относно ефективните нива на усвояване на средствата могат да бъдат направени единствено при приключването.

Във всеки случай при приключването първоначалните средства от финансовите инструменти, които не са изплатени на крайните получатели, ще бъдат считани за недопустими, възстановени от бюджета на ЕС и изразходвани за програмите и държавите членки.

Комисията счита, че в нейния доклад относно ситуацията в края на 2015 г., който предстои да бъде публикуван на 1 октомври 2016 г., ще бъде посочен по-нататъшен напредък в прилагането.

| 6.42. | Фигура 6.8
  показва нивата на усвояване на финансовите инструменти, финансирани по функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ към 31 декември 2014 г. Още в последния си публикуван годишен доклад Сметната палата изтъква затрудненията, които изпитват някои държави членки да използват в пълен размер капитала на финансовите инструменти. Отбелязваме по-специално проблеми с по-ниските нива на усвояване в шест държави членки (Гърция, Испания, Италия, Нидерландия, Австрия и Словакия) в сравнение със средното ниво за ЕС. |
| --- | --- |

6.42.

Фигура 6.8
  показва нивата на усвояване на финансовите инструменти, финансирани по функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ към 31 декември 2014 г. Още в последния си публикуван годишен доклад Сметната палата изтъква затрудненията, които изпитват някои държави членки да използват в пълен размер капитала на финансовите инструменти. Отбелязваме по-специално проблеми с по-ниските нива на усвояване в шест държави членки (Гърция, Испания, Италия, Нидерландия, Австрия и Словакия) в сравнение със средното ниво за ЕС.

| 6.42. | Както вече е споменато в нейния отговор на Годишния доклад на Сметната палата за 2014 г. (точка 6.49), Комисията заедно с държавите членки е предприела редица мерки, за да гарантира, че оставащите инвестиции, направени по линия на финансовите инструменти, своевременно ще достигнат до крайните получатели. И през 2015 г. Комисията продължи да полага усилия в това отношение. |
| --- | --- |

6.42.

Фигура 6.8 –   Нива на усвояване на финансовите инструменти, финансирани по функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ към 31 декември 2014 г.

Image

Източник: Европейска сметна палата въз основа на EGESIF_15—0027—00, 23 септември 2015 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 6.43. | Информацията относно прилагането на финансовите инструменти по ЕФРР и ЕСФ се основава на данни, получени директно от държавите членки. От 2011 г. насам Комисията полага значителни усилия за подобряване на качеството на тези данни. Въпреки това представените в доклада на Комисията данни в някои случаи са непълни или неточни. Такъв е случаят и за четири от седемте финансови инструмента, проверени от Сметната палата през 2015 г. |
| --- | --- |

6.43.

Информацията относно прилагането на финансовите инструменти по ЕФРР и ЕСФ се основава на данни, получени директно от държавите членки. От 2011 г. насам Комисията полага значителни усилия за подобряване на качеството на тези данни. Въпреки това представените в доклада на Комисията данни в някои случаи са непълни или неточни. Такъв е случаят и за четири от седемте финансови инструмента, проверени от Сметната палата през 2015 г.

| 6.43. | През май 2015 г. Комисията предостави на държавите членки насоки относно инструкциите за отчетност, като разясни изискванията за докладване. Освен това Комисията е подобрила своите инструменти за докладване за периода 2014—2020 г.: държавите членки ще трябва да докладват данните, изисквани съгласно член 46 от Регламента за общоприложимите разпоредби, които са по-изчерпателни от данните, изисквани за периода 2007—2013 г. През април 2016 г. службите на Комисията представиха на държавите членки допълнителни насоки във връзка с това докладване. |
| --- | --- |

6.43.

Недопустими крайни получатели

| 6.44. | В два от седемте проверени финансови инструмента са били одобрени гаранции или заеми за крайни получатели, които не са били допустими за финансиране съгласно регламента и националното право. Тези случаи са класифицирани като количествено измерими грешки в категорията на недопустимите разходи или на недопустимите проекти (вж.
  фигура 6.9
  ). |
| --- | --- |

6.44.

В два от седемте проверени финансови инструмента са били одобрени гаранции или заеми за крайни получатели, които не са били допустими за финансиране съгласно регламента и националното право. Тези случаи са класифицирани като количествено измерими грешки в категорията на недопустимите разходи или на недопустимите проекти (вж.
  фигура 6.9
  ).

| 6.44. | Комисията отбелязва, че по отношение на две грешки, свързани с недопустими получатели на финансиране от финансови инструменти, на този етап тя не може да оцени въздействието на тези отделни грешки върху бюджета на ЕС.

  Както е посочено в точка 3 от „Насоките за определяне на финансовите корекции, които ще бъдат направени на разходите, съфинансирани от ЕС по структурните фондове и Европейския фонд за рибарство, в случаите на неспазване на правилата, приложими спрямо инструментите за финансов инженеринг за програмния период 2007—2013 г.“, отделните нередности могат да бъдат заменени със законосъобразни и редовни инвестиции, извършвани от крайните получатели чрез финансови инструменти при частичното или окончателното приключване. Поради това Комисията счита, че без да оспорва свързаните с отчетите грешки, на този етап тя не може да оцени въздействието им върху бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

6.44.

Както е посочено в точка 3 от „Насоките за определяне на финансовите корекции, които ще бъдат направени на разходите, съфинансирани от ЕС по структурните фондове и Европейския фонд за рибарство, в случаите на неспазване на правилата, приложими спрямо инструментите за финансов инженеринг за програмния период 2007—2013 г.“, отделните нередности могат да бъдат заменени със законосъобразни и редовни инвестиции, извършвани от крайните получатели чрез финансови инструменти при частичното или окончателното приключване. Поради това Комисията счита, че без да оспорва свързаните с отчетите грешки, на този етап тя не може да оцени въздействието им върху бюджета на ЕС.

Фигура 6.9 –   Пример за недопустим заем (недопустим получател)

Недопустими окончателни получатели: При един финансов инструмент по ЕФРР в Унгария финансовият посредник е отпуснал заем за дружество, което принадлежи към неговата група. Това е в противоречие с регламента и приложимите насоки на Комисията, които изрично забраняват да се счита за допустим окончателен получател на финансиране дадено дружество, което е част от същата група. Поради това този заем е недопустим за съфинансиране.

Други подобни случаи за недопустими получатели са установени в Италия.

Удължаване на срока на допустимост за периода 2007—2013 г. само чрез решение на Комисията

| 6.45. | Сметната палата напомня отново този конкретен въпрос, който беше отбелязан в Годишния доклад за 2014 г. (39) Член 56, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 определя 31 декември 2015 г. като краен срок за периода на допустимост за плащанията. През април 2015 г. Комисията реши да удължи периода на допустимост до 31 март 2017 г. посредством решение на Комисията (40), вместо да поиска от Съвета и от Парламента да изменят регламента. Предвид обстоятелството, че все още няма акт с достатъчно висока правна стойност, считаме средствата, отпуснати след 31 декември 2015 г. за нередовни. |
| --- | --- |

6.45.

Сметната палата напомня отново този конкретен въпрос, който беше отбелязан в Годишния доклад за 2014 г. (39) Член 56, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 определя 31 декември 2015 г. като краен срок за периода на допустимост за плащанията. През април 2015 г. Комисията реши да удължи периода на допустимост до 31 март 2017 г. посредством решение на Комисията (40), вместо да поиска от Съвета и от Парламента да изменят регламента. Предвид обстоятелството, че все още няма акт с достатъчно висока правна стойност, считаме средствата, отпуснати след 31 декември 2015 г. за нередовни.

| 6.45. | Комисията вече изрази своето становище относно същата констатация в своя отговор по Годишния доклад на Сметната палата за 2014 г. Комисията е действала съобразно препоръките на Европейския съвет от декември 2014 г. в рамките на маржа, предлаган от съществуващата регулаторна рамка. Поради това Комисията счита плащанията към крайни получатели, извършени до края на март 2017 г., за допустими разходи.

  Решението за изменение относно насоките за приключване на Комисията не засяга член 56, параграф 1, съгласно който вноската от фондовете във финансовите инструменти трябва да бъде изплатена най-късно до 31 декември 2015 г. Това продължава да бъде правило.


  С изменението се пояснява член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006. Член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 представлява lex specialis по отношение на член 56, параграф 1 от този регламент. Въз основа на това Комисията прави заключение, че:







  — | Член 78, параграф 6 предвижда, че вноската от оперативната програма в инструмента за финансов инженеринг трябва да бъде изплатена до 31 декември 2015 г. |
| --- | --- | --- |

6.45.

Решението за изменение относно насоките за приключване на Комисията не засяга член 56, параграф 1, съгласно който вноската от фондовете във финансовите инструменти трябва да бъде изплатена най-късно до 31 декември 2015 г. Това продължава да бъде правило.

С изменението се пояснява член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006. Член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 представлява lex specialis по отношение на член 56, параграф 1 от този регламент. Въз основа на това Комисията прави заключение, че:

—

Член 78, параграф 6 предвижда, че вноската от оперативната програма в инструмента за финансов инженеринг трябва да бъде изплатена до 31 декември 2015 г.

| — | Що се отнася до допустимостта на разходите, платени от инструмента за финансов инженеринг на крайния получател, член 78, параграф 6 позволява тези разходи да бъдат допустими до датата на подаване на документите по приключването. |
| --- | --- |

—

Що се отнася до допустимостта на разходите, платени от инструмента за финансов инженеринг на крайния получател, член 78, параграф 6 позволява тези разходи да бъдат допустими до датата на подаване на документите по приключването.

| — | Тъй като 31 март 2017 г. е крайният срок за подаване на документите по приключването до Комисията, в изменението на насоките за приключването се прави пояснение, че съгласно член 78, параграф 6 от Общия регламент под приключване се разбира датата на подаване на документите по приключването, т.е. 31 март 2017 г. (вж. също и отговор на Комисията по точка 6.52 и препоръка 5 от Годишния доклад на Палатата за 2014 г.) |
| --- | --- |

—

Тъй като 31 март 2017 г. е крайният срок за подаване на документите по приключването до Комисията, в изменението на насоките за приключването се прави пояснение, че съгласно член 78, параграф 6 от Общия регламент под приключване се разбира датата на подаване на документите по приключването, т.е. 31 март 2017 г. (вж. също и отговор на Комисията по точка 6.52 и препоръка 5 от Годишния доклад на Палатата за 2014 г.)

Поради това Комисията не е съгласна плащанията, извършени след 31 декември 2015 г., да бъдат считани за нередовни.

| 6.46. | Сметната палата е публикувала и специален доклад относно поуките, които са извлечени от изпълнението на бюджета на ЕС чрез финансови инструменти за програмния период 2007—2013 г. (41) |
| --- | --- |

6.46.

Сметната палата е публикувала и специален доклад относно поуките, които са извлечени от изпълнението на бюджета на ЕС чрез финансови инструменти за програмния период 2007—2013 г. (41)

| 6.46. | Комисията се позовава на своите отговори по препоръките на Палатата, публикувани в посочения специален доклад, и вече предприема последващи действия относно приетите препоръки. |
| --- | --- |

6.46.

ПРОВЕРКА НА ЕЛЕМЕНТИ ОТ СИСТЕМИТЕ ЗА ВЪТРЕШЕН КОНТРОЛ, В Т.Ч. ГОДИШНИТЕ ОТЧЕТИ ЗА ДЕЙНОСТТА

Оценка на надзора върху одитните органи от страна на Комисията

Комисията използва работата на одитните органи в държавите членки, за да направи оценка на нивото на грешките

| 6.47. | Одитните органи изразяват увереност пред Комисията относно ефективното функциониране на системите за управление и вътрешен контрол за дадена ОП и относно законосъобразността и редовността на сертифицираните разходи. Тази информация се предоставя от одитните органи в техните годишни доклади за контрол, одитните становища и докладите от одитите на системите (42). От 2009 г. насам Комисията прави проучвания на основните одитни органи, в т.ч. проверки на място на тяхната дейност, с цел да прецени до каква степен може да разчита на тях. |
| --- | --- |

6.47.

Одитните органи изразяват увереност пред Комисията относно ефективното функциониране на системите за управление и вътрешен контрол за дадена ОП и относно законосъобразността и редовността на сертифицираните разходи. Тази информация се предоставя от одитните органи в техните годишни доклади за контрол, одитните становища и докладите от одитите на системите (42). От 2009 г. насам Комисията прави проучвания на основните одитни органи, в т.ч. проверки на място на тяхната дейност, с цел да прецени до каква степен може да разчита на тях.

| 6.47. | Комисията работи в тясно сътрудничество и координация с одитните органи и започна да преразглежда техните методологии и одитни резултати още от 2009 г. Това спомогна за изграждането на капацитет, като към одитните органи бяха отправени съвети, насоки и препоръки посредством повторно извършване от страна на Комисията на проведената от тях одитна дейност.

  Комисията подчертава, че нейната оценка на надеждността на работата на одитните органи трябва да се разглежда в този контекст. В резултат на своята одитна програма, която включваше кумулативно от 2009 г. насам 316 одитни мисии, проведени на място, покриващи 51 одитни органа, отговарящи за одита на около 98,5  % от предоставяните средства по линия на ЕФРР/КФ, за периода 2007—2013 г., ГД „Регионална и селищна политика“ установи към края на 2015 г., че като цяло може да се разчита на проведената от проверените органи работа.


  По отношение на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ към края на 2015 г., от 2009 г. насам са били извършени 236 одитни мисии, обхващащи 89 от 92 одитни органа (96,7  %), отговарящи за одита на 115 от 118 ОП, представляващи 99,6  % от разходите. Комисията направи заключение, че тя може да разчита на 82 одитни органа, отговарящи за одита на 98,2  % от средствата, отпускани от ЕСФ.


  В своите ГОД за 2015 г. ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ дадоха подробна оценка за точността и надеждността на одитната информация и резултатите, докладвани от одитните органи в годишните им доклади за контрол за 2015 г. във връзка с разходите за 2014 г. (вж. страници 55—60 от ГОД на ГД „Регионална и селищна политика“ за 2015 г. и стр. 52—54 от ГОД на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 2015 г.) |
| --- | --- |

6.47.

Комисията подчертава, че нейната оценка на надеждността на работата на одитните органи трябва да се разглежда в този контекст. В резултат на своята одитна програма, която включваше кумулативно от 2009 г. насам 316 одитни мисии, проведени на място, покриващи 51 одитни органа, отговарящи за одита на около 98,5  % от предоставяните средства по линия на ЕФРР/КФ, за периода 2007—2013 г., ГД „Регионална и селищна политика“ установи към края на 2015 г., че като цяло може да се разчита на проведената от проверените органи работа.

По отношение на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ към края на 2015 г., от 2009 г. насам са били извършени 236 одитни мисии, обхващащи 89 от 92 одитни органа (96,7  %), отговарящи за одита на 115 от 118 ОП, представляващи 99,6  % от разходите. Комисията направи заключение, че тя може да разчита на 82 одитни органа, отговарящи за одита на 98,2  % от средствата, отпускани от ЕСФ.

В своите ГОД за 2015 г. ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ дадоха подробна оценка за точността и надеждността на одитната информация и резултатите, докладвани от одитните органи в годишните им доклади за контрол за 2015 г. във връзка с разходите за 2014 г. (вж. страници 55—60 от ГОД на ГД „Регионална и селищна политика“ за 2015 г. и стр. 52—54 от ГОД на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 2015 г.)

| 6.48. | Генералните дирекции „Регионална и селищна политика“ и „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ използват тази информация при изготвянето на своите годишни отчети за дейността (ГОД) и по всяко време на годината, когато трябва да се вземе решение за евентуално прекъсване и/или временно спиране на плащанията за оперативните програми. |
| --- | --- |

6.48.

Генералните дирекции „Регионална и селищна политика“ и „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ използват тази информация при изготвянето на своите годишни отчети за дейността (ГОД) и по всяко време на годината, когато трябва да се вземе решение за евентуално прекъсване и/или временно спиране на плащанията за оперативните програми.

| 6.48. | През 2015 г. ГД „Регионална и селищна политика“ посочи в своя ГОД, че около две трети от прекъснатите плащания и плащанията, спрени временно предварително, се основават на одитните резултати, докладвани на Комисията от одитните органи през годината или в края на годината. (вж. страница 68 от ГОД на ГД „Регионална и селищна политика“ за 2015 г.)

  В хода на 2015 г. процедурите за прекъсване или предварително временно спиране са свързани със 117 програми по линия на ЕФРР/КФ и касаят заявки за плащания на обща стойност почти 9,1  милиарда евро, подадени от държавите членки, по които обаче не са били извършени плащания, освен когато Комисията е получила допълнителни доказателства, че въпросните държави членки са направили всички необходими корекции.


  По отношение на ЕСФ, както е посочено на стр. 59 от ГОД на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 2015 г., Комисията е изпратила 2 предупредителни писма и 17 писма за предварително временно спиране; тя е взела решение за 27 прекъсвания на плащания и временно е спряла 10 оперативни програми. Прекъснати са били плащания по заявки, възлизащи общо на 1,4  милиарда евро. |
| --- | --- |

6.48.

В хода на 2015 г. процедурите за прекъсване или предварително временно спиране са свързани със 117 програми по линия на ЕФРР/КФ и касаят заявки за плащания на обща стойност почти 9,1  милиарда евро, подадени от държавите членки, по които обаче не са били извършени плащания, освен когато Комисията е получила допълнителни доказателства, че въпросните държави членки са направили всички необходими корекции.

По отношение на ЕСФ, както е посочено на стр. 59 от ГОД на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 2015 г., Комисията е изпратила 2 предупредителни писма и 17 писма за предварително временно спиране; тя е взела решение за 27 прекъсвания на плащания и временно е спряла 10 оперативни програми. Прекъснати са били плащания по заявки, възлизащи общо на 1,4  милиарда евро.

| 6.49. | За да преценят дали могат да разчитат на тази информация, генералните дирекции проверяват докладваните от националните органи проценти грешки за всяка ОП (или група ОП) (43):






  — | ако Комисията счете процента грешки за надежден (и представителен за сертифицираните разходи), тя приема отчетения от одитния орган процент грешки. Също така Комисията може да преизчисли процента грешки, за да извърши своя собствена оценка, въз основа на получена от одитния орган допълнителна информация; |
| --- | --- | --- |

6.49.

За да преценят дали могат да разчитат на тази информация, генералните дирекции проверяват докладваните от националните органи проценти грешки за всяка ОП (или група ОП) (43):

—

ако Комисията счете процента грешки за надежден (и представителен за сертифицираните разходи), тя приема отчетения от одитния орган процент грешки. Също така Комисията може да преизчисли процента грешки, за да извърши своя собствена оценка, въз основа на получена от одитния орган допълнителна информация;

| — | в случай на ненадеждни проценти грешки Комисията прилага фиксиран процент грешки (между 2 и 25 %) в съответствие с резултатите от своята оценка на функционирането на системите за управление и вътрешен контрол. |
| --- | --- |

—

в случай на ненадеждни проценти грешки Комисията прилага фиксиран процент грешки (между 2 и 25 %) в съответствие с резултатите от своята оценка на функционирането на системите за управление и вътрешен контрол.

| 6.49. | Комисията подчертава, че тази оценка на надеждността на процентите грешки всяка година се основава на задълбочен документен анализ на цялата налична информация, допълнена чрез мисии за установяване на фактите на място, основани на риска, като е отчетена също общата оценка на надеждността на работата на одитните органи в резултат на цялостната одитна проверка, за която става дума в отговора по точка 6.47. При необходимост Комисията изисква и получава от одитните органи всяка необходима допълнителна информация. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Комисията изчислява също и „кумулативния остатъчен риск“ за всяка ОП (или група ОП), при който се отчитат всички финансови корекции, извършени от началото на програмния период. Това включва корекции, които вече са извършени на ниво ЕС и/или на национално ниво (44). |
| --- | --- |

6.50.

Комисията изчислява също и „кумулативния остатъчен риск“ за всяка ОП (или група ОП), при който се отчитат всички финансови корекции, извършени от началото на програмния период. Това включва корекции, които вече са извършени на ниво ЕС и/или на национално ниво (44).

| 6.51. | Въз основа на тези два показателя, както и на допълнителна информация, с която разполага, Комисията формира своята оценка за системата за управление и контрол на оперативната програма. Тази оценка след това се докладва в годишния отчет за дейността на генералната дирекция (45). |
| --- | --- |

6.51.

Въз основа на тези два показателя, както и на допълнителна информация, с която разполага, Комисията формира своята оценка за системата за управление и контрол на оперативната програма. Тази оценка след това се докладва в годишния отчет за дейността на генералната дирекция (45).

| 6.51. | Комисията оценява ефективното функциониране на системата за управление и контрол за всяка програма и за всеки орган (управляващ, сертифициращ и одитен орган) въз основа на всички налични резултати от одитите на националните системи и системите на ЕС по 15 ключови регулаторни изисквания, в съответствие с методиката, споделяна с одитиращите органи. По тази причина всички програми са оценени въз основа на одитни становища на национално равнище и на равнището на Комисията, които са базирани на одити на системи и представителни извадки от операции. Процентите грешки, докладвани от държавите членки, и остатъчният процент грешки, изчислен от Комисията, са важни елементи на тази оценка, които не са единствените. Управляващите оперативните редове и вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити също оценяват нивото на достоверност.

  За целите на достоверността, оповестени в ГОД, становището за всяка оперативна програма е резултат на цялостна оценка въз основа на цялата информация, която е на разположение на Комисията. Това осигурява всеобхватна и подробна оценка на ефективността на системите за управление и контрол за всяка държава членка и за оперативните програми, включени в резервите за 2015 г., както и информация относно основните установени проблеми и предприетите действия. |
| --- | --- |

6.51.

За целите на достоверността, оповестени в ГОД, становището за всяка оперативна програма е резултат на цялостна оценка въз основа на цялата информация, която е на разположение на Комисията. Това осигурява всеобхватна и подробна оценка на ефективността на системите за управление и контрол за всяка държава членка и за оперативните програми, включени в резервите за 2015 г., както и информация относно основните установени проблеми и предприетите действия.

Оценката на Комисията на годишните доклади за контрол може само отчасти да намали риска от докладване на ненадеждна информация от страна на националните органи

| 6.52. | Надеждността на оценката на Комисията за оперативните програми по ЕФРР, КФ и ЕСФ зависи от точността и надеждността на информацията, докладвана от органите на държавите членки. Одитите на Сметната палата през предходни години са установили два основни вида риск в това отношение:






  — | одитните органи могат да занижат грешките и/или могат да не ги екстраполират правилно. Вследствие на това е възможно докладваните проценти грешки невинаги да са надеждни; |
| --- | --- | --- |

6.52.

Надеждността на оценката на Комисията за оперативните програми по ЕФРР, КФ и ЕСФ зависи от точността и надеждността на информацията, докладвана от органите на държавите членки. Одитите на Сметната палата през предходни години са установили два основни вида риск в това отношение:

—

одитните органи могат да занижат грешките и/или могат да не ги екстраполират правилно. Вследствие на това е възможно докладваните проценти грешки невинаги да са надеждни;

| — | възможно е докладваната от държавите членки информация относно финансовите корекции невинаги да е надеждна или точна, като в резултат на това методът за изчисление на Комисията да доведе до занижаване на „кумулативния остатъчен риск“. |
| --- | --- |

—

възможно е докладваната от държавите членки информация относно финансовите корекции невинаги да е надеждна или точна, като в резултат на това методът за изчисление на Комисията да доведе до занижаване на „кумулативния остатъчен риск“.

| 6.52—6.54. | Както се обяснява в техните съответни ГОД, и двете генерални дирекции предприеха мерки за подобряване на надеждността на одитната информация (проценти грешки и одитни становища) и финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи. С цел да бъде намален рискът, Комисията прилага две одитни проучвания:






  — | използването от Комисията на докладваната от одитните органи одитна информация, включително годишните контролни доклади, одитните становища и процентите грешки, се основава на широкообхватна одитна дейност, включваща документни проверки и проверки на място. С това се цели да се провери дали одитните констатации са потвърдени, включително чрез повторно извършване на място от одиторите на Комисията.


  Документната проверка на годишните контролни доклади обхваща широк кръг от проверки, свързани например с точността на изчисленията, използваните параметри, третирането на откритите грешки или равнението на одитираната популация и се допълва от проучвателни мисии (вж. също и отговора на Комисията по точки 1.36 и 6.47). Допълнителна специфична информация се изисква и получава от одитните органи, когато това е необходимо, и в случай че са налице съмнения, но тя не се изисква системно във всички случаи в съответствие с принципа на единния одит и регулаторните изисквания.


  В резултат на тази задълбочена одитна дейност ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ са преценили, че 95 % от процентите грешки на държавите членки за тези области на политиката представляват надежден източник на информация за целите на изчисляване на риска за плащанията през 2015 г. (стр. 58 и 53 от съответните ГОД за 2015 г.). По отношение на останалите 5 %, за които процентите грешки, докладвани от държавите членки, са счетени за ненадеждни, Комисията ги е заменила с най-добра приблизителна оценка, базирана на фиксирани ставки; |
| --- | --- | --- |

6.52—6.54.

—

използването от Комисията на докладваната от одитните органи одитна информация, включително годишните контролни доклади, одитните становища и процентите грешки, се основава на широкообхватна одитна дейност, включваща документни проверки и проверки на място. С това се цели да се провери дали одитните констатации са потвърдени, включително чрез повторно извършване на място от одиторите на Комисията.

Документната проверка на годишните контролни доклади обхваща широк кръг от проверки, свързани например с точността на изчисленията, използваните параметри, третирането на откритите грешки или равнението на одитираната популация и се допълва от проучвателни мисии (вж. също и отговора на Комисията по точки 1.36 и 6.47). Допълнителна специфична информация се изисква и получава от одитните органи, когато това е необходимо, и в случай че са налице съмнения, но тя не се изисква системно във всички случаи в съответствие с принципа на единния одит и регулаторните изисквания.

В резултат на тази задълбочена одитна дейност ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ са преценили, че 95 % от процентите грешки на държавите членки за тези области на политиката представляват надежден източник на информация за целите на изчисляване на риска за плащанията през 2015 г. (стр. 58 и 53 от съответните ГОД за 2015 г.). По отношение на останалите 5 %, за които процентите грешки, докладвани от държавите членки, са счетени за ненадеждни, Комисията ги е заменила с най-добра приблизителна оценка, базирана на фиксирани ставки;

| — | специфична одитна дейност на място, основана на риска (обхващаща до момента 75 оперативни програми през последните три години), с цел да се гарантира, че корекциите, за които е докладвано, са ефективно изпълнени, и приспадане в случай на съмнения или недостатъчно доказателства въпросните суми от кумулативните финансови корекции, отчетени за целите на изчисляването на остатъчния процент грешки. В резултат на своите одити и документни проверки за съгласуваност относно надеждността на декларациите, подадени по член 20, представени за всички програми, службите на Комисията решиха да възприемат предпазлив подход и да изключат някои от докладваните финансови корекции за изчисляване на кумулативния остатъчен риск (вж. годишния доклад за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“, стр. 72 и 73). |
| --- | --- |

—

специфична одитна дейност на място, основана на риска (обхващаща до момента 75 оперативни програми през последните три години), с цел да се гарантира, че корекциите, за които е докладвано, са ефективно изпълнени, и приспадане в случай на съмнения или недостатъчно доказателства въпросните суми от кумулативните финансови корекции, отчетени за целите на изчисляването на остатъчния процент грешки. В резултат на своите одити и документни проверки за съгласуваност относно надеждността на декларациите, подадени по член 20, представени за всички програми, службите на Комисията решиха да възприемат предпазлив подход и да изключат някои от докладваните финансови корекции за изчисляване на кумулативния остатъчен риск (вж. годишния доклад за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“, стр. 72 и 73).

Обратно на програмен период 2007—2013 г. през програмния период 2014—2020 г. одитните органи ще издадат своето одитно становище въз основа на процентите на остатъчна грешка след извършването на корекциите. В резултат на това точността на финансовите корекции ще бъде одитирана систематично като част от одита на отчетите.

| 6.53. | Верификацията от страна на Комисията на годишните доклади за контрол се състои предимно в документни проверки и следователно може само отчасти да се справи с тези рискове. По-специално Сметната палата счита, че възможностите Комисията да валидира (и, където е уместно — да коригира) отчетените проценти грешки са ограничени, когато от одитните органи не се изисква да предоставят на Комисията по-конкретна информация относно техните одити на операциите (например подробности относно одитния обхват, покритието/подизвадките и класифицирането на грешките) за целите на нейната верификация на годишните доклади за контрол. Извършеният от Сметната палата анализ показа, че през 2015 г. подобна информация е била изисквана по-често, отколкото през предходните години. |
| --- | --- |

6.53.

Верификацията от страна на Комисията на годишните доклади за контрол се състои предимно в документни проверки и следователно може само отчасти да се справи с тези рискове. По-специално Сметната палата счита, че възможностите Комисията да валидира (и, където е уместно — да коригира) отчетените проценти грешки са ограничени, когато от одитните органи не се изисква да предоставят на Комисията по-конкретна информация относно техните одити на операциите (например подробности относно одитния обхват, покритието/подизвадките и класифицирането на грешките) за целите на нейната верификация на годишните доклади за контрол. Извършеният от Сметната палата анализ показа, че през 2015 г. подобна информация е била изисквана по-често, отколкото през предходните години.

| 6.54. | През 2015 г., както и през предходните години двете генерални дирекции също са извършили проверки на място относно финансовите корекции, приложени от десет държави членки. За седем от тях Комисията е установила недостатъци, които изискват изменения на докладваните финансови корекции. През 2014 г. Комисията е установила недостатъци за седем от 12-те посетени държави членки. Тези констатации потвърждават оценката на Сметната палата и, в контекста на новия програмен период 2014—2020 г., подчертават значението на това да се осигури въвеждане на надеждни системи за докладване от държавите членки (46). |
| --- | --- |

6.54.

През 2015 г., както и през предходните години двете генерални дирекции също са извършили проверки на място относно финансовите корекции, приложени от десет държави членки. За седем от тях Комисията е установила недостатъци, които изискват изменения на докладваните финансови корекции. През 2014 г. Комисията е установила недостатъци за седем от 12-те посетени държави членки. Тези констатации потвърждават оценката на Сметната палата и, в контекста на новия програмен период 2014—2020 г., подчертават значението на това да се осигури въвеждане на надеждни системи за докладване от държавите членки (46).

По оценка на Комисията декларираните разходи за 58 % от всички оперативни програми не са засегнати от съществено ниво на грешки

| 6.55. | Комисията счита, че за 2015 г. разполага с увереност за това, че 254 от 440-те ОП по ЕФРР/КФ и ЕСФ (58 %) не са засегнати от съществено ниво на грешки — oдитните органи са отчели проценти грешки, които са под определения от Комисията праг на същественост от 2 %, и тези проценти са валидирани от Комисията. Тези ОП представляват около 38 % от плащанията за 2015 г. |
| --- | --- |

6.55.

Комисията счита, че за 2015 г. разполага с увереност за това, че 254 от 440-те ОП по ЕФРР/КФ и ЕСФ (58 %) не са засегнати от съществено ниво на грешки — oдитните органи са отчели проценти грешки, които са под определения от Комисията праг на същественост от 2 %, и тези проценти са валидирани от Комисията. Тези ОП представляват около 38 % от плащанията за 2015 г.

| 6.56. | Kакто и в предходни години, през 2015 г. Сметната палата провери дали Комисията ефективно е проверила точността и надеждността на отчетените от одитните органи проценти грешки. Това е било извършено за извадка от 102 ОП в 16 държави членки (80 от 322-те ОП по ЕФРР/КФ и 22 от 118-те ОП по ЕСФ) въз основа на работните досиета на Комисията. В извадката на Сметната палата са включени оперативни програми, за които Комисията е приела отчетените от одитните органи проценти грешки, но също така и ОП, за които процентите са били преизчислени или на които е наложен фиксиран процент. |
| --- | --- |

6.56.

Kакто и в предходни години, през 2015 г. Сметната палата провери дали Комисията ефективно е проверила точността и надеждността на отчетените от одитните органи проценти грешки. Това е било извършено за извадка от 102 ОП в 16 държави членки (80 от 322-те ОП по ЕФРР/КФ и 22 от 118-те ОП по ЕСФ) въз основа на работните досиета на Комисията. В извадката на Сметната палата са включени оперативни програми, за които Комисията е приела отчетените от одитните органи проценти грешки, но също така и ОП, за които процентите са били преизчислени или на които е наложен фиксиран процент.

Валидирането (или преизчисляването) от Комисията на процентите грешки съответства на данните, предоставени от одитните органи

| 6.57. | Във връзка с пет ОП, обхванати от пет годишни доклада за контрол, Сметната палата установи слабости, които не са били открити или коригирани в достатъчна степен от Комисията. Сметната палата обаче счита, че нито един от тези случаи не е следвало да доведе до допълнителни резерви от страна на Комисията (или резерви с по-голямо финансово отражение) в годишните отчети за дейността за 2015 г. Това е така, тъй като за почти всички оперативни програми (или група оперативни програми) вече има изразени резерви поради различни причини. |
| --- | --- |

6.57.

Във връзка с пет ОП, обхванати от пет годишни доклада за контрол, Сметната палата установи слабости, които не са били открити или коригирани в достатъчна степен от Комисията. Сметната палата обаче счита, че нито един от тези случаи не е следвало да доведе до допълнителни резерви от страна на Комисията (или резерви с по-голямо финансово отражение) в годишните отчети за дейността за 2015 г. Това е така, тъй като за почти всички оперативни програми (или група оперативни програми) вече има изразени резерви поради различни причини.

| 6.57. | Комисията отбелязва подобрението на оценката на извършената от нея проверка на докладваните от одитните органи проценти грешки. |
| --- | --- |

6.57.

Подобрения в проверките на одитните органи относно държавните помощи и процедурите за възлагане на обществени поръчки

| 6.58. | Както и в предходни години, Сметната палата провери също така дали националните одитни органи са извършили адекватни проверки на спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки и тези за държавните помощи. В сравнение с оценката от предходната година (47) Сметната палата отбелязва значително подобрение в тази област, тъй като по-голямата част от контролните листове, използвани от одитните органи за одит на операциите, са съобразени по адекватен начин с правилата за възлагане на обществени поръчки и правилата за държавни помощи. Резултатът е, че при две от 102-те оперативни програми от извадката проверките на одитните органи във връзка с държавните помощи не са били достатъчни (например доставчиците на услуги от общ икономически интерес не са били включени в обхвата на проверките или интензивността на помощите не е била проверена при нотифицираните схеми за държавна помощ и мерките в областта на научно-изследователската и развойната дейност). За една от тези две оперативни програми контролният лист във връзка с процедурата за възлагане на обществена поръчка се счита за недостатъчен. |
| --- | --- |

6.58.

Както и в предходни години, Сметната палата провери също така дали националните одитни органи са извършили адекватни проверки на спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки и тези за държавните помощи. В сравнение с оценката от предходната година (47) Сметната палата отбелязва значително подобрение в тази област, тъй като по-голямата част от контролните листове, използвани от одитните органи за одит на операциите, са съобразени по адекватен начин с правилата за възлагане на обществени поръчки и правилата за държавни помощи. Резултатът е, че при две от 102-те оперативни програми от извадката проверките на одитните органи във връзка с държавните помощи не са били достатъчни (например доставчиците на услуги от общ икономически интерес не са били включени в обхвата на проверките или интензивността на помощите не е била проверена при нотифицираните схеми за държавна помощ и мерките в областта на научно-изследователската и развойната дейност). За една от тези две оперативни програми контролният лист във връзка с процедурата за възлагане на обществена поръчка се счита за недостатъчен.

| 6.58. | След като извърши свои собствени проверки, Комисията също отбеляза значителното подобрение, докладвано от Палатата.

  По време на прегледа на годишния доклад за контрола (ГДК) Комисията проверява дали становището на одитния орган е добре обосновано въз основа на резултатите от одитите на системите и операциите.


  Проверката на работата на одитните органи по отношение на държавните помощи е включена, наред с други въпроси, в направения от Комисията преглед на одитните органи, който включва проверка на методологията за одитите на системите и одитите на операциите (включително контролните списъци), както и повторното извършване на одити, които вече са направени от одитните органи (вж. отговора по точка 6.47).


  В някои случаи чрез собствените си доклади Комисията вече препоръча на съответните одитни органи да подобрят своите контролни списъци, за да обхванат по-добре проверката на въпроси, свързани с държавните помощи и обществените поръчки. Комисията ще продължи да гарантира, че одитните органи използват подходящи контролни списъци. |
| --- | --- |

6.58.

По време на прегледа на годишния доклад за контрола (ГДК) Комисията проверява дали становището на одитния орган е добре обосновано въз основа на резултатите от одитите на системите и операциите.

Проверката на работата на одитните органи по отношение на държавните помощи е включена, наред с други въпроси, в направения от Комисията преглед на одитните органи, който включва проверка на методологията за одитите на системите и одитите на операциите (включително контролните списъци), както и повторното извършване на одити, които вече са направени от одитните органи (вж. отговора по точка 6.47).

В някои случаи чрез собствените си доклади Комисията вече препоръча на съответните одитни органи да подобрят своите контролни списъци, за да обхванат по-добре проверката на въпроси, свързани с държавните помощи и обществените поръчки. Комисията ще продължи да гарантира, че одитните органи използват подходящи контролни списъци.

Насоките на Комисията изискват одитните органи да включват вноските за финансовите инструменти в одитираната популация, вместо да изискват проверка на действително изразходваните средства за крайните получатели

| 6.59. | Финансовите вноски от ОП към фондовете, които прилагат финансови инструменти за целия период, обикновено се правят чрез едно плащане, веднага след като се създаде правната структура на фондовете. Във финансовите споразумения могат да бъдат определени алтернативни механизми за финансиране. В съответствие с регламента тези плащания се сертифицират от Комисията като извършени разходи (48). В съответствие с изготвените от Комисията указания за одитните органи относно формирането на извадки последващата проверка от одитните органи на такива плащания обикновено се прави за финансовата година, през която е извършено плащането. Тези проверки като цяло имат ограничен обхват, тъй като през първата година се избират малко на брой операции за подпомагане, а на крайните бенефициенти и проекти се отпускат ограничени по размер суми. |
| --- | --- |

6.59.

Финансовите вноски от ОП към фондовете, които прилагат финансови инструменти за целия период, обикновено се правят чрез едно плащане, веднага след като се създаде правната структура на фондовете. Във финансовите споразумения могат да бъдат определени алтернативни механизми за финансиране. В съответствие с регламента тези плащания се сертифицират от Комисията като извършени разходи (48). В съответствие с изготвените от Комисията указания за одитните органи относно формирането на извадки последващата проверка от одитните органи на такива плащания обикновено се прави за финансовата година, през която е извършено плащането. Тези проверки като цяло имат ограничен обхват, тъй като през първата година се избират малко на брой операции за подпомагане, а на крайните бенефициенти и проекти се отпускат ограничени по размер суми.

| 6.59—6.62. | В съответствие с член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006 вноската от фондовете във финансовите инструменти е включена в заявките за плащане, подадени до Комисията. Тези плащания представляват част от популацията, която следва да бъде одитирана от одитните органи чрез проверки на извадки в съответствие с актуализираните насоки на Комисията.

  Одитната рамка, разработена през 2011 г. за ЕФРР/КФ и ЕСФ, ясно гласи, че одитите следва да обхващат структурата и прилагането на финансовия инструмент, както и че следва да бъдат предвидени конкретни проверки до приключването. Одитните органи и Комисията могат да извършват тематични одитни проверки по финансовите инструменти, които включват както структурата на фонда, така и самото изпълнение на проектите чрез одита на извадка от проекти, осъществени от крайните получатели.


  С писмо от 18 март 2015 г. Комисията също така е пояснила на одитните органи, че финансовите инструменти следва винаги да бъдат включвани в популацията, от която се формират извадки, и ги е уведомила, че тя счита за добра практика одитирането на тези операции като отделна страта за целите на формирането на извадки.


  В допълнение по време на срещата на „групата на хомолозите“, проведена през септември 2015 г., Комисията обсъди с одитните органи одитния подход и одитната стратегия, които ще бъдат приложени спрямо приключването. Необходимите гаранции относно финансовите инструменти при приключването ще бъдат получени чрез комбиниране на резултатите от извършваните по време на изпълнението одити на системите, от одитите на извадка от обхващащи етапа на изпълнението операции, когато това е било възможно, и от допълнителните тестове до приключването, за да се гарантира, че действителните плащания към крайните получатели са законосъобразни и редовни. В началото на 2016 г. бяха проведени последващи действия по отношение на това обсъждане в рамките на двустранни срещи за координация на одита с одитните органи на въпросните държави членки.


  На последно място, за целите на изготвяне на декларациите за приключване одитните органи ще трябва да получат и предоставят гаранции за законосъобразността и редовността не само на вноската от ОП във финансовите инструменти, но също така и за използването на тази вноска чрез свързани с отчетите операции, извършени от крайните получатели, както са изброени в член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006. |
| --- | --- |

6.59—6.62.

Одитната рамка, разработена през 2011 г. за ЕФРР/КФ и ЕСФ, ясно гласи, че одитите следва да обхващат структурата и прилагането на финансовия инструмент, както и че следва да бъдат предвидени конкретни проверки до приключването. Одитните органи и Комисията могат да извършват тематични одитни проверки по финансовите инструменти, които включват както структурата на фонда, така и самото изпълнение на проектите чрез одита на извадка от проекти, осъществени от крайните получатели.

С писмо от 18 март 2015 г. Комисията също така е пояснила на одитните органи, че финансовите инструменти следва винаги да бъдат включвани в популацията, от която се формират извадки, и ги е уведомила, че тя счита за добра практика одитирането на тези операции като отделна страта за целите на формирането на извадки.

В допълнение по време на срещата на „групата на хомолозите“, проведена през септември 2015 г., Комисията обсъди с одитните органи одитния подход и одитната стратегия, които ще бъдат приложени спрямо приключването. Необходимите гаранции относно финансовите инструменти при приключването ще бъдат получени чрез комбиниране на резултатите от извършваните по време на изпълнението одити на системите, от одитите на извадка от обхващащи етапа на изпълнението операции, когато това е било възможно, и от допълнителните тестове до приключването, за да се гарантира, че действителните плащания към крайните получатели са законосъобразни и редовни. В началото на 2016 г. бяха проведени последващи действия по отношение на това обсъждане в рамките на двустранни срещи за координация на одита с одитните органи на въпросните държави членки.

На последно място, за целите на изготвяне на декларациите за приключване одитните органи ще трябва да получат и предоставят гаранции за законосъобразността и редовността не само на вноската от ОП във финансовите инструменти, но също така и за използването на тази вноска чрез свързани с отчетите операции, извършени от крайните получатели, както са изброени в член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006.

| 6.60. | За три оперативни програми вноската за финансовите инструменти представлява значителна част от популацията и одитираната извадка. Одитните органи са установили, че тези вноски не са засегнати от грешки. |
| --- | --- |

6.60.

За три оперативни програми вноската за финансовите инструменти представлява значителна част от популацията и одитираната извадка. Одитните органи са установили, че тези вноски не са засегнати от грешки.

| 6.61. | Освен ако не са предвидени конкретни проверки при приключването, няма вероятност одитните органи да проверят действителното изпълнение на операциите на финансовите инструменти преди приключването на програмния период. През последните две години Сметната палата установи, че са избрани недопустими получатели на помощ в някои от одитираните инструменти (вж. също така точка 6.44). |
| --- | --- |

6.61.

Освен ако не са предвидени конкретни проверки при приключването, няма вероятност одитните органи да проверят действителното изпълнение на операциите на финансовите инструменти преди приключването на програмния период. През последните две години Сметната палата установи, че са избрани недопустими получатели на помощ в някои от одитираните инструменти (вж. също така точка 6.44).

| 6.62. | Комисията не е публикувала официални хоризонтални насоки относно извършването на одит на плащанията към крайните получатели, направени по финансовите инструменти преди приключване. Одитният подход обаче се съгласува двустранно между Комисията и съответната държава членка. |
| --- | --- |

6.62.

Комисията не е публикувала официални хоризонтални насоки относно извършването на одит на плащанията към крайните получатели, направени по финансовите инструменти преди приключване. Одитният подход обаче се съгласува двустранно между Комисията и съответната държава членка.

| 6.63. | В случаите, когато финансовите инструменти се управляват от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), одитните органи не разполагат с възможността да проверяват вноските към фонда поради ограничения, наложени от ЕИБ във връзка с правата за достъп. |
| --- | --- |

6.63.

В случаите, когато финансовите инструменти се управляват от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), одитните органи не разполагат с възможността да проверяват вноските към фонда поради ограничения, наложени от ЕИБ във връзка с правата за достъп.

| 6.63. | Допълнителните обсъждания между Комисията и групата на ЕИБ следва да дадат възможност при приключването управляващите и одитните органи да разполагат с гаранции във връзка с този конкретен въпрос. |
| --- | --- |

6.63.

Докладване на много нисък процент грешки от одитните органи за оперативните програми, в които Сметната палата е констатирала грешки

| 6.64. | За 110 от 440-те ОП по ЕФРР/КФ и ЕСФ Комисията е валидирала проценти грешки, които са равни или по-малки от 0,5  %. При 16 от тези ОП Сметната палата е извършила най-малко една проверка през последните две финансови години. При девет от тези ОП Сметната палата отчита количествено измерими грешки в проверените проекти (вж. точки 6.55 и 6.56). |
| --- | --- |

6.64.

За 110 от 440-те ОП по ЕФРР/КФ и ЕСФ Комисията е валидирала проценти грешки, които са равни или по-малки от 0,5  %. При 16 от тези ОП Сметната палата е извършила най-малко една проверка през последните две финансови години. При девет от тези ОП Сметната палата отчита количествено измерими грешки в проверените проекти (вж. точки 6.55 и 6.56).

| 6.64. | Комисията отбелязва, че откриването на отделни грешки в дадена програма не предрешава резултатите от одита, които се основават на статистически извадки, подбрани по подходящ начин и на случаен принцип, или на извадки, обхващащи значителна част от декларираните разходи. Комисията счита, че отделните грешки, докладвани от Палатата, не поставят под съмнение надеждността на докладваните и валидираните проценти грешки през 2015 г. |
| --- | --- |

6.64.

Преглед на годишните отчети за дейността на Комисията

| 6.65. | Сметната палата разгледа годишните отчети за дейността (ГОД) на Комисията за 2015 г. и придружаващите ги декларации на генералните директори на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (49). По-специално трябва да се има предвид следното:






  — | Сметната палата провери последователността и точността на изчисленията на Комисията за размера на сумите, изложени на риск; |
| --- | --- | --- |

6.65.

Сметната палата разгледа годишните отчети за дейността (ГОД) на Комисията за 2015 г. и придружаващите ги декларации на генералните директори на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (49). По-специално трябва да се има предвид следното:

—

Сметната палата провери последователността и точността на изчисленията на Комисията за размера на сумите, изложени на риск;

| — | Сметната палата разгледа изразените резерви за 2015 г. |
| --- | --- |

—

Сметната палата разгледа изразените резерви за 2015 г.

Изчисление на Комисията за изложените на риск средства за ОП по ЕФРР/КФ и ЕСФ

| 6.66. | Като цяло изчисленията на Комисията за изложените на риск суми в годишните отчети за дейността за 2015 г. са точни и последователни, като наличната информация е докладвана и/или е предоставена от одитните органи. Сметната палата обаче припомня, че годишните проценти грешки, отчетени от Комисията в годишните отчети за дейността, не са пряко съпоставими с тези, изчислени от Сметната палата (50). |
| --- | --- |

6.66.

Като цяло изчисленията на Комисията за изложените на риск суми в годишните отчети за дейността за 2015 г. са точни и последователни, като наличната информация е докладвана и/или е предоставена от одитните органи. Сметната палата обаче припомня, че годишните проценти грешки, отчетени от Комисията в годишните отчети за дейността, не са пряко съпоставими с тези, изчислени от Сметната палата (50).

| 6.66. | Комисията е съгласна, че процентът грешки на Палатата и този на Комисията не са пряко съпоставими. Въпреки това целта на този процес е по същество една и съща, а именно оценка на риска за бюджета на ЕС през дадена година.

  В своята оценка Комисията взема под внимание всички различия, цитирани от Палатата в нейния Специален доклад No 16/2013 (вж. отговора на Комисията по точка 11 от настоящия доклад). С изключение на тези различия Комисията е на мнение, че за годишния доклад за 2015 г. резултатът от оценката на Комисията съответства на процентите грешки, изчислени от Палатата, както беше за последните пет последователни години за ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и за четирите последователни години преди този годишен доклад за ГД „Регионална и селищна политика“ (вж. страници 65 и 100 от съответните ГОД). |
| --- | --- |

6.66.

В своята оценка Комисията взема под внимание всички различия, цитирани от Палатата в нейния Специален доклад No 16/2013 (вж. отговора на Комисията по точка 11 от настоящия доклад). С изключение на тези различия Комисията е на мнение, че за годишния доклад за 2015 г. резултатът от оценката на Комисията съответства на процентите грешки, изчислени от Палатата, както беше за последните пет последователни години за ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и за четирите последователни години преди този годишен доклад за ГД „Регионална и селищна политика“ (вж. страници 65 и 100 от съответните ГОД).

| — | Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ е изчислила, че между 3,0 и 5,6  % от разрешените през годината междинни и окончателни плащания по оперативните програми по ЕФРР/КФ за програмния период 2007—2013 г. са изложени на риск от грешки. 63 % от направените от Комисията плащания са извършени към оперативни програми с валидиран процент грешки в размер над 2 %; |
| --- | --- |

—

Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ е изчислила, че между 3,0 и 5,6  % от разрешените през годината междинни и окончателни плащания по оперативните програми по ЕФРР/КФ за програмния период 2007—2013 г. са изложени на риск от грешки. 63 % от направените от Комисията плащания са извършени към оперативни програми с валидиран процент грешки в размер над 2 %;

През 2015 г. ГД „Регионална и селищна политика“ извърши 63 % от плащанията за оперативните програми, които тя оценява като засегнати от съществено ниво на грешки над 2 %, но за по-голямата част от тези програми са били извършени достатъчни корекции, с цел кумулативният остатъчен риск да се приведе под прага на същественост.

Вж. също отговор на Комисията по точка 6.67.

| — | Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ е изчислила, че между 3,0 и 3,6  % от разрешените през годината междинни и окончателни плащания за ОП по ЕСФ за програмния период 2007—2013 г. са изложени на риск от грешки. 56 % от направените от Комисията плащания са извършени към оперативни програми с валидиран процент грешки в размер над 2 %. |
| --- | --- |

—

Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ е изчислила, че между 3,0 и 3,6  % от разрешените през годината междинни и окончателни плащания за ОП по ЕСФ за програмния период 2007—2013 г. са изложени на риск от грешки. 56 % от направените от Комисията плащания са извършени към оперативни програми с валидиран процент грешки в размер над 2 %.

През 2015 г. Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ извърши 56 % от плащанията за оперативните програми, които тя оценява като засегнати от съществено ниво на грешки над 2 %, но за по-голямата част от тези програми са били извършени достатъчни корекции, с цел кумулативният остатъчен риск да се приведе под прага на същественост.

Вж. също отговор на Комисията по точка 6.67.

Резерви на Комисията по отношение на ОП по ЕФРР/КФ и ЕСФ

| 6.67. | В областта на политиката на сближаване Комисията изразява резерви относно ОП (или групи ОП, когато:






  — | са открити значителни слабости в системите за управление и контрол на ОП, или |
| --- | --- | --- |

6.67.

В областта на политиката на сближаване Комисията изразява резерви относно ОП (или групи ОП, когато:

—

са открити значителни слабости в системите за управление и контрол на ОП, или

| — | валидираният процент грешки за ОП надвишава 5 %. |
| --- | --- |

—

валидираният процент грешки за ОП надвишава 5 %.

За ОП с валидиран процент грешки между 2 и 5 % Комисията взема предвид също така дали „кумулативният остатъчен риск“ надвишава 2 %.

| 6.67. | Комисията отбелязва, че както е докладвано в съответните ГОД за 2015 г.:






  — | при 93 % от програмите по линия на ЕФРР/КФ в края на 2015 г. кумулативният остатъчен риск (КОР) е бил под 2 % (стр. 58). По отношение на 21 програми с кумулативен остатъчен риск над 2 % — резерви са направени за 20 програми, а за оставащата една програма изключението е било оповестено в ГОД (стр. 180); |
| --- | --- | --- |

6.67.

—

при 93 % от програмите по линия на ЕФРР/КФ в края на 2015 г. кумулативният остатъчен риск (КОР) е бил под 2 % (стр. 58). По отношение на 21 програми с кумулативен остатъчен риск над 2 % — резерви са направени за 20 програми, а за оставащата една програма изключението е било оповестено в ГОД (стр. 180);

| — | при 90,7  % от програмите по линия на ЕСФ, представляващи 93,3  % от плащанията за 2015 г., КОР е бил под 2 % (стр. 61). Направени са резерви за останалите програми, с изключение на случаите, в които необходимите корективни мерки вече са били осъществени. |
| --- | --- |

—

при 90,7  % от програмите по линия на ЕСФ, представляващи 93,3  % от плащанията за 2015 г., КОР е бил под 2 % (стр. 61). Направени са резерви за останалите програми, с изключение на случаите, в които необходимите корективни мерки вече са били осъществени.

| 6.68. | Броят на ОП, засегнати от резерви, е намалял през 2015 г. от 77 на 67 за ОП по ЕФРР/КФ и от 36 на 23 за ОП по ЕСФ. Междувременно изчисленото финансово отражение на тези резерви е намаляло от 234 млн. евро през 2014 г. на 231 млн. евро през 2015 г. за ЕФРР/КФ (51) и от 169,4  млн. евро през 2014 г. на 50,3  млн. евро през 2015 г. за ЕСФ. |
| --- | --- |

6.68.

Броят на ОП, засегнати от резерви, е намалял през 2015 г. от 77 на 67 за ОП по ЕФРР/КФ и от 36 на 23 за ОП по ЕСФ. Междувременно изчисленото финансово отражение на тези резерви е намаляло от 234 млн. евро през 2014 г. на 231 млн. евро през 2015 г. за ЕФРР/КФ (51) и от 169,4  млн. евро през 2014 г. на 50,3  млн. евро през 2015 г. за ЕСФ.

| 6.68. | Констатацията на Палатата демонстрира зрелостта на методологията, използвана за резерви в съответните ГОД, и стриктното прилагане на тази методология от Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ и Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

  И двете генерални дирекции са следвали стриктен подход по отношение на прекъсването и временното спиране на плащания. Те също така прилагат превантивен подход по отношение на плащания, т.е. не се извършват плащания по оперативни програми, за които е планирана одитна мисия, докато одитната мисия не приключи. След това плащанията се възобновяват, освен ако не са установени значителни недостатъци. |
| --- | --- |

6.68.

И двете генерални дирекции са следвали стриктен подход по отношение на прекъсването и временното спиране на плащания. Те също така прилагат превантивен подход по отношение на плащания, т.е. не се извършват плащания по оперативни програми, за които е планирана одитна мисия, докато одитната мисия не приключи. След това плащанията се възобновяват, освен ако не са установени значителни недостатъци.

| 6.69. | Сметната палата установи, че резервите от страна на Комисията в годишните отчети за дейността за 2015 г. съответстват на инструкциите на Комисията и на информацията, която е предоставена на двете генерални дирекции. |
| --- | --- |

6.69.

Сметната палата установи, че резервите от страна на Комисията в годишните отчети за дейността за 2015 г. съответстват на инструкциите на Комисията и на информацията, която е предоставена на двете генерални дирекции.

| 6.70. | По оценка на Комисията „кумулативният остатъчен риск“ е 1 % от плащанията за всички ОП по ЕФРР/КФ и 0,9  % за всички ОП по ЕСФ. Тези данни се основават на процентите грешки, докладвани от одитните органи и валидирани от Комисията, и вземат предвид също така финансовите корекции, докладвани на Комисията от сертифициращите органи (52). |
| --- | --- |

6.70.

По оценка на Комисията „кумулативният остатъчен риск“ е 1 % от плащанията за всички ОП по ЕФРР/КФ и 0,9  % за всички ОП по ЕСФ. Тези данни се основават на процентите грешки, докладвани от одитните органи и валидирани от Комисията, и вземат предвид също така финансовите корекции, докладвани на Комисията от сертифициращите органи (52).

Поглед напред — програмен период 2014—2020 г.

| 6.71. | В своя годишен доклад за 2014 г. (53) Сметната палата отбелязва наличието на закъснения в стартирането на програмния период 2014—2020 г. В края на 2015 г. са били определени по-малко от 20 % от националните органи, отговарящи за ЕСИ фондовете. Въпреки че органите на държавите членки могат например да стартират покани за представяне на предложения и да правят подбор на проекти, те не представят декларации за разходите пред Комисията, преди да бъдат избрани. Вследствие на това съществува риск забавянията в бюджетното изпълнение за програмния период 2014—2020 г. да бъдат по-големи от тези за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

6.71.

В своя годишен доклад за 2014 г. (53) Сметната палата отбелязва наличието на закъснения в стартирането на програмния период 2014—2020 г. В края на 2015 г. са били определени по-малко от 20 % от националните органи, отговарящи за ЕСИ фондовете. Въпреки че органите на държавите членки могат например да стартират покани за представяне на предложения и да правят подбор на проекти, те не представят декларации за разходите пред Комисията, преди да бъдат избрани. Вследствие на това съществува риск забавянията в бюджетното изпълнение за програмния период 2014—2020 г. да бъдат по-големи от тези за периода 2007—2013 г.

| 6.71. | Комисията отбелязва, че определянето на органи, отговарящи за фондовете, е задължение на държавите членки. Комисията няколко пъти е насърчила държавите членки (по време на срещи и чрез писмена комуникация) да ускорят този процес, като гарантират пълно зачитане на критериите за определяне на отговорни органи, определени в регламента, като е предоставила разяснения и е оказала съдействие, когато това е било необходимо.

  В допълнение Комисията отбелязва, че прилагането по места може да започне много преди приключване на процеса по определяне на отговорни органи на равнището на държавите членки, като Комисията ще бъде уведомявана за това. Средно вече около 10 % от предоставяните средства са били заделени за избрани операции, като този процент е различен при отделните държави членки. |
| --- | --- |

6.71.

В допълнение Комисията отбелязва, че прилагането по места може да започне много преди приключване на процеса по определяне на отговорни органи на равнището на държавите членки, като Комисията ще бъде уведомявана за това. Средно вече около 10 % от предоставяните средства са били заделени за избрани операции, като този процент е различен при отделните държави членки.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

Заключениe за 2015 г.

| 6.72. | Като цяло одитните доказателства сочат, че разходите в областта „Икономическо, социално и териториално сближаване“ са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

6.72.

Като цяло одитните доказателства сочат, че разходите в областта „Икономическо, социално и териториално сближаване“ са засегнати от съществено ниво на грешки.

| 6.72—6.73. | Комисията отбелязва, че вероятният процент грешки, представен от Палатата, остава стабилен и също така съответства на процентите грешки, представени в съответните ГОД, като се вземат предвид различията, посочени в точка 6.66.

  Комисията ще продължи да съсредоточава своите действия върху най-рисковите програми/държави членки и при необходимост да налага корективни мерки посредством строга политика на прекъсване и временно спиране на плащанията, включително до етапа на приключване, както и да прилага строги процедури при приключването, за да бъде изключен оставащият съществен риск за неправомерни разходи.


  Комисията отбелязва също така, че предвид многогодишния характер на системите за управление и контрол в рамките на политиката на сближаване, грешките, допуснати през 2015 г., могат да бъдат коригирани и през следващите години, и преди приключването, както е показано в раздел 2.4.3 на съответните ГОД за 2015 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.


  За периода 2014—2020 г. повишените изисквания относно законосъобразността и редовността включват въвеждането на годишни счетоводни отчети, засилени проверки на управлението и отчетността, както и одитни становища, изготвени въз основа на остатъчния процент грешки всяка година, както и задържане на 10 % от всички междинни плащания от Комисията до момента на извършване на всички проверки на равнище държави членки и подаване на годишните отчети. Ще бъде изчислен остатъчният процент грешки за всяка счетоводна година, за която се издават отчети. Капацитетът на Комисията за налагане на корективни мерки се подсилва допълнително от възможността да се прилагат нетни финансови корекции за сериозни недостатъци и при определени условия, като по този начин се намалява възможността държавите членки да използват средствата повторно. Това ще представлява важен стимул за държавите членки да откриват и коригират сериозни недостатъци преди сертифицирането на годишните отчети пред Комисията. Всички тези елементи следва да допринесат за трайно намаляване на процента грешки.


  Вж. също отговор на Комисията по точка 6.11. |
| --- | --- |

6.72—6.73.

Комисията ще продължи да съсредоточава своите действия върху най-рисковите програми/държави членки и при необходимост да налага корективни мерки посредством строга политика на прекъсване и временно спиране на плащанията, включително до етапа на приключване, както и да прилага строги процедури при приключването, за да бъде изключен оставащият съществен риск за неправомерни разходи.

Комисията отбелязва също така, че предвид многогодишния характер на системите за управление и контрол в рамките на политиката на сближаване, грешките, допуснати през 2015 г., могат да бъдат коригирани и през следващите години, и преди приключването, както е показано в раздел 2.4.3 на съответните ГОД за 2015 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

За периода 2014—2020 г. повишените изисквания относно законосъобразността и редовността включват въвеждането на годишни счетоводни отчети, засилени проверки на управлението и отчетността, както и одитни становища, изготвени въз основа на остатъчния процент грешки всяка година, както и задържане на 10 % от всички междинни плащания от Комисията до момента на извършване на всички проверки на равнище държави членки и подаване на годишните отчети. Ще бъде изчислен остатъчният процент грешки за всяка счетоводна година, за която се издават отчети. Капацитетът на Комисията за налагане на корективни мерки се подсилва допълнително от възможността да се прилагат нетни финансови корекции за сериозни недостатъци и при определени условия, като по този начин се намалява възможността държавите членки да използват средствата повторно. Това ще представлява важен стимул за държавите членки да откриват и коригират сериозни недостатъци преди сертифицирането на годишните отчети пред Комисията. Всички тези елементи следва да допринесат за трайно намаляване на процента грешки.

Вж. също отговор на Комисията по точка 6.11.

| 6.73. | По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки в популацията е в размер на 5,2  % (вж.
  приложение 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.73.

По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки в популацията е в размер на 5,2  % (вж.
  приложение 6.1
  ).

| 6.74. | Извършените от Сметната палата одити от 2009 г. насам сочат, че процентът грешки за програмния период 2007—2013 г. е значително по-нисък от този за програмния период 2000—2006 г. Въпреки това обаче той продължава да бъде над прага на същественост. Сметната палата отбелязва също така, че разходите в тази област се възстановяват въз основа на деклариране на действителните разходи, извършени от бенефициентите. В предходни години са правени различни опити за опростяване на процедурите, но това е оказало само ограничено въздействие върху редовността на операциите. Едновременно с това увеличените нива на контрол са довели до значителна административна тежест за националните администрации и бенефициентите. През 2015 г. Комисията създаде група на високо равнище за опростяване на процедурите с оглед подготовка за програмния период след 2020 г. (вж. точка 6.8). |
| --- | --- |

6.74.

Извършените от Сметната палата одити от 2009 г. насам сочат, че процентът грешки за програмния период 2007—2013 г. е значително по-нисък от този за програмния период 2000—2006 г. Въпреки това обаче той продължава да бъде над прага на същественост. Сметната палата отбелязва също така, че разходите в тази област се възстановяват въз основа на деклариране на действителните разходи, извършени от бенефициентите. В предходни години са правени различни опити за опростяване на процедурите, но това е оказало само ограничено въздействие върху редовността на операциите. Едновременно с това увеличените нива на контрол са довели до значителна административна тежест за националните администрации и бенефициентите. През 2015 г. Комисията създаде група на високо равнище за опростяване на процедурите с оглед подготовка за програмния период след 2020 г. (вж. точка 6.8).

| 6.74. | Процентът на грешки за програмния период 2007—2013 г. се запазва непроменен и е значително по-нисък от процентите, докладвани за периода 2000—2006 г. Това развитие е резултат на подобрена регулаторна рамка, включваща опростяване, засилване на системите за управление и контрол и строгата политика на Комисията за прекъсване/временно спиране на плащанията веднага при установяването на недостатъци, както е посочено в ГОД за 2015 г.

  Освен това, проучване относно административните разходи за усвояването и управлението на фондовете, възложено от Комисията през 2010 г., показва, че техният дял от общите допустими разходи по ЕФРР/КФ не е прекомерен, тъй като той е бил оценен на 3,2  % за целия период (приблизително 12,5 милиарда евро). В допълнително проучване, проведено през 2012 г., което беше използвано като основание за оценката на въздействието за периода 2014—2020 г. беше изчислено, че предложенията на Комисията биха довели до намаление на административната тежест за бенефициерите с почти 20 %.


  Освен това Комисията е работила активно с държавите членки за популяризирането на опростените варианти за разходите, които са фокусирани върху резултатите и се основават на изчислени разходи за разлика от възстановяването на действително извършените разходи, с цел постепенно да се разшири тяхната употреба, и счита, че тези усилия вече са довели до положителни резултати (вж. също отговори на Комисията по точка 6.15).


  За да могат по-добре да бъдат разбрани пречките пред използването на мерки за опростяване, Комисията предприема проучване, което следва да ѝ позволи да оцени използването на опростените варианти за разходите на равнище държава членка, както и възможността за тяхното засилено използване на равнище държави членки.


  Комисията е създала група на високо равнище за опростяването, за да отправи препоръки, чрез които да се увеличат в максимална степен възможностите за намаляване на административната тежест съгласно регулаторната рамка за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

6.74.

Освен това, проучване относно административните разходи за усвояването и управлението на фондовете, възложено от Комисията през 2010 г., показва, че техният дял от общите допустими разходи по ЕФРР/КФ не е прекомерен, тъй като той е бил оценен на 3,2  % за целия период (приблизително 12,5 милиарда евро). В допълнително проучване, проведено през 2012 г., което беше използвано като основание за оценката на въздействието за периода 2014—2020 г. беше изчислено, че предложенията на Комисията биха довели до намаление на административната тежест за бенефициерите с почти 20 %.

Освен това Комисията е работила активно с държавите членки за популяризирането на опростените варианти за разходите, които са фокусирани върху резултатите и се основават на изчислени разходи за разлика от възстановяването на действително извършените разходи, с цел постепенно да се разшири тяхната употреба, и счита, че тези усилия вече са довели до положителни резултати (вж. също отговори на Комисията по точка 6.15).

За да могат по-добре да бъдат разбрани пречките пред използването на мерки за опростяване, Комисията предприема проучване, което следва да ѝ позволи да оцени използването на опростените варианти за разходите на равнище държава членка, както и възможността за тяхното засилено използване на равнище държави членки.

Комисията е създала група на високо равнище за опростяването, за да отправи препоръки, чрез които да се увеличат в максимална степен възможностите за намаляване на административната тежест съгласно регулаторната рамка за периода 2014—2020 г.

Препоръки

| 6.75. | В 
  приложение 6.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 и 2013 г. Сметната палата отправи 16 препоръки. От тях Комисията изцяло е изпълнила девет препоръки, четири са изпълнени в голяма степен, две са изпълнени в известна степен, а една не е изпълнена. |
| --- | --- |

6.75.

В 
  приложение 6.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 и 2013 г. Сметната палата отправи 16 препоръки. От тях Комисията изцяло е изпълнила девет препоръки, четири са изпълнени в голяма степен, две са изпълнени в известна степен, а една не е изпълнена.

| 6.75. | Комисията отбелязва, че не е приела докладваната по тази точка препоръка като неизпълнена.

  За допълнителни подробности вж. отговор на Комисията по
  приложение 6.2
  . |
| --- | --- |

6.75.

За допълнителни подробности вж. отговор на Комисията по
  приложение 6.2
  .

| 6.76. | След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата отправя следните препоръки: |
| --- | --- |

6.76.

След извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата отправя следните препоръки:

| — | Препоръка 1: При изготвянето на законодателното си предложение за следващия програмен период Комисията следва изцяло да преразгледа концепцията и механизма за прилагане на ЕСИ фондовете, като използва резултатите на групата на високо равнище за опростяване на процедурите (целева дата за изпълнение — постигане на окончателни резултати, преди Комисията да представи предложението си за периода след 2020 г.); |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: При изготвянето на законодателното си предложение за следващия програмен период Комисията следва изцяло да преразгледа концепцията и механизма за прилагане на ЕСИ фондовете, като използва резултатите на групата на високо равнище за опростяване на процедурите (целева дата за изпълнение — постигане на окончателни резултати, преди Комисията да представи предложението си за периода след 2020 г.);

Комисията приема препоръката частично.

Макар и на този етап Комисията да не е в състояние да поема каквито и да било конкретни ангажименти по отношение на законодателни предложния за периода след 2020 г., тя ще разгледа всички най-добри варианти, като ще вземе предвид предложенията на групата на високо равнище, резултатите от проучванията и доказателствата от изпълнението на програмата за периода 2014—2020 г., както и друга приложима информация.

| — | Препоръка 2: Комисията следва да използва опита, придобит през програмния период 2007—2013 г., и да извърши целенасочен анализ на националните правила за допустимост за програмния период 2014—2020 г. Въз основа този анализ тя следва да предостави насоки за държавите членки относно начините за опростяване и избягване на ненужно сложните и/или утежняващи правила, които не добавят стойност към заложените за постигане резултати за конкретната политика (прекомерно регулиране), по-специално когато те водят до съществени и/или повтарящи се грешки (целева дата за изпълнение — до края на 2018 г.); |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Комисията следва да използва опита, придобит през програмния период 2007—2013 г., и да извърши целенасочен анализ на националните правила за допустимост за програмния период 2014—2020 г. Въз основа този анализ тя следва да предостави насоки за държавите членки относно начините за опростяване и избягване на ненужно сложните и/или утежняващи правила, които не добавят стойност към заложените за постигане резултати за конкретната политика (прекомерно регулиране), по-специално когато те водят до съществени и/или повтарящи се грешки (целева дата за изпълнение — до края на 2018 г.);

Комисията приема тази препоръка.

Тя ще обръща особено внимание на националните правила за допустимост, когато извършва мониторинг и одит на националните системи за управление и контрол, по-специално в държави членки с трайно високи проценти грешки.

На това основание тя ще помогне на въпросните държави членки да опростят и избегнат ненужно сложните и тромави правила, да улеснят обмена на добри практики, и през 2018 г. ще докладва за придобития опит. Комисията продължава да инвестира усилено в използването на опростени варианти за разходите през програмния период 2014—2020 г.

Комисията припомня, че в рамките на споделеното управление, държавите членки са отговорни за преразглеждането и опростяването на своите национални правила за допустимост.

| — | Препоръка 3: Комисията следва да представи на Съвета и на Парламента законодателно предложение за изменение, чрез равностоен законодателен акт, на Регламент (ЕО) No 1083/2006 по отношение на удължаването на периода на допустимост за финансовите инструменти при споделено управление. Изменението на регламента е необходимо с цел предоставяне на правна сигурност за държавите членки (целева дата за изпълнение — незабавно); |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: Комисията следва да представи на Съвета и на Парламента законодателно предложение за изменение, чрез равностоен законодателен акт, на Регламент (ЕО) No 1083/2006 по отношение на удължаването на периода на допустимост за финансовите инструменти при споделено управление. Изменението на регламента е необходимо с цел предоставяне на правна сигурност за държавите членки (целева дата за изпълнение — незабавно);

Комисията не приема препоръката.

Както е посочила в своя отговор по същата препоръка, която се съдържа в Годишния доклад на Европейската сметна палата за 2014 г., Комисията счита, че в рамките на мандата, даден ѝ от Европейския съвет през декември 2014 г., измененията, въведени в нейните насоки за приключването, са били направени съгласно член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006, изменен, и поради това не се изисква изменение на законодателния акт (вж. също и общия отговор на Комисията по точки 6.59—6.62 по-горе и по препоръка 5 от Годишния доклад на Европейската сметна палата за 2014 г.).

Комисията отбелязва, че Съветът и Европейският парламент са взели под внимание, но не са подкрепили препоръката, направена от Палатата в контекста на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2014 година.

| — | Препоръка 4: По отношение на програмния период 2014—2020 г. Комисията следва да прецизира за държавите членки понятието „възстановим ДДС“, особено по отношение на публичните бенефициенти, с цел да се избегне различно тълкуване на термина „невъзстановим ДДС“ и за да се избегне неоптимално използване на фондовете на ЕС (целева дата за изпълнение — средата на 2017 г.); |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: По отношение на програмния период 2014—2020 г. Комисията следва да прецизира за държавите членки понятието „възстановим ДДС“, особено по отношение на публичните бенефициенти, с цел да се избегне различно тълкуване на термина „невъзстановим ДДС“ и за да се избегне неоптимално използване на фондовете на ЕС (целева дата за изпълнение — средата на 2017 г.);

Комисията приема тази препоръка.

Тя ще предостави насоки на държавите членки, за да изясни понятието „възстановим ДДС“ в контекста на програмния период 2014—2020 г. в рамките на политически избор, направен от съзаконодателите за допустимостта на данъка върху добавената стойност (ДДС), както е предвидено в член 69, параграф 3, буква в) от Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР).

| — | Препоръка 5: Комисията следва да направи необходимото, за да може всички разходи във връзка с финансовите инструменти на ЕФРР и ЕСФ за програмния период 2007—2013 г. да бъдат включени достатъчно рано в декларациите за приключване, така че одитните органи да могат да извършат своите проверки. В допълнение Комисията следва да насърчи всички държави членки, които са прилагали финансови инструменти, да проведат одити конкретно относно изпълнението на тези инструменти с оглед на приключването (целева дата за изпълнение — незабавно). |
| --- | --- |

—

Препоръка 5: Комисията следва да направи необходимото, за да може всички разходи във връзка с финансовите инструменти на ЕФРР и ЕСФ за програмния период 2007—2013 г. да бъдат включени достатъчно рано в декларациите за приключване, така че одитните органи да могат да извършат своите проверки. В допълнение Комисията следва да насърчи всички държави членки, които са прилагали финансови инструменти, да проведат одити конкретно относно изпълнението на тези инструменти с оглед на приключването (целева дата за изпълнение — незабавно).

Комисията приема препоръката.

Тя вече е разяснила в своите насоки за приключването за периода 2007—2013 г., че за да могат одитните органи да разполагат с достатъчно време, така че да изпълнят своята работа по подаването на декларациите за приключването, заявлението за плащане на окончателното салдо и окончателният отчет за разходите следва да бъдат подадени на одитните органи достатъчно време преди това, на дата, която следва да бъде договорена между органите за всяка програма.

За целите на изготвяне на декларациите за приключване Комисията вече е насърчила одитните органи да получат и предоставят гаранции за законосъобразността и редовността не само на вноската от програмата във финансовите инструменти, но също така и за използването на тази вноска чрез свързани с отчетите операции, извършени от крайните получатели. Въз основа на пакетите за приключването, подадени до 31 март 2017 г., Комисията ще оцени дали във връзка с финансовите инструменти е била извършена достатъчно одитна дейност, тъй като за тези инструменти допустимостта на свързаните с плащанията разходи се определя при приключването.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОЦЕНКА НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ПРОЕКТИТЕ

| 6.77. | Изпълнението на бюджета на ЕС съгласно принципа на доброто финансово управление изисква разходите да се фокусират не само върху спазването на правилата, но също така върху постигането на поставените цели (54). 149 от 216-те проекта, които Сметната палата провери, бяха приключени по времето на одитното посещение. Във всички 15 държави членки от извадката имаше най-малко три завършени проекта, които можеха да бъдат оценени (вж. точка 6.9). |
| --- | --- |

6.77.

Изпълнението на бюджета на ЕС съгласно принципа на доброто финансово управление изисква разходите да се фокусират не само върху спазването на правилата, но също така върху постигането на поставените цели (54). 149 от 216-те проекта, които Сметната палата провери, бяха приключени по времето на одитното посещение. Във всички 15 държави членки от извадката имаше най-малко три завършени проекта, които можеха да бъдат оценени (вж. точка 6.9).

| 6.78. | Освен проверката на редовността на тези 149 операции, на база на предоставена от бенефициентите информация Сметната палата за втора година (55) извърши оценка на това, дали и до каква степен: |
| --- | --- |

6.78.

Освен проверката на редовността на тези 149 операции, на база на предоставена от бенефициентите информация Сметната палата за втора година (55) извърши оценка на това, дали и до каква степен:

| — | е въведена система за измерване на резултатите, чрез която да се оценява дали проектните цели, заложени в представените за одобрение проектни документи (заявление за кандидатстване, споразумение за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, договор и/или решение за съфинансиране), съответстват на определените в ОП цели, както и дали са установени подходящи показатели за резултатите за измерване на изпълнението на проектите; |
| --- | --- |

—

е въведена система за измерване на резултатите, чрез която да се оценява дали проектните цели, заложени в представените за одобрение проектни документи (заявление за кандидатстване, споразумение за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, договор и/или решение за съфинансиране), съответстват на определените в ОП цели, както и дали са установени подходящи показатели за резултатите за измерване на изпълнението на проектите;

| — | проектите са постигнали тези цели и целевите стойности, определени за всеки показател. Тази година анализът на Сметната палата беше по-обширен в сравнение с този от предходната година, тъй като фокусът не беше поставен само върху реализираните от проектите крайни продукти и услуги (56), но също така и върху резултатите с цел измерване на приноса на проектите за постигане на резултати по отношение на целите на ОП. |
| --- | --- |

—

проектите са постигнали тези цели и целевите стойности, определени за всеки показател. Тази година анализът на Сметната палата беше по-обширен в сравнение с този от предходната година, тъй като фокусът не беше поставен само върху реализираните от проектите крайни продукти и услуги (56), но също така и върху резултатите с цел измерване на приноса на проектите за постигане на резултати по отношение на целите на ОП.

| 6.79. | На
  фигура 6.10
  се съдържа обобщение на резултатите от оценката на изпълнението на приключените проекти. |
| --- | --- |

6.79.

На
  фигура 6.10
  се съдържа обобщение на резултатите от оценката на изпълнението на приключените проекти.

Фигура 6.10 —   Резултати от оценката на изпълнението на приключените проекти.

| Оценка на изпълнението | Брой проекти, за които: |
| --- | --- |
| показателите за крайни продукти/услуги и показателите за резултати са определени и оценени | показателите за крайни продукти/услуги са определени и оценени, но не са определени показатели за резултати | не са определени и съответно оценени нито показатели за крайни продукти/услуги, нито показатели за резултати | ОБЩО |
| Брой проекти | 90 | 57 | 2 | 149 |
| — | Напълно изпълнени |

Оценка на изпълнението

Брой проекти, за които:

показателите за крайни продукти/услуги и показателите за резултати са определени и оценени

показателите за крайни продукти/услуги са определени и оценени, но не са определени показатели за резултати

не са определени и съответно оценени нито показатели за крайни продукти/услуги, нито показатели за резултати

ОБЩО

Брой проекти

90

57

2

149

—

Напълно изпълнени

52 (58 %)

50 (88 %)

—

102 (68 %)

| — | Частично изпълнени |
| --- | --- |

—

Частично изпълнени

34 (38 %)

7 (12 %)

—

41 (28 %)

| — | Неизпълнени |
| --- | --- |

—

Неизпълнени

4 (4 %)

—

—

4 (3 %)

| — | Не е възможно да бъде направена оценка |
| --- | --- |

—

Не е възможно да бъде направена оценка

—

—

2 (100 %)

2 (1 %)

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

С изключение на два от проверените проекти всички останали разполагат с установена система за измерване на резултатите, която обвързва проекта с целите на ОП

| 6.80. | По отношение на 147 от общо 149 проекта (99 %) Сметната палата заключава, че е въведена система за измерване на резултатите, въз основа на която може да се провери дали показателите за крайните продукти и услуги съответстват на показателите от оперативните програми (така както са определени за всяка приоритетна ос). |
| --- | --- |

6.80.

По отношение на 147 от общо 149 проекта (99 %) Сметната палата заключава, че е въведена система за измерване на резултатите, въз основа на която може да се провери дали показателите за крайните продукти и услуги съответстват на показателите от оперативните програми (така както са определени за всяка приоритетна ос).

| 6.81. | За останалите два случая (1 %) Сметната палата не беше в състояние да оцени крайните продукти и услуги на проектите, тъй като на етапа на одобряване на проекта не са били определени конкретни целеви стойности за крайните продукти и услуги или защото управляващият орган/междинното звено не е предоставил/о подходяща документация, която да докаже, че подобни целеви стойности са били определени и оповестени на бенефициента (57). Вследствие на това Сметната палата не успя да оцени дали и до каква степен тези проекти са допринесли за постигане на целите на ОП. |
| --- | --- |

6.81.

За останалите два случая (1 %) Сметната палата не беше в състояние да оцени крайните продукти и услуги на проектите, тъй като на етапа на одобряване на проекта не са били определени конкретни целеви стойности за крайните продукти и услуги или защото управляващият орган/междинното звено не е предоставил/о подходяща документация, която да докаже, че подобни целеви стойности са били определени и оповестени на бенефициента (57). Вследствие на това Сметната палата не успя да оцени дали и до каква степен тези проекти са допринесли за постигане на целите на ОП.

Почти всички 90 проекта, които са имали определени цели за крайни продукти/услуги и за резултати, са постигнали тези цели изцяло или частично

| 6.82. | По отношение на програмния период 2007—2013 г. съществуват правни изисквания, задължаващи бенефициентите да определят крайните продукти/услуги и да докладват за тях. Такива изисквания са липсвали относно резултатите. Резултатите от изпълнението е трябвало да бъдат предмет на мониторинг на ниво приоритетни оси на ОП, а не на ниво проекти. |
| --- | --- |

6.82.

По отношение на програмния период 2007—2013 г. съществуват правни изисквания, задължаващи бенефициентите да определят крайните продукти/услуги и да докладват за тях. Такива изисквания са липсвали относно резултатите. Резултатите от изпълнението е трябвало да бъдат предмет на мониторинг на ниво приоритетни оси на ОП, а не на ниво проекти.

| 6.82—6.83. | Макар че законодателната рамка за структурните фондове за периода 2007—2013 г. не е задължила националните органи да определят показатели за резултатите на равнището на проектите, Комисията насърчи такова определяне, когато то е целесъобразно. В действителност тези показатели за резултатите не биха могли да бъдат измерени по смислен начин на ниво отделен проект. |
| --- | --- |

6.82—6.83.

| 6.83. | Въпреки това държавите членки са разполагали с възможност да определят показатели за резултатите. Това позволява обвързване на резултатите от проектите с приоритетната ос и конкретизиране на начина, по който те допринасят за постигане на целите на оперативната програма. Показатели за резултатите са били определени за 90 от общо 149 (60 %) приключени проекта по ЕФРР/КФ и ЕСФ. |
| --- | --- |

6.83.

Въпреки това държавите членки са разполагали с възможност да определят показатели за резултатите. Това позволява обвързване на резултатите от проектите с приоритетната ос и конкретизиране на начина, по който те допринасят за постигане на целите на оперативната програма. Показатели за резултатите са били определени за 90 от общо 149 (60 %) приключени проекта по ЕФРР/КФ и ЕСФ.

| 6.84. | 52 от общо 90 приключени проекта (58 %), за които е била възможна оценка на целите относно крайните продукти/услуги и относно резултатите, изцяло са постигнали определените им от управляващите органи цели за крайни продукти и услуги и за резултати (вж.
  фигура 6.11
  ). Други 34 (38 %) от тези 90 проекта са постигнали частично своите цели за крайни продукти и услуги и за резултати. |
| --- | --- |

6.84.

52 от общо 90 приключени проекта (58 %), за които е била възможна оценка на целите относно крайните продукти/услуги и относно резултатите, изцяло са постигнали определените им от управляващите органи цели за крайни продукти и услуги и за резултати (вж.
  фигура 6.11
  ). Други 34 (38 %) от тези 90 проекта са постигнали частично своите цели за крайни продукти и услуги и за резултати.

| 6.84. | Комисията отбелязва, че 86 от 90 разгледани проекта, в които са определени показатели за крайни продукти и показатели за резултати, са достигнали (било изцяло или частично) или са надхвърлили целите си.

  Комисията отбелязва на първо място, че от комитетите за мониторинг се изисква да гарантират, че се избират и одобряват проекти с добавена стойност за ЕС.


  През периода 2014—2020 г.оценката на изпълнението на програмите ще бъде засилена: както е предвидено в регулаторната рамка за периода 2014—2020 г. (член 22, параграфи 6 и 7 от Регламент (ЕС) No 1303/2013), Комисията ще може да санкционира държави членки, ако в резултат на прегледа на изпълнението (член 22, параграф 6 от Регламент (ЕС) No 1303/2013) и при приключването (член 22, параграф 7) бъде установен сериозен неуспех в изпълнението на приоритетна ос в програма. |
| --- | --- |

6.84.

Комисията отбелязва на първо място, че от комитетите за мониторинг се изисква да гарантират, че се избират и одобряват проекти с добавена стойност за ЕС.

През периода 2014—2020 г.оценката на изпълнението на програмите ще бъде засилена: както е предвидено в регулаторната рамка за периода 2014—2020 г. (член 22, параграфи 6 и 7 от Регламент (ЕС) No 1303/2013), Комисията ще може да санкционира държави членки, ако в резултат на прегледа на изпълнението (член 22, параграф 6 от Регламент (ЕС) No 1303/2013) и при приключването (член 22, параграф 7) бъде установен сериозен неуспех в изпълнението на приоритетна ос в програма.

Фигура 6.11 —   Пример за проект с изцяло постигнати цели

Проектът е постигнал своите цели за крайни продукти и услуги и за резултати: Проект по ЕСФ в Румъния се състои в организиране и провеждане на курсове за обучение в областта на строителството с оглед придобиване от страна на участниците на нови умения, които биха подобрили перспективите им за работа. В споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ на проекта са определени пет показателя за крайни продукти и услуги и осем показателя за резултати, които са в съответствие с показателите на ОП на ниво приоритетна ос. Проектът е изпълнил всички показатели в рамките на срока, определен в споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Проектът дори е надвишил целевите стойности по отношение на участието на трайно безработни жени и младежи.

| 6.85. | Останалите четири проекта (4 %) не са постигнали нито една от своите цели. Един от тези четири проекта е бил прекратен от националните органи след извършения от Сметната палата одит (вж.
  фигура 6.12
  ). |
| --- | --- |

6.85.

Останалите четири проекта (4 %) не са постигнали нито една от своите цели. Един от тези четири проекта е бил прекратен от националните органи след извършения от Сметната палата одит (вж.
  фигура 6.12
  ).

| 6.85. | Комисията използва всички възможни мерки, с които тя разполага, за да осигури добро и ефикасно финансово управление на фондовете на ЕС. Освен това изпълнението на проектите, финансирани по линия на оперативни програми, ще се оценява още на етап приключване. |
| --- | --- |

6.85.

Фигура 6.12 —   Пример за проект, който не е постигнал своите цели

При един проект по ЕФРР в Полша във връзка с разработването на нов метод за изгаряне на кафяви въглища техническите възможности на бенефициента за изпълнение на проекта са зависели от участието на външни изпълнители. В крайна сметка някои от тези изпълнители не са участвали в проекта. Това е допринесло за неизпълнението на предвидените цели на проекта. Вследствие на извършения от Сметната палата одит междинното звено е взело решение да прекрати изпълнението на проекта.

За 38 % от проектите не са определени показатели за резултати

| 6.86. | За 57 от общо 149 (38 %) приключени проекта органите на държавите членки са въвели система за измерване на резултатите, чрез която може да се извършва мониторинг на крайните продукти и услуги, но не са определили нито един показател за резултати или целеви стойности в одобрените документи за проектите. По отношение на тези проекти Сметната палата не беше в състояние да анализира дали и до каква степен те са допринесли за постигане на целите на ОП във връзка с резултатите. |
| --- | --- |

6.86.

За 57 от общо 149 (38 %) приключени проекта органите на държавите членки са въвели система за измерване на резултатите, чрез която може да се извършва мониторинг на крайните продукти и услуги, но не са определили нито един показател за резултати или целеви стойности в одобрените документи за проектите. По отношение на тези проекти Сметната палата не беше в състояние да анализира дали и до каква степен те са допринесли за постигане на целите на ОП във връзка с резултатите.

| 6.86. | Комисията и държавите членки оценяват до каква степен са били постигнати целите за резултатите от ОП основно чрез последващи оценки, основаващи се на наблюдението и докладването на редица показатели за крайните продукти и показатели за резултати. |
| --- | --- |

6.86.

| 6.87. | Анализът на 15-те държави членки от извадката показа, че подобни случаи са установени в 13 от тях. Този проблем обаче е особено актуален за ЕФРР/КФ в Чешката република, Испания, Франция, Италия, Латвия и Австрия и за ЕСФ в Чешката република, Германия, Испания и Полша. В тези страни не са определени показатели за резултати при повече от половината от проверените приключени проекти. |
| --- | --- |

6.87.

Анализът на 15-те държави членки от извадката показа, че подобни случаи са установени в 13 от тях. Този проблем обаче е особено актуален за ЕФРР/КФ в Чешката република, Испания, Франция, Италия, Латвия и Австрия и за ЕСФ в Чешката република, Германия, Испания и Полша. В тези страни не са определени показатели за резултати при повече от половината от проверените приключени проекти.

| 6.88. | Въпреки това 50 от тези 57 приключени проекта по ЕФРР/КФ и ЕСФ (88 %) изцяло са постигнали определените от управляващите органи цели за крайните продукти и услуги. Останалите седем (12 %) проекта са постигнали частично своите цели във връзка с крайните продукти и услуги. |
| --- | --- |

6.88.

Въпреки това 50 от тези 57 приключени проекта по ЕФРР/КФ и ЕСФ (88 %) изцяло са постигнали определените от управляващите органи цели за крайните продукти и услуги. Останалите седем (12 %) проекта са постигнали частично своите цели във връзка с крайните продукти и услуги.

| 6.89. | По отношение на програмния период 2014—2020 г. Сметната палата отбелязва, че за държавите членки няма правно изискване в Регламента за общоприложимите разпоредби за дефиниране на показатели за резултати на ниво проекти. Въпреки това Сметната палата счита, че е добра практика при одобряването на проектите управляващите органи и междинните звена да определят, винаги когато това е възможно, подходящи показатели за резултати на ниво проекти, с които да се измерва приносът на проекта за постигане на целите, заложени за приоритетната ос на ОП. |
| --- | --- |

6.89.

По отношение на програмния период 2014—2020 г. Сметната палата отбелязва, че за държавите членки няма правно изискване в Регламента за общоприложимите разпоредби за дефиниране на показатели за резултати на ниво проекти. Въпреки това Сметната палата счита, че е добра практика при одобряването на проектите управляващите органи и междинните звена да определят, винаги когато това е възможно, подходящи показатели за резултати на ниво проекти, с които да се измерва приносът на проекта за постигане на целите, заложени за приоритетната ос на ОП.

| 6.89. | Комисията отбелязва, че за периода 2014—2020 г. е постигнат значителен напредък с въвеждането на всеобхватна система от задължителни показатели за крайните продукти и показатели за резултати на програмно ниво. Постигането на целите се измерва чрез показател за резултатите (с изходни параметри — отправната точка — и цел). Програмите ще измерват и докладват систематично напредъка по показателите за резултати. Избират се такива проекти по дадена програма, които ще реализират крайни продукти и ще допринесат за постигане на резултатите на програмно ниво. Напредъкът се измерва чрез показатели за крайните продукти. Те също са задължителни. |
| --- | --- |

6.89.

---

(1)  Авансовите плащания за програмния период 2014—2020 г. по фондове са, както следва: за ЕФРР — 3,8 млрд. евро, за КФ — 1,2 млрд. евро, за ЕСФ — 2,3 млрд. евро, за други — 0,5 млрд.евро. Тези плащания не бяха проверени от Сметната палтата (вж. точка 6.9).

(2)  Членове 174—178 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

(3)  Както за периода 2007—2013 г., така и за периода 2014—2020 г. КФ е приложим за България, Чешката република, Естония, Гърция, Хърватия, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Португалия, Румъния, Словения и Словакия. Испания е била допустима за преходно финансиране от КФ само през периода 2007—2013 г.

(4)  За програмния период 2007—2013 г. Комисията е одобрила 440 оперативни програми (322 по ЕФРР/КФ (25 от които включват проекти на КФ) и 118 за ЕСФ), а за програмния период 2014—2020 г. — 392 оперативни програми (голяма част от тях обхващат повече от един фонд).

(5)  Вж. доклада на Сметната палата „Земеделие и политика на сближаване — преглед на разходите на ЕС за периода 2007—2013 г.“, точка 23 и графика 6. Данните се основават на некоригирани исторически данни.

(6)  Решение C(2015) 4806 на Комисията от 10 юли 2015 г.

(7)  От тези операции 120 са свързани с проекти по ЕФРР, 52 — с проекти по КФ, 44 — с проекти по ЕСФ, и седем — с финансови инструменти, като всички са в рамките на програмния период 2007—2013 г., с изключение на четири проекта по ЕСФ, които се отнасят до програмния период 2000—2006 г. (вж.
  приложение 6.1
  ). Извадката е съставена на базата на всички плащания, с изключение на авансовите, които през 2015 г. възлизат на 1,3 млрд. евро.

(8)  България, Чешката република, Германия, Гърция, Испания, Франция, Италия, Латвия, Унгария, Австрия, Полша, Португалия, Румъния, Словения и Обединеното кралство (вж.
  приложение 1.3
  ).

(9)  България, Гърция, Испания,Италия, Унгария, Полша и Обединеното кралство.

(10)  Белгия, България, Хърватия, Кипър, Чешката република, Германия, Естония, Испания, Франция, Италия, Унгария, Полша, Португалия, Румъния, Словакия и Обединеното кралство.

(11)  Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна статистическа извадка. Полученият резултат представлява нашата най-добра приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 2,8 и 7,6 % (съответно долна и горна граница на грешките). Допълнителна информация относно методологията на Сметната палата за тестване на операциите се съдържа в 
  приложение 1.1
  , точка 7.

(12)  Вж. Годишен доклад за 2012 г., точки 1.19—1.37.

(13)  Вж. Годишен доклад за 2012 г., точка 6.23, Годишен доклад за 2013 г., точка 6.16 и Годишен доклад за 2014 г., точка 6.29.

(14)  Член 14, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно Европейския социален фонд (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 470). Член 68 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).

(15)  Тази стойност представлява общите разходи за възложените поръчки, част от които са заверени в проверените декларации за разходите.

(16)  За приблизително 62 % от 140-те одитирани процедури за възлагане на обществени поръчки стойността на поръчката надвишава определения праг, над който се прилагат правилата на ЕС за възлагане на обществени поръчки, така както са транспонирани в националното законодателство на държавите членки (75 от одитираните процедури за обществени поръчки, за които стойността на поръчката е над определения праг, са свързани с ЕФРР/КФ, а шест— с ЕСФ).

(17)  Допълнителна информация относно подхода на Сметната палата за остойностяване на грешките при възлагането на обществени поръчки се съдържа в точка 1.13 и приложение 1.1, точка 13 от Годишния доклад за 2014 г.

(18)  Вж. също таблица 1 от Специален доклад No 10/2015.

(19)  В съответствие с Решение C(2013) 9527 на Комисията от 19.12.2013 г.

(20)  Директиви на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно обществените поръчки (2014/24/ЕС), относно възлагането на договори за концесия (2014/23/ЕС) и относно възлагането на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (2014/25/ЕС) (ОВ L 94, 28.3.2014 г.).

(21)  (Осемте държави членки, които са въвели и трите нови директиви, са: Дания, Германия, Франция, Италия, Унгария, Румъния, Словакия и Обединеното кралство.

(22)  Вж. специален доклад No 10/2015 „Необходими са повече усилия за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване“ (http://eca.europa.eu).

(23)  Членове 107 и 108 от ДФЕС.

(24)  Член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1998/2006 на Комисията (ОВ L 379, 28.12.2006 г., стр. 5).

(25)  Член 3 от Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията (ОВ L 187, 26.6.2014 г., стр. 1), заменящ член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 800/2008 на Комисията (ОВ L 214, 9.8.2008 г., стр. 3).

(26)  Чешката република, Италия, Латвия, Полша и Обединеното кралство.

(27)  Регламент (ЕС) No 651/2014.

(28)  Вж. специален доклад No 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(29)  Член 7, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Съвета (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 1) и член 11, параграф 2, буква a) от Регламент (EО) No 1081/2006 на Съвета (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 12) и член 3, буква д) от Регламент (ЕО) No 1084/2006 на Съвета (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 79). По отношение на програмния период 2014—2020 г. сходни разпоредби са включени в член 37, параграф 11 и член 69, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС) No 1303/2013.

(30)  Дело T-89/10, Унгария/Комисия, решение на Общия съд от 20 септември 2012 г.

(31)  За 47 от 223-те проверени през 2015 г. проектапо ЕФРР/КФ и ЕСФ, изпълнявани от публични органи, Сметната палата изчислява декларирания ДДС приблизително на 412 млн. евро.

(32)  Въз основа на подкрепящи доказателства, включително информация от база данни относно стандартните кръстосани проверки и изискваните задължителни проверки.

(33)  Член 44 от Регламент (ЕО) No 1083/2006.

(34)  Това включва програмата „Съвместни европейски ресурси за финансиране на макро, малки и средни предприятия“ (JEREMIE), която се изпълнява заедно с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейския инвестиционен фонд (EИФ) за предоставяне на допълнително финансиране за МСП.

(35)  Това включва програмата „Съвместна европейска подкрепа за устойчиви инвестиции в градските райони“ (JESSICA), която се изпълнява заедно с ЕИБ за осъществяване на инвестиции, подлежащи на изплащане (под формата на капиталови инвестиции, заеми или гаранции) за градско развитие.

(36)  Европейска комисия, Обобщени данни относно постигнатия напредък в областта на финансирането и изпълнението на финансови инструменти, докладван от управляващите органи в съответствие с член 67, параграф 2, буква й) от Регламент (ЕО) No 1083/2006, състояние към 31 декември 2014 г., EGESIF_15—0027—00, 23 септември 2015 г. Данните от 2015 г. ще бъдат публикувани през септември 2016 г.

(37)  Член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 1083/2006.

(38)  Вж. Годишен доклад за 2013 година, точки 5.33—5.36 и каре 5.5, Годишен доклад за 2014 година, точки 6.46—6.52.

(39)  Вж. Годишен доклад за 2014 година, точка 6.52.

(40)  Решение C(2015) 2771 на Комисията.

(41)  Вж. Специален доклад No 19/2016 (http://eca.europa.eu).

(42)  Държавите членки на ЕС-28 са създали общо 113 одитни органа за 440 оперативни програми по ЕФРР/КФ и ЕСФ, одобрени за програмния период 2007—2013 г. От тези органи 63 отговарят за оперативни програми както по ЕФРР/КФ, така и по ЕСФ. Общо за всичките 440 ОП одитните органи са изготвили 306 годишни доклада за контрол и одитни становища до края на декември 2015 г.

(43)  Отчетените от одитните органи проценти грешки за годината „n“ се изчисляват на базата на извадка от операции, която трябва да е статистически представителна за разходите, сертифицирани пред Комисията в годината „n—1“(специален доклад No 16/2013, точка 11).

(44)  Годишен отчет за дейността за 2015 г. на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, стр. 52. Годишен отчет за дейността за 2015 г. на генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, стр. 50.

(45)  Вж. Специален доклад No 16/2013, точки 5—11.

(46)  Вж. Специален доклад No 16/2013, точки 35—40.

(47)  Според годишния доклад за 2014 г. проверките във връзка с държавните помощи са били неподходящи за 42 от общо 139-те проверени оперативни програми.

(48)  Член 78a от Регламент (ЕО) No 1083/2006.

(49)  Ежегодно до края на месец април всяка генерална дирекция изготвя годишен отчет за дейността за предходната година, който се представя на Европейския парламент и на Съвета и се публикува. Заедно с този доклад генералният директор представя декларация, в която посочва дали бюджетът, за който отговаря, е бил изпълнен съгласно изискванията за законосъобразност и редовност. Приема се, че това е така, ако нивото на нередности е под определения от Комисията праг на същественост от 2 %. В противен случай генералният директор може да изрази пълни или частични резерви по отношение на някои области (или програми).

(50)  Вж. Специален доклад No 16/2013, точка 11.

(51)  Тези стойности включват напълно и частично остойностени резерви за оперативни програми, за които през годината са били разрешени междинни и/или окончателни плащания (83 през 2014 г. и 71 през 2015 година), и за оперативни програми, за които не са били извършени такива плащания (18 през 2014 г. и 19 през 2015 г.).

(52)  Член 20 от Регламент (EО) No 1828/2006 на Комисията (ОВ L 371, 27.12.2006 г., стр. 1).

(53)  Вж. Годишен доклад за 2014 година, точка 3.11.

(54)  Вж. Годишен доклад за 2013 година, точка 10.10.

(55)  Вж. годишния доклад за 2014 г., точки 6.80—6.86.

(56)  Вж. глава 3,
  фигура 3.1
  за обяснение на понятията „крайни продукти и услуги“ и „резултати“.

(57)  Тези два проекта са изпълнени в Испания и Германия.

(58)  В съответствие с хармонизираното определение за операции, свързани с отчетите (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 7).

(59)  Тази цифра включва 1,3 млрд. евро вноски към финансови инструменти, изпълнявани чрез споделено управление, както и авансови плащания, изплатени на бенефициенти по проекти с държавни помощи.

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2015 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ИКОНОМИЧЕСКОТО, СОЦИАЛНОТО И ТЕРИТОРИАЛНОТО СБЛИЖАВАНЕ

| | 2015 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо операции | 223 | 331 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 5,2  % | 5,7  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 7,6  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 2,8  % | |

2015 г.

2014 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо операции

223

331

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

5,2  %

5,7  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

7,6  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

2,8  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ИКОНОМИЧЕСКОТО, СОЦИАЛНОТО И ТЕРИТОРИАЛНОТО СБЛИЖАВАНЕ

E = ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“; R = ГД „Регионална и селищна политика“; X = обща оценка за двете ГД

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложимо в текущата рамка | Недостатъчни доказателства |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 г. | Глава 5, препоръка 1: [Комисията да] изисква от държавите членки да включват в своите декларации за управлението (съгласно член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент) изрично потвърждение относно ефективността на контролите от първо ниво, прилагани от управляващите и сертифициращите органи | R | | | | | | |
| Глава 5, препоръка 2: [Комисията] да извърши оценка на „контролите от първо ниво“, прилагани през програмния период 2007—2013 г. съгласно член 32, параграф 5 от Финансовия регламент. Отчитайки установените недостатъци, Комисията следва да анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и да предприеме (или предложи) целесъобразни действия (като например опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и преработване на програмата или системата за изпълнение) | | R (1) | | | | | Комисията счита, че упражняваният от нея надзор върху проверки от първо ниво чрез целенасочени одити на по-рискови области, в които са открити слабости, е допринесъл за подобрения за периода 2007—2013 г., както и че основните елементи на реформирания период 2014—2020 г. следва да доведат до среда, в която се допускат по-малко грешки. |
| Глава 5, препоръка 3: [Комисията] да анализира причините, свързани с увеличения брой случаи на нарушение на правилата на ЕС за държавната помощ | R | | | | | | |
| Глава 5, препоръка 4: [Комисията] да анализира причините за продължаващите закъснения в усвояването на средства на ЕС чрез ИФИ и да предприема необходимите корективни мерки | R (2) | | | | | | |
| Глава 5, препоръка 5: [Комисията] да потвърждава в годишния отчет за дейността (ГОД) на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, че изчислението на Комисията за процента остатъчни грешки се основава на точна, пълна и надеждна информация относно финансовите корекции. За да постигне това, Комисията следва да изисква от одитните органи да удостоверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи за всяка ОП, винаги когато счетат това за необходимо | R (2) | | | | | | |
| 2013 г. | Препоръка 6: (препоръка 6 от глава 5 и препоръка 6 от глава 6): [Комисията] последователно да оповестява в своя годишен отчет за дейността (ГОД) причините, поради които не са изразени резерви (или са изразени резерви с по-малък финансов ефект) в случаите, когато това се дължи на изключения от приложимите насоки на Комисията или одобрените одитни стратегии | X (2) | | | | | | |
| Препоръка 7 (препоръка 1 от глава 6): [Комисията] да осигури, заедно с държавите членки, проследяването на слабостите, открити при основания на риска тематичен одит на проверките от ръководството, извършен от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. Това ще изисква да се подобрят проверките, свързани със спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки и други актуални източници на грешки (разходи, които не са свързани с проектите или не носят добавена стойност) | E | | | | | | |
| Препоръка 8 (препоръка 2 от глава 6): [Комисията] да потвърждава в годишния си отчет за дейността, че е извършила съответните проверки, за да гарантира, че процентът остатъчни грешки се базира на точна, пълна и надеждна информация за финансовите корекции. За да постигне това, когато счете за необходимо, Комисията следва да изисква от одитните органи да заверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи по всяка ОП | E (2) | | | | | | |
| Препоръка 9 (препоръка 3 от глава 6): [Комисията] да следи членове 78 и 130 от Регламента за общите разпоредби за програмния период 2014—2020 г. да бъдат прилагани по такъв начин, че да се предотврати натрупването на предварително финансиране в допълнение към първоначалното авансово плащане (вж. пример в каре 6.4) | | | | E (3) | | | |
| Препоръка 10 (препоръка 4 от глава 6): [Комисията] да следи дали органите на държавите членки, които отговарят за управлението на структурните фондове, предприемат действия по проблема с декларирането на по-високи разходи за персонала по проекти на ЕС в сравнение с проектите, финансирани с национални средства | | | E (4) | | | | |
| Препоръка 11 (препоръка 5 от глава 6): при одобряването на ОП за новия програмен период [Комисията] да следи дали държавите членки са разгледали всички възможности за опростяване, създадени от нормативните разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. | | E (5) | | | | | |
| 2012 г. | Тъй като по същество са сходни, препоръките в контекста на годишния доклад за 2012 г. са анализирани заедно с тези, отправени през 2013 г. |
| Препоръка 1 [Комисията] да предприеме действия във връзка със слабостите в „контролите от първо ниво“, осъществявани от управляващите органи и междинните звена за ЕФРР и КФ, чрез специални материали с указания и — ако е уместно — чрез обучителни мерки | X | | | | | | |
| Препоръка 2 въз основа на опита, придобит през програмния период 2007—2013 г., [Комисията] да извърши оценка на това, как се прилагат националните правила за допустимост, с цел да се установят вероятни области за допълнително опростяване и премахване на излишно сложни правила („прекомерно регулиране при прилагане на законодателството на ЕС“) | | E (6) | R (7) | | | | |
| Глава 5, препоръка 3: [Комисията] да определи ясни правила и да предостави солидни указания как да се оценява допустимостта на проектите и как да се изчислява съфинансирането за генериращи приходи проекти по ЕФРР и КФ за програмния период 2014—2020 г. | R | | | | | | |
| Препоръка 4 (препоръка 3 от глава 6): [Комисията] да насърчи по-широкото използване на опростени варианти за разходите с цел намаляване на риска от грешки в декларациите за разходи и намаляване на административната тежест за бенефициентите. Фиксираните ставки на опростените варианти за разходите следва предварително и систематично да се одобряват/валидират от Комисията с цел да се осигури съответствието им с нормативните изисквания (коректно, справедливо и проверимо изчисление) | E (8) | | | | | | |
| 2012 г. | Препоръка 5: [Комисията] да се стреми да подобри работата на одитните органи, както и качеството и надеждността на информацията, представена в годишните доклади за контрол и одитните становища | | X (9) | | | | | Комисията отбелязва общото подобрение, признато от Палатата по отношение на проверките, извършени от одитните органи, по-специално на проверките за спазване на правилата за обществените поръчки и държавните помощи (вж. точка 6.59).


  Комисията се позовава също и на своите отговори по точки 6.45 и 6.52. |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложимо в текущата рамка

Недостатъчни доказателства

в голяма степен

в известна степен

2013 г.

Глава 5, препоръка 1: [Комисията да] изисква от държавите членки да включват в своите декларации за управлението (съгласно член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент) изрично потвърждение относно ефективността на контролите от първо ниво, прилагани от управляващите и сертифициращите органи

R

Глава 5, препоръка 2: [Комисията] да извърши оценка на „контролите от първо ниво“, прилагани през програмния период 2007—2013 г. съгласно член 32, параграф 5 от Финансовия регламент. Отчитайки установените недостатъци, Комисията следва да анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и да предприеме (или предложи) целесъобразни действия (като например опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и преработване на програмата или системата за изпълнение)

R (1)

Комисията счита, че упражняваният от нея надзор върху проверки от първо ниво чрез целенасочени одити на по-рискови области, в които са открити слабости, е допринесъл за подобрения за периода 2007—2013 г., както и че основните елементи на реформирания период 2014—2020 г. следва да доведат до среда, в която се допускат по-малко грешки.

Глава 5, препоръка 3: [Комисията] да анализира причините, свързани с увеличения брой случаи на нарушение на правилата на ЕС за държавната помощ

R

Глава 5, препоръка 4: [Комисията] да анализира причините за продължаващите закъснения в усвояването на средства на ЕС чрез ИФИ и да предприема необходимите корективни мерки

R (2)

Глава 5, препоръка 5: [Комисията] да потвърждава в годишния отчет за дейността (ГОД) на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, че изчислението на Комисията за процента остатъчни грешки се основава на точна, пълна и надеждна информация относно финансовите корекции. За да постигне това, Комисията следва да изисква от одитните органи да удостоверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи за всяка ОП, винаги когато счетат това за необходимо

R (2)

2013 г.

Препоръка 6: (препоръка 6 от глава 5 и препоръка 6 от глава 6): [Комисията] последователно да оповестява в своя годишен отчет за дейността (ГОД) причините, поради които не са изразени резерви (или са изразени резерви с по-малък финансов ефект) в случаите, когато това се дължи на изключения от приложимите насоки на Комисията или одобрените одитни стратегии

X (2)

Препоръка 7 (препоръка 1 от глава 6): [Комисията] да осигури, заедно с държавите членки, проследяването на слабостите, открити при основания на риска тематичен одит на проверките от ръководството, извършен от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. Това ще изисква да се подобрят проверките, свързани със спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки и други актуални източници на грешки (разходи, които не са свързани с проектите или не носят добавена стойност)

E

Препоръка 8 (препоръка 2 от глава 6): [Комисията] да потвърждава в годишния си отчет за дейността, че е извършила съответните проверки, за да гарантира, че процентът остатъчни грешки се базира на точна, пълна и надеждна информация за финансовите корекции. За да постигне това, когато счете за необходимо, Комисията следва да изисква от одитните органи да заверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи по всяка ОП

E (2)

Препоръка 9 (препоръка 3 от глава 6): [Комисията] да следи членове 78 и 130 от Регламента за общите разпоредби за програмния период 2014—2020 г. да бъдат прилагани по такъв начин, че да се предотврати натрупването на предварително финансиране в допълнение към първоначалното авансово плащане (вж. пример в каре 6.4)

E (3)

Препоръка 10 (препоръка 4 от глава 6): [Комисията] да следи дали органите на държавите членки, които отговарят за управлението на структурните фондове, предприемат действия по проблема с декларирането на по-високи разходи за персонала по проекти на ЕС в сравнение с проектите, финансирани с национални средства

E (4)

Препоръка 11 (препоръка 5 от глава 6): при одобряването на ОП за новия програмен период [Комисията] да следи дали държавите членки са разгледали всички възможности за опростяване, създадени от нормативните разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г.

E (5)

2012 г.

Тъй като по същество са сходни, препоръките в контекста на годишния доклад за 2012 г. са анализирани заедно с тези, отправени през 2013 г.

Препоръка 1 [Комисията] да предприеме действия във връзка със слабостите в „контролите от първо ниво“, осъществявани от управляващите органи и междинните звена за ЕФРР и КФ, чрез специални материали с указания и — ако е уместно — чрез обучителни мерки

X

Препоръка 2 въз основа на опита, придобит през програмния период 2007—2013 г., [Комисията] да извърши оценка на това, как се прилагат националните правила за допустимост, с цел да се установят вероятни области за допълнително опростяване и премахване на излишно сложни правила („прекомерно регулиране при прилагане на законодателството на ЕС“)

E (6)

R (7)

Глава 5, препоръка 3: [Комисията] да определи ясни правила и да предостави солидни указания как да се оценява допустимостта на проектите и как да се изчислява съфинансирането за генериращи приходи проекти по ЕФРР и КФ за програмния период 2014—2020 г.

R

Препоръка 4 (препоръка 3 от глава 6): [Комисията] да насърчи по-широкото използване на опростени варианти за разходите с цел намаляване на риска от грешки в декларациите за разходи и намаляване на административната тежест за бенефициентите. Фиксираните ставки на опростените варианти за разходите следва предварително и систематично да се одобряват/валидират от Комисията с цел да се осигури съответствието им с нормативните изисквания (коректно, справедливо и проверимо изчисление)

E (8)

2012 г.

Препоръка 5: [Комисията] да се стреми да подобри работата на одитните органи, както и качеството и надеждността на информацията, представена в годишните доклади за контрол и одитните становища

X (9)

Комисията отбелязва общото подобрение, признато от Палатата по отношение на проверките, извършени от одитните органи, по-специално на проверките за спазване на правилата за обществените поръчки и държавните помощи (вж. точка 6.59).

Комисията се позовава също и на своите отговори по точки 6.45 и 6.52.

---

(1)  Не е направена систематична оценка на националните правила за допустимост с оглед опростяването им, тъй като Комисията не приема тази част от препоръката.

(2)  Прилагането следва да продължи до приключване на програмния период.

(3)  Препоръката не е приета от ЕК (вж. Годишен доклад за 2014 г., точка 6.79).

(4)  Не са предприети хоризонтални действия, тъй като Комисията не приема тази част от препоръката.

(5)  Изпълнението на препоръката не може да бъде изцяло оценено на този етап, тъй като нивото на напредъка на новия програмен период все още е недостатъчно.

(6)  Няма изменение на ситуацията през 2015 г.

(7)  Не е направена систематична оценка на националните правила за допустимост с оглед опростяването им, тъй като Комисията не приема тази част от препоръката.

(8)  Прилагането следва да продължи в рамките на програмния период 2014—2020 г.

(9)  Отбелязани са значителни подобрения, по-специално в областта на подизвадките и проверките на държавни помощи и на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Въпреки това все ще се откриват недостатъци в известен брой от анализираните оперативни програми.

---

ГЛАВА 7

„Природни ресурси“

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 7.1-7.9 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Природни ресурси“ | 7.3-7.7 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 7.8-7.9 |
| --- | --- |

| Част 1 — Нашата оценка на редовността | 7.10-7.67 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 7.10-7.30 |
| --- | --- |

| Преглед на годишните отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол | 7.31-7.63 |
| --- | --- |

| Системи на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, свързани с редовността на операциите в областта на земеделието | 7.31-7.36 |
| --- | --- |

| Системи на държавите членки, свързани с редовността на операциите в областта на земеделието | 7.37-7.47 |
| --- | --- |

| Системи на ГД „Морско дело и рибарство“ и на държавите членки, свързани с редовността на операциите в областта на рибарството | 7.48-7.52 |
| --- | --- |

| Годишен отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ | 7.53-7.61 |
| --- | --- |

| Годишен отчет за дейността на ГД „Морско дело и рибарство“ | 7.62-7.63 |
| --- | --- |

| Заключения и препоръки | 7.64-7.67 |
| --- | --- |

| Заключениe за 2015 г. | 7.64-7.65 |
| --- | --- |

| Препоръки | 7.66-7.67 |
| --- | --- |

| Част 2 — Въпроси, свързани с изпълнението на програмата за развитие на селските райони | 7.68-7.76 |
| --- | --- |

| Оценка на резултатите от проектите | 7.68-7.75 |
| --- | --- |

| Заключение | 7.76 |
| --- | --- |

| Приложение 7.1 — | Резултати от проверките на операциите, свързани с функция „Природни ресурси“ |
| --- | --- |

Приложение 7.1 —

| Приложение 7.2 — | Проследяване на изпълнението на предходни препоръки, свързани с функция „Природни ресурси“ |
| --- | --- |

Приложение 7.2 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 7.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната по отношение на функция „Природни ресурси“. В нея се представят отделно резултатите от проверките на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и на други разходи („Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство“) по тази функция от многогодишната финансова рамка (МФР). Във
  фигура 7.1
  се съдържа ключова информация относно състава на функцията от МФР. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

7.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната по отношение на функция „Природни ресурси“. В нея се представят отделно резултатите от проверките на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и на други разходи („Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство“) по тази функция от многогодишната финансова рамка (МФР). Във
  фигура 7.1
  се съдържа ключова информация относно състава на функцията от МФР.

Фигура 7.1 —   Функция 2 от МФР „Природни ресурси“ — Основна информация за 2015 г.

(в млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 58,0 |
| --- | --- |
| - авансови плащания
   (48) | 2,4 |
| + уравняване на авансови плащания
   (48) | 2,9 |
| | |
| Общо за одитираната популация | 58,5 |

Общо плащания за годината

58,0

- авансови плащания
   (48)

2,4

- уравняване на авансови плащания
   (48)

2,9

Общо за одитираната популация

58,5

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 7.2. | В допълнение към констатациите по отношение на редовността в специфичните оценки, настоящата глава представя, в отделен раздел, резултатите от някои въпроси, свързани с изпълнението, за извадка от проекти в областта на развитието на селските райони. |
| --- | --- |

7.2.

В допълнение към констатациите по отношение на редовността в специфичните оценки, настоящата глава представя, в отделен раздел, резултатите от някои въпроси, свързани с изпълнението, за извадка от проекти в областта на развитието на селските райони.

Кратко описание на функция „Природни ресурси“

| 7.3. | Общата селскостопанска политика (ОСП) е основата за разходите на ЕС в областта на земеделието. Комисията, и по-специално Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“, и разплащателните агенции в държавите членки споделят управлението на изпълнението на ОСП (вж. точка 7.31). Те отпускат средства на бенефициентите чрез два фонда (1): ЕФГЗ, който изцяло финансира преките помощи и пазарните мерки на ЕС (2), и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), който заедно с държавите членки съфинансира програмите за развитие на селските райони. |
| --- | --- |

7.3.

Общата селскостопанска политика (ОСП) е основата за разходите на ЕС в областта на земеделието. Комисията, и по-специално Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“, и разплащателните агенции в държавите членки споделят управлението на изпълнението на ОСП (вж. точка 7.31). Те отпускат средства на бенефициентите чрез два фонда (1): ЕФГЗ, който изцяло финансира преките помощи и пазарните мерки на ЕС (2), и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), който заедно с държавите членки съфинансира програмите за развитие на селските райони.

| 7.4. | Основните мерки, финансирани по ЕФГЗ, са: |
| --- | --- |

7.4.

Основните мерки, финансирани по ЕФГЗ, са:

| — | Схемата за единно плащане(СЕП), по която се предоставят преки помощи — 29,3  млрд. евро през 2015 г., и Схемата за единно плащане на площ (СЕПП) — 7,8  млрд. евро през 2015 г. Тези схеми, свързани с площ, осигуряват подпомагане на доходите, отделено от производството (3). |
| --- | --- |

—

Схемата за единно плащане(СЕП), по която се предоставят преки помощи — 29,3  млрд. евро през 2015 г., и Схемата за единно плащане на площ (СЕПП) — 7,8  млрд. евро през 2015 г. Тези схеми, свързани с площ, осигуряват подпомагане на доходите, отделено от производството (3).

| — | Други схеми за преки помощи (4) — 5,1  млрд. евро през 2015 г., и интервенции на селскостопанските пазари (5) — 2,7  млрд. евро през 2015 г. |
| --- | --- |

—

Други схеми за преки помощи (4) — 5,1  млрд. евро през 2015 г., и интервенции на селскостопанските пазари (5) — 2,7  млрд. евро през 2015 г.

| 7.5. | ЕЗФРСР съфинансира разходите за развитие на селските райони, извършени по програмите на държавите членки за развитие на селските райони. Разходите се извършват както по обвързани (6), така и по необвързани с площ мерки (7). През 2015 г. разходите по ЕЗФРСР са на стойност 11,8  млрд. евро. |
| --- | --- |

7.5.

ЕЗФРСР съфинансира разходите за развитие на селските райони, извършени по програмите на държавите членки за развитие на селските райони. Разходите се извършват както по обвързани (6), така и по необвързани с площ мерки (7). През 2015 г. разходите по ЕЗФРСР са на стойност 11,8  млрд. евро.

| 7.6. | Основните рискове за редовността са следните: |
| --- | --- |

7.6.

Основните рискове за редовността са следните:

| — | преките помощи да се изплащат за недопустима за подпомагане земя или за недопустими за подпомагане бенефициенти; |
| --- | --- |

—

преките помощи да се изплащат за недопустима за подпомагане земя или за недопустими за подпомагане бенефициенти;

| — | помощта за интервенции на земеделските пазари да се отпуска за недопустими разходи или за недопустими кандидати; |
| --- | --- |

—

помощта за интервенции на земеделските пазари да се отпуска за недопустими разходи или за недопустими кандидати;

| — | разходите за помощта за развитие на селските райони да са недопустими поради несъответствието им с правила (вкл. правилата за възлагане на обществени поръчки) и условия за допустимост, които често са сложни, най-вече при инвестиционните мерки. |
| --- | --- |

—

разходите за помощта за развитие на селските райони да са недопустими поради несъответствието им с правила (вкл. правилата за възлагане на обществени поръчки) и условия за допустимост, които често са сложни, най-вече при инвестиционните мерки.

| 7.7. | Тази глава също така обхваща политиката на ЕС за околната среда, действията в областта на климата и общата политика в областта на рибарството. Основният риск за редовността в тези области е предоставянето на помощ за недопустими или завишени разходи. |
| --- | --- |

7.7.

Тази глава също така обхваща политиката на ЕС за околната среда, действията в областта на климата и общата политика в областта на рибарството. Основният риск за редовността в тези области е предоставянето на помощ за недопустими или завишени разходи.

Обхват и подход на одита

| 7.8. | Основните елементи на подхода и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на функция „Природни ресурси“ е необходимо да се отбележи по-конкретно следното: |
| --- | --- |

7.8.

Основните елементи на подхода и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на функция „Природни ресурси“ е необходимо да се отбележи по-конкретно следното:

| а) | Сметната палата направи проверка на извадки съответно от 180 операции във връзка с ЕФГЗ и 179 операции във връзка с областта „Развитие на селските райони, околна среда, действия в областта на климата и рибарство“, както е посочено в 
  приложение 1.1
  , точка 7. Всяка извадка е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от разходи по МФР в рамките на всяка от двете специфични оценки (8). През 2015 г. извадката от ЕФГЗ включва операции от 18 държави членки (9). По отношение на втората специфична оценка извадката се състои от 159 операции за развитие на селските райони и 20 други операции, които засягат околната среда, действията в областта на климата и рибарството в 17 държави членки (10). |
| --- | --- |

а)

Сметната палата направи проверка на извадки съответно от 180 операции във връзка с ЕФГЗ и 179 операции във връзка с областта „Развитие на селските райони, околна среда, действия в областта на климата и рибарство“, както е посочено в 
  приложение 1.1
  , точка 7. Всяка извадка е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от разходи по МФР в рамките на всяка от двете специфични оценки (8). През 2015 г. извадката от ЕФГЗ включва операции от 18 държави членки (9). По отношение на втората специфична оценка извадката се състои от 159 операции за развитие на селските райони и 20 други операции, които засягат околната среда, действията в областта на климата и рибарството в 17 държави членки (10).

| б) | Сметната палата направи също така оценка на избрани системи за вътрешен контрол чрез документна проверка на 24 одита на Комисията, които обхващат ЕФГЗ и ЕЗФРСР. В допълнение към това тя извърши повторно шест от одитите на Комисията в съответните държави членки (11). ЕСП извърши допълнителна одитна дейност в шестте държави членки за ограничен брой рискови области, свързани с ЕФГЗ и ЕЗФРСР, както и за областта на кръстосаното спазване (12). Освен това тя провери пет одита на Комисията, които обхващат общата политика в областта на рибарството, и извърши повторно един одит (13). |
| --- | --- |

б)

Сметната палата направи също така оценка на избрани системи за вътрешен контрол чрез документна проверка на 24 одита на Комисията, които обхващат ЕФГЗ и ЕЗФРСР. В допълнение към това тя извърши повторно шест от одитите на Комисията в съответните държави членки (11). ЕСП извърши допълнителна одитна дейност в шестте държави членки за ограничен брой рискови области, свързани с ЕФГЗ и ЕЗФРСР, както и за областта на кръстосаното спазване (12). Освен това тя провери пет одита на Комисията, които обхващат общата политика в областта на рибарството, и извърши повторно един одит (13).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| в) | Сметната палата направи оценка на годишните отчети за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и ГД „Морско дело и рибарство“. |
| --- | --- |

в)

Сметната палата направи оценка на годишните отчети за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и ГД „Морско дело и рибарство“.

| 7.9. | Както за ЕФГЗ, така и за ЕЗФРСР 2015 г. е последната година, в която се извършват повечето плащания към крайните бенефициенти на базата на действащите преди реформата на ОСП от 2013 г. правила (14). |
| --- | --- |

7.9.

Както за ЕФГЗ, така и за ЕЗФРСР 2015 г. е последната година, в която се извършват повечето плащания към крайните бенефициенти на базата на действащите преди реформата на ОСП от 2013 г. правила (14).

ЧАСТ 1 — НАШАТА ОЦЕНКА НА РЕДОВНОСТТА

Редовност на операциите

| 7.10. | Резултатите от тестовете на операциите по функция „Природни ресурси“ са обобщени в 
  приложение 7.1
   — общо за тази функция и за всяка от двете отделни области на политика (ЕФГЗ и „Развитие на селските райони, околна среда, действия в областта на климата и рибарство“). От 359-те проверени операции 121 (34 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 87 грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки за функция „Природни ресурси“ се изчислява на 2,9  % (15). |
| --- | --- |

7.10.

Резултатите от тестовете на операциите по функция „Природни ресурси“ са обобщени в 
  приложение 7.1
   — общо за тази функция и за всяка от двете отделни области на политика (ЕФГЗ и „Развитие на селските райони, околна среда, действия в областта на климата и рибарство“). От 359-те проверени операции 121 (34 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 87 грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки за функция „Природни ресурси“ се изчислява на 2,9  % (15).

| 7.10. | Комисията взема под внимание изчисления от Сметната палата вероятен процент грешки, който най-общо е същият като миналата година, с изключение по отношение на кръстосаното спазване.

  Комисията счита, че нетните финансови корекции, произтичащи от многогодишните процедури за съответствие, както и възстановяването на плащания от бенефициери на бюджета на ЕС са корективен капацитет, който трябва да бъда взет предвид при една всеобхватна оценка на цялостната система на вътрешен контрол.


  Комисията отбелязва също, че както се посочва в годишния отчет за дейността за 2015 г. на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“, корективният ѝ капацитет през същата година се е равнявал на 1 065,710 милиона евро (1,87  % от общия размер на разходите за ОСП). |
| --- | --- |

7.10.

Комисията счита, че нетните финансови корекции, произтичащи от многогодишните процедури за съответствие, както и възстановяването на плащания от бенефициери на бюджета на ЕС са корективен капацитет, който трябва да бъда взет предвид при една всеобхватна оценка на цялостната система на вътрешен контрол.

Комисията отбелязва също, че както се посочва в годишния отчет за дейността за 2015 г. на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“, корективният ѝ капацитет през същата година се е равнявал на 1 065,710 милиона евро (1,87  % от общия размер на разходите за ОСП).

| 7.11. | Във
  фигура 7.2
  е представен делът на различните видове грешки в общия изчислен процент грешки за 2015 г. |
| --- | --- |

7.11.

Във
  фигура 7.2
  е представен делът на различните видове грешки в общия изчислен процент грешки за 2015 г.

Фигура 7.2 —   Разбивка на изчисления процент грешки — „Природни ресурси“

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.12. | Естеството и видът на грешките значително се различават в двете специфични оценки, както е представено в следващите точки. |
| --- | --- |

7.12.

Естеството и видът на грешките значително се различават в двете специфични оценки, както е представено в следващите точки.

| 7.12. | Комисията отбелязва, че има значителни разлики в замисъла, обхвата и целите на двата стълба на ОСП, което обяснява тези разлики във вида на грешките, свързани с ОСП. |
| --- | --- |

7.12.

ЕФГЗ — Пазари и преки помощи

| 7.13. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 7.1
  . По отношение на ЕФГЗ от 180 проверени операции 52 (29 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 47-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 2,2  % (16). |
| --- | --- |

7.13.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 7.1
  . По отношение на ЕФГЗ от 180 проверени операции 52 (29 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 47-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 2,2  % (16).

| 7.13. | Комисията взема под внимание най-вероятния процент на грешки, прогнозиран от Сметната палата, който най-общо е същият като миналата година, с изключение на грешките по отношение на кръстосаното спазване.

  Тя отбелязва също така, че честотата на грешките през последните три години е намаляла трайно. |
| --- | --- |

7.13.

Тя отбелязва също така, че честотата на грешките през последните три години е намаляла трайно.

| 7.14. | Във
  фигура 7.3
  е представена разбивка на различните видове грешки към изчисления процент грешки за 2015 г. |
| --- | --- |

7.14.

Във
  фигура 7.3
  е представена разбивка на различните видове грешки към изчисления процент грешки за 2015 г.

Фигура 7.3 —   Разбивка на изчисления процент грешки — ЕФГЗ

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.15. | За четири случая на количествено измерими грешки, извършени от крайни бенефициенти, националните органи са разполагали с достатъчно информация (17), за да предотвратят или открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако цялата налична информация е била използвана за предотвратяване или разкриване и коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази конкретна оценка би бил с 0,3  процентни пункта по-нисък. Освен това Сметната палата установи, че в други четири случая откритите от нея грешки са били допуснати от националните органи. Тези грешки съставляват 0,6  процентни пункта от изчисления процент грешки. Във
  фигура 7.5
  е представен пример за грешки, допуснати от националните органи. |
| --- | --- |

7.15.

За четири случая на количествено измерими грешки, извършени от крайни бенефициенти, националните органи са разполагали с достатъчно информация (17), за да предотвратят или открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако цялата налична информация е била използвана за предотвратяване или разкриване и коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази конкретна оценка би бил с 0,3  процентни пункта по-нисък. Освен това Сметната палата установи, че в други четири случая откритите от нея грешки са били допуснати от националните органи. Тези грешки съставляват 0,6  процентни пункта от изчисления процент грешки. Във
  фигура 7.5
  е представен пример за грешки, допуснати от националните органи.

| 7.15. | Комисията приветства оценката на Сметната палата за ролята на държавите членки и счита, че те е трябвало да направят повече за намаляването на грешките. Комисията продължава съвместната работа с държавите членки с цел намаляване на грешките. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | По-голямата част от количествено измеримите грешки са свързани със завишаване на допустимата за подпомагане площ земя (вж.
  фигура 7.3
  ). През 2015 г. Сметната палата установи такива грешки в 12 от 18-те посетени държави членки. Приблизително половината от тези количествено измерими грешки са в размер под 2 % (вж. точка 7.18) и следователно въздействието им върху общия изчислен процент грешки е слабо. Друга една четвърт от тези грешки попадат в диапазона от 2 % до 5 %. |
| --- | --- |

7.16.

По-голямата част от количествено измеримите грешки са свързани със завишаване на допустимата за подпомагане площ земя (вж.
  фигура 7.3
  ). През 2015 г. Сметната палата установи такива грешки в 12 от 18-те посетени държави членки. Приблизително половината от тези количествено измерими грешки са в размер под 2 % (вж. точка 7.18) и следователно въздействието им върху общия изчислен процент грешки е слабо. Друга една четвърт от тези грешки попадат в диапазона от 2 % до 5 %.

| 7.16—7.18. | Комисията отбелязва, че повечето грешки, свързани със завишено деклариране, които Сметната палата е открила, са сравнително малки, и приветства нейната оценка, че надеждността на данните в СИЗП се подобрява.

  Комисията счита, че е невъзможно да бъдат избегнати дребните грешки на разумна цена. Комисията насърчава държавите членки редовно да актуализират своите системи за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), за да се гарантира откриването на мащабни завишени декларирания. Комисията разглежда факта, че по-голямата част от отчетените от Сметната палата грешки са под 5 %, като доказателство за доброто функциониране на Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК), основен елемент от която е СИЗП. Тъй като земята се променя с времето, могат да се появят разлики между СИЗП и действителността на терен; въпреки това редовното актуализиране на системата ограничава риска.


  За да насърчи редовното актуализиране на СИЗП, Комисията е предвидила, като предпоставка за намаляване от 5 % на 1 % на проверките на място за някои схеми за директни плащания, актуализиране на СИЗП поне на всеки три години с ортогонални снимки отпреди не повече от 15 месеца (годишният обхват на актуализацията следва да бъде най-малко 25 % от допустимите за финансиране хектари).


  Също така през 2010 г. е въведена оценка на качеството на СИЗП, като тя се запазва и през настоящия период (Регламент (ЕС) No 640/2014).


  Тази ежегодна процедура, извършвана от администрациите на държавите членки и наблюдавана от Комисията, представлява процес по контрол на качеството, чиято крайна цел е повишаване на качеството и надеждността на СИЗП чрез анализ на откритите технически слабости и предприемане на коригиращи действия за тяхното отстраняване.


  Годишните проверки на място на извадков принцип продължават да бъдат начин за постигане на точност и актуалност на СИЗП. |
| --- | --- |

7.16—7.18.

Комисията счита, че е невъзможно да бъдат избегнати дребните грешки на разумна цена. Комисията насърчава държавите членки редовно да актуализират своите системи за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), за да се гарантира откриването на мащабни завишени декларирания. Комисията разглежда факта, че по-голямата част от отчетените от Сметната палата грешки са под 5 %, като доказателство за доброто функциониране на Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК), основен елемент от която е СИЗП. Тъй като земята се променя с времето, могат да се появят разлики между СИЗП и действителността на терен; въпреки това редовното актуализиране на системата ограничава риска.

За да насърчи редовното актуализиране на СИЗП, Комисията е предвидила, като предпоставка за намаляване от 5 % на 1 % на проверките на място за някои схеми за директни плащания, актуализиране на СИЗП поне на всеки три години с ортогонални снимки отпреди не повече от 15 месеца (годишният обхват на актуализацията следва да бъде най-малко 25 % от допустимите за финансиране хектари).

Също така през 2010 г. е въведена оценка на качеството на СИЗП, като тя се запазва и през настоящия период (Регламент (ЕС) No 640/2014).

Тази ежегодна процедура, извършвана от администрациите на държавите членки и наблюдавана от Комисията, представлява процес по контрол на качеството, чиято крайна цел е повишаване на качеството и надеждността на СИЗП чрез анализ на откритите технически слабости и предприемане на коригиращи действия за тяхното отстраняване.

Годишните проверки на място на извадков принцип продължават да бъдат начин за постигане на точност и актуалност на СИЗП.

| 7.17. | В държавите членки ключовият инструмент за контрол на помощта за площ е Системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), която представлява база данни, съдържаща информация относно допустимостта за подпомагане на всички земеделски парцели. Тя съдържа компютризирана графична информация, включваща ортофото снимки (въздушни снимки), които държавите членки следва да актуализират най-малко на всеки пет години (18). Ако графичната информация е добре актуализирана и анализирана, СИЗП има значителен принос за предотвратяване и установяване на грешките, свързани с площи, в заявленията за подпомагане. Благодарение на изготвените от Комисията и от държавите членки планове за действие, надеждността на данните в СИЗП се подобрява постоянно през последните години. |
| --- | --- |

7.17.

В държавите членки ключовият инструмент за контрол на помощта за площ е Системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), която представлява база данни, съдържаща информация относно допустимостта за подпомагане на всички земеделски парцели. Тя съдържа компютризирана графична информация, включваща ортофото снимки (въздушни снимки), които държавите членки следва да актуализират най-малко на всеки пет години (18). Ако графичната информация е добре актуализирана и анализирана, СИЗП има значителен принос за предотвратяване и установяване на грешките, свързани с площи, в заявленията за подпомагане. Благодарение на изготвените от Комисията и от държавите членки планове за действие, надеждността на данните в СИЗП се подобрява постоянно през последните години.

| 7.18. | Въпреки това Сметната палата продължава да открива грешки, свързани с площите. Това се дължи на факта, че административните проверки на допустимостта на земята за подпомагане се базират на същите данни от СИЗП, които земеделските производители често копират в своите заявления за подпомагане (19). Поради това ако данните от СИЗП са неточни, тези проверки по принцип не са в състояние да открият грешките по отношение на допустимост в заявленията. Изискваният технически стандарт за ортофото снимки (20) обикновено не позволява на земеделските производители и на разплащателните агенции да разкриват малки грешки (под 2 %, вж. точка 7.16), които до голяма степен не могат да бъдат избегнати на разумна цена. По-големите грешки, свързани с площ, обаче по принцип са установими. В тези случаи вписаната в СИЗП допустима за подпомагане площ, която е декларирана от земеделския производител, е много неточна, главно поради следните причини: |
| --- | --- |

7.18.

Въпреки това Сметната палата продължава да открива грешки, свързани с площите. Това се дължи на факта, че административните проверки на допустимостта на земята за подпомагане се базират на същите данни от СИЗП, които земеделските производители често копират в своите заявления за подпомагане (19). Поради това ако данните от СИЗП са неточни, тези проверки по принцип не са в състояние да открият грешките по отношение на допустимост в заявленията. Изискваният технически стандарт за ортофото снимки (20) обикновено не позволява на земеделските производители и на разплащателните агенции да разкриват малки грешки (под 2 %, вж. точка 7.16), които до голяма степен не могат да бъдат избегнати на разумна цена. По-големите грешки, свързани с площ, обаче по принцип са установими. В тези случаи вписаната в СИЗП допустима за подпомагане площ, която е декларирана от земеделския производител, е много неточна, главно поради следните причини:

| — | при оценяването на допустимата за подпомагане площ с цел актуализиране на СИЗП разплащателните агенции не са намалили плащанията в достатъчна степен, или не са ги намалили изобщо, за недопустима растителност и характеристики, видими на ортофото снимките на съответните парцели земя, или |
| --- | --- |

—

при оценяването на допустимата за подпомагане площ с цел актуализиране на СИЗП разплащателните агенции не са намалили плащанията в достатъчна степен, или не са ги намалили изобщо, за недопустима растителност и характеристики, видими на ортофото снимките на съответните парцели земя, или

| — | националните определения за допустимо за подпомагане постоянно пасище не отговарят на определението на ЕС. |
| --- | --- |

—

националните определения за допустимо за подпомагане постоянно пасище не отговарят на определението на ЕС.

В случаите, когато национално определение за постоянните пасища не отговаря на определението на ЕС, за решаването на проблема се предприемат специални корективни действия, включващи, ако е необходимо, и планове за действие за справяне с проблема.

За да се защити бюджетът на ЕС, когато е необходимо, Комисията налага също и намаляване или временно спиране на плащанията, както и нетни финансови корекции в рамките на процедури за уравняване по съответствие.

| 7.19. | Във
  фигура 7.4
  Сметната палата представя пример за неточни данни за допустимост за подпомагане в СИЗП. |
| --- | --- |

7.19.

Във
  фигура 7.4
  Сметната палата представя пример за неточни данни за допустимост за подпомагане в СИЗП.

Фигура 7.4 —   Пример за нередовни плащания поради неточни данни за допустимост за подпомагане в СИЗП

Постоянните пасища се определят като земя, използвана за отглеждане на трева или други тревни фуражни култури. В годишния доклад на ЕСП за 2014 г. Сметната палата отчита, че в Испания, въпреки извършените съществени корективни действия, все още продължават да съществуват значителни слабости в СИЗП, свързани с допустимостта на постоянните пасища, както и че през 2014 г. и 2015 г. са били стартирани допълнителни корективни действия (21). Сметната палата инспектира парцел от 48 ха в Испания (Мадрид), който към момента на подаване на заявлението за подпомагане от земеделския производител е вписан в СИЗП като изцяло допустимо за подпомагане постоянно пасище. Ортофото изображението обаче показва наличие на гъста храстообразна растителност и дървета. В своето заявление за подпомагане за 2014 г. земеделският производител е декларирал парцела на базата на допустимата за подпомагане площ, вписана в СИЗП, и му е изплатена помощ по СЕП за целия парцел. Сметната палата установи, че парцелът е недопустим за подпомагане по СЕП.

През 2015 г. испанските органи са изменили своята СИЗП въз основа на нови ортофото изображения и като използват нова технология и са отчели парцела като недопустим за подпомагане.

Сметната палата също така установи, че подпомагане за площ е било заявено и изплатено на базата на неточна информация относно допустимостта в СИЗП, което е било възможно да бъде установено по ортофото изображенията, в Гърция, Испания (Арагон, Кастилия-Ла Манча, Кастилия и Леон и Екстремадура), Италия (Калабрия) и в Обединеното кралство (Англия).

Фигура 7.4 —
     
  Пример за нередовни плащания поради неточни данни за допустимост за подпомагане в СИЗП

Проблеми с постоянните пасища са установени от Комисията още преди 2014 г. и в засегнатите държави членки са въведени планове за действие.

В Испания националните органи са извършили пълно повторно измерване на всички декларирани от бенефициерите и одитирани от Сметната палата парцели и са предприели процедури за възстановяване на плащанията в случаите, когато това се е оказало необходимо. Освен това фактът, че разглежданият парцел е вписан като недопустим през 2015 г., доказва, че процедурата по актуализиране на СИЗП в Испания функционира правилно.

При одитите, извършени от службите на Комисията през предходните години, бяха установени недостатъци във връзка с допустимостта за подпомагане на постоянни пасища в Гърция и Испания; чрез специални планове за действие беше гарантирано предприемането на мерки за тяхното отстраняване, което доведе до подобрения (вж. годишния доклад на Сметната палата за 2014 г., каре 7.8). И в Гърция, и в Испания вписаната в СИЗП като допустима за подпомагане площ беше значително намалена: в Гърция допустимата за подпомагане площ с постоянни пасища намаля от 3,6 милиона хектара през 2012 г. на 1,5 милиона хектара през референтната 2014 г., а в Испания — от 18,5 милиона хектара през 2013 г. на 6,4 милиона хектара през 2016 г.

За Обединеното кралство (Англия) планът за коригиращи действия е в ход и Комисията го следи отблизо.

Освен това с процедурите за уравняване по съответствие се гарантира подходящо покриване на риска за бюджета на ЕС чрез нетни финансови корекции.

| 7.20. | Във
  фигура 7.5
  Сметната палата представя пример за национални критерии за допустимост, които не са в съответствие със законодателството на ЕС. |
| --- | --- |

7.20.

Във
  фигура 7.5
  Сметната палата представя пример за национални критерии за допустимост, които не са в съответствие със законодателството на ЕС.

Фигура 7.5 —   Пример за национални критерии за допустимост, които не са в съответствие със законодателството на ЕС

В годишния доклад на ЕСП за 2013 г. (22) Сметната палата докладва, че френските органи отпускат подпомагане за пасищни площи с ниски храсти, въпреки че тези площи се състоят от смесица от допустими земи с тревиста растителност и недопустими парцели с храсти, храстовидна растителност и т.н. През 2015 г. Сметната палата откри шест такива парцела, които са изцяло или частично недопустими за подпомагане, защото включват гъста дървесна и храстовидна растителност, които френските органи са оценили като изцяло допустими за подпомагане.

Фигура 7.5 —
     
  Пример за национални критерии за допустимост, които не са в съответствие със законодателството на ЕС

Още при одитите, извършени от Комисията преди 2013 г., са установени подобни недостатъци във Франция. Слабостите се следят според специален план за действие, изготвен от държавата членка, който Комисията наблюдава отблизо. Всякакви такива разкрити слабости се проследяват чрез процедури за уравняване по съответствие, с които се гарантира подходящо покриване на риска за бюджета на ЕС чрез нетни финансови корекции.

В същото време Комисията продължава внимателно да следи за спазването на плана за действие, с цел да се гарантира подобрение. Вследствие на някои забавяния, през 2015 г. са взети допълнителни мерки съгласно член 41, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1306/2013.

Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

| 7.21. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 7.1
  . По функцията „Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство“ от общо 179 проверени операции 69 (39 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 40-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 5,3  % (23). |
| --- | --- |

7.21.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 7.1
  . По функцията „Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство“ от общо 179 проверени операции 69 (39 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 40-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 5,3  % (23).

| 7.21. | Комисията взема под внимание изчисления от Сметната палата вероятен процент грешки, който е по-нисък от наблюдавания през миналата година. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | Във
  фигура 7.6
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления процент грешки за 2015 г. |
| --- | --- |

7.22.

Във
  фигура 7.6
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления процент грешки за 2015 г.

Фигура 7.6 —   Разбивка на изчисления процент грешки — Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.23. | В областта на развитието на селските райони, от общо 159 проверени операции, 78 са обвързани с площ, а 81 не са. От тези 159 операции 64 (40 %) са засегнати от грешки, от които 38 са количествено измерими. В областта на околната среда, действията по климата и рибарството в извадката от 19 операции 5 (26 %) са засегнати от грешки, от които 2 са количествено измерими. За единствената останала операция (24) Сметната палата не установи грешки. |
| --- | --- |

7.23.

В областта на развитието на селските райони, от общо 159 проверени операции, 78 са обвързани с площ, а 81 не са. От тези 159 операции 64 (40 %) са засегнати от грешки, от които 38 са количествено измерими. В областта на околната среда, действията по климата и рибарството в извадката от 19 операции 5 (26 %) са засегнати от грешки, от които 2 са количествено измерими. За единствената останала операция (24) Сметната палата не установи грешки.

| 7.23. | В областта на развитието на селските райони констатираната от Сметната палата честота на грешките (както количествено измерими, така и количествено неизмерими) с времето е намаляла трайно. |
| --- | --- |

7.23.

| 7.24. | За 13 случая на количествено измерими грешки, извършени от крайни бенефициенти, националните органи са разполагали с достатъчно информация (25), за да предотвратят или открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако цялата налична информация е била използвана за предотвратяване или разкриване и коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази конкретна оценка би бил с 1,7  процентни пункта по-нисък. Освен това Сметната палата установи, че в шест случая откритите от нея грешки са били допуснати от националните органи. Тези грешки съставляват 1,5  процентни пункта от изчисления процент грешки. Във
  фигура 7.7
  е представен пример за грешка, допусната от националните органи. |
| --- | --- |

7.24.

За 13 случая на количествено измерими грешки, извършени от крайни бенефициенти, националните органи са разполагали с достатъчно информация (25), за да предотвратят или открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако цялата налична информация е била използвана за предотвратяване или разкриване и коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази конкретна оценка би бил с 1,7  процентни пункта по-нисък. Освен това Сметната палата установи, че в шест случая откритите от нея грешки са били допуснати от националните органи. Тези грешки съставляват 1,5  процентни пункта от изчисления процент грешки. Във
  фигура 7.7
  е представен пример за грешка, допусната от националните органи.

| 7.24. | Комисията е наясно, че вероятно е можело националните органи да открият много от грешките, констатирани от Сметната палата. Правилата на ОСП предоставят на държавите членки всички необходими инструменти, за да неутрализират по-голямата част от риска от грешки.

  Във връзка с примера от фигура 7.7 през март 2016 г. Комисията стартира процедура за уравняване по съответствие. Ще бъдат предприети всички необходими действия, за да се защити бюджетът на ЕС. |
| --- | --- |

7.24.

Във връзка с примера от фигура 7.7 през март 2016 г. Комисията стартира процедура за уравняване по съответствие. Ще бъдат предприети всички необходими действия, за да се защити бюджетът на ЕС.

| 7.25. | Видовете грешки са подобни на тези, които Сметната палата е установила през предходни години, и на тези, представени в специалния доклад на ЕСП, който анализира причините за грешки при разходите за развитие на селските райони (26). Както и през предходни години, основната част (82 %) от изчисления процент грешки, посочен в точка 7.21, представляват мерките, които не са обвързани с площ. |
| --- | --- |

7.25.

Видовете грешки са подобни на тези, които Сметната палата е установила през предходни години, и на тези, представени в специалния доклад на ЕСП, който анализира причините за грешки при разходите за развитие на селските райони (26). Както и през предходни години, основната част (82 %) от изчисления процент грешки, посочен в точка 7.21, представляват мерките, които не са обвързани с площ.

| 7.25. | Комисията е наясно с основните причини за грешките и работи заедно с държавите членки по отстраняване на нередностите, като предлага насоки или изисква въвеждането на планове за действие.

  Например тя е запозната с това, че мерките, необвързани с площ, са по-силно изложени на грешки. Поради това се насърчават системни решения, като опростяване на концепцията на мерките или прилагане на не толкова сложни методи на изчисление, например опростени варианти на разходите или изплащане на еднократни суми.


  Според Комисията нередностите в процедурата на обществените поръчки не означават непременно, че съвкупните разходи са били недопустими.


  За да се оцени финансовият риск от грешки при обществените поръчки, през декември 2013 г. Комисията прие насоки за определяне на финансови корекции в случай на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки при проекти, осъществени в рамките на споделеното управление. |
| --- | --- |

7.25.

Например тя е запозната с това, че мерките, необвързани с площ, са по-силно изложени на грешки. Поради това се насърчават системни решения, като опростяване на концепцията на мерките или прилагане на не толкова сложни методи на изчисление, например опростени варианти на разходите или изплащане на еднократни суми.

Според Комисията нередностите в процедурата на обществените поръчки не означават непременно, че съвкупните разходи са били недопустими.

За да се оцени финансовият риск от грешки при обществените поръчки, през декември 2013 г. Комисията прие насоки за определяне на финансови корекции в случай на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки при проекти, осъществени в рамките на споделеното управление.

| 7.26. | От 81 проверени операции, необвързани с площ, 15 (19 %) не са спазили изискванията за допустимост (пример за това е представен във
  фигура 7.7
  ). По отношение на околната среда, действията по климата и рибарството, двете количествено измерими грешки се дължат на недопустими разходи. |
| --- | --- |

7.26.

От 81 проверени операции, необвързани с площ, 15 (19 %) не са спазили изискванията за допустимост (пример за това е представен във
  фигура 7.7
  ). По отношение на околната среда, действията по климата и рибарството, двете количествено измерими грешки се дължат на недопустими разходи.

Фигура 7.7 —   Пример за недопустими разходи или дейност

Мярката за развитие на селските райони „Плащания за хуманно отношение към животните“ предоставя подкрепа за земеделски производители, които доброволно поемат задължения за хуманно отношение към животните. Плащанията се извършват ежегодно и покриват допълнителните разходи и пропуснатите доходи в резултат от поетите задължения, като например увеличаване на пространството за животните. Това е пример за използване на опростени варианти за разходите, което може да намали административната тежест за държавите членки и за бенефициентите. Тези варианти следва да се основават на стабилна методология, и по-специално на прецизно изчисление на опростените разходи.

В Румъния ЕСП откри недопустими разходи, които се дължат на факта, че при изчисляването на опростените разходи националните органи не са взели предвид броя на производствените цикли. В резултат на това плащанията към всичките бенефициенти систематично са надценявани.

Сметната палата провери всички видове задължения за плащане за хуманно отношение към животните в Румъния, включително и тези, които са извън извадката, с цел да определи до каква степен погрешните изчисления са засегнали общия размер на разходите в областта на хуманното отношение към животните в Румъния. Одиторите установиха, че общият размер на недопустимите разходи от момента на стартиране на мярката (2012 г.) до октомври 2015 г. може да достигне 152 млн. евро (от общо 450 млн. евро).

Те откриха също така грешки в допустимостта в Белгия (Валония), Германия (Райнланд-Пфалц), Испания (Андалусия, Галисия, Кастилия — Ла Манча), Гърция, Италия (мрежа на селските райони, Сицилия и Кампания) и Полша.

Фигура 7.7 —
     
  Пример за недопустими разходи или дейност

Комисията подкрепя напълно държавите членки в усилията им да използват, винаги когато е възможно, опростени варианти на разходите като инструмент за предотвратяването на грешки, както установява и Сметната палата в своя Специален доклад No 23/2014 (вж. точка 86).

Що се отнася до случаите в Румъния, Комисията е съгласна, че е налице грешка в използваното при плащанията изчисление на опростените разходи.

Вследствие на констатациите на Сметната палата, през 2016 г. Комисията започна процедура за уравняване по съответствие, за да се установи точно изложената на риск сума. Това може да доведе до прилагане на финансова корекция.

| 7.27. | При 27 одитирани операции бенефициентите е трябвало да спазват правила за възлагане на обществени поръчки. Тези правила гарантират, че стоките и услугите се закупуват при най-благоприятни условия, като едновременно с това се осигурява равен достъп до обществените поръчки и съответствие с принципите на прозрачност и недискриминация. Сметната палата установи, че в шест случая едно или повече от тези правила е било нарушено. Пример за подобна грешка е посочен във
  фигура 7.8
  . |
| --- | --- |

7.27.

При 27 одитирани операции бенефициентите е трябвало да спазват правила за възлагане на обществени поръчки. Тези правила гарантират, че стоките и услугите се закупуват при най-благоприятни условия, като едновременно с това се осигурява равен достъп до обществените поръчки и съответствие с принципите на прозрачност и недискриминация. Сметната палата установи, че в шест случая едно или повече от тези правила е било нарушено. Пример за подобна грешка е посочен във
  фигура 7.8
  .

| 7.27. | Комисията е установила, че обществените поръчки са важен източник на грешки, и е активизирала одитните си мероприятия, за да гарантира, че бюджетът на ЕС е подходящо защитен.

  Спазването на правилата за обществените поръчки е също така един от централните елементи на плановете за действие за развитие на селските райони. През 2015 — 2016 г. в четири държави членки са проведени задълбочени одити в тази област. Практиката на задълбочените проверки на правилата за обществените поръчки продължава през 2016 г. и в други държави членки.


  За да се оцени финансовият риск от грешки при обществените поръчки, през декември 2013 г. Комисията прие насоки за определяне на финансови корекции в случай на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки при проекти, осъществени в рамките на споделеното управление. |
| --- | --- |

7.27.

Спазването на правилата за обществените поръчки е също така един от централните елементи на плановете за действие за развитие на селските райони. През 2015 — 2016 г. в четири държави членки са проведени задълбочени одити в тази област. Практиката на задълбочените проверки на правилата за обществените поръчки продължава през 2016 г. и в други държави членки.

За да се оцени финансовият риск от грешки при обществените поръчки, през декември 2013 г. Комисията прие насоки за определяне на финансови корекции в случай на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки при проекти, осъществени в рамките на споделеното управление.

Фигура 7.8 —   Пример за неспазване на правилата за обществените поръчки

Община в Италия (Кампания) е получила финансиране за изграждането на еднорелсов път — инфраструктура в помощ на земеделските производители при транспортирането на техните маслини по хълмовете. Договорът е възложен на частно дружество чрез процедура на обществена поръчка.

С цел да направи оценка на различните оферти, общината е определила набор от критерии с различна тежест (измервана в точки). Обявлението за обществена поръчка изисква оферентите да включат в своите оферти предложения за допълнителна строителна дейност, свързана с нови пътища, канализационна система и водопровод. Тези допълнителни строителни дейности са представлявали 75 % от общия брой на точките, въз основа на които общината е взела решението за възлагане на обществената поръчка. За сравнение, цената е представлявала само 10 % от общия брой точки.

Тъй като помощта на ЕС е отпусната за изграждането на еднорелсов път, бенефициентът е нарушил италианския закон за възлагане на обществени поръчки като е определил критерии — изграждането на пътища, канализационни системи и водопроводи — които не са свързани с темата, естеството и характеристиките на обявлението за обществена поръчка. Следователно тези критерии са нередовни според италианските закони за обществените поръчки.

Освен това Сметната палата откри случаи на неспазване на правилата за обществените поръчки в Германия (Райнланд-Пфалц), Гърция и Румъния.

Фигура 7.8 —
     
  Пример за неспазване на правилата за обществените поръчки

Комисията разбира, че критериите за възлагане, посочени в обявлението за обществената поръчка, не са били изцяло свързани с естеството на дейностите.

Тя обаче подчертава, че инвестициите са осъществени по план.

Италианските органи са прегледали досието и са предприели процедура по възстановяване във връзка с нарушенията при процедурите за обществени поръчки. Те са наложили 10 % финансова корекция. Комисията счита, че това корективно действие спомага да се защити бюджетът на ЕС.

В годишния отчет за дейността за 2015 г. са изразени резерви, обхващащи проблеми с възлагането на обществени поръчки, както установява и Сметната палата в точка 7.60.

| 7.28. | Извадката на Сметната палата включва 45 операции за агроекологични плащания, които са свързани с използване на методи на производство в земеделието, съвместими с опазването на околната среда, ландшафта и природните ресурси. Сметната палата установи, че в три случая земеделските производители не са спазили всички изисквания за получаване на плащане. |
| --- | --- |

7.28.

Извадката на Сметната палата включва 45 операции за агроекологични плащания, които са свързани с използване на методи на производство в земеделието, съвместими с опазването на околната среда, ландшафта и природните ресурси. Сметната палата установи, че в три случая земеделските производители не са спазили всички изисквания за получаване на плащане.

| 7.28. | Комисията би искала да подчертае, че и тримата бенефициери е трябвало да спазват най-различни агроекологични ангажименти и са изпълнили успешно повечето от тях. Само малка част от тези ангажименти не са спазени напълно или не са документирани правилно. |
| --- | --- |

7.28.

| 7.29. | Сметната палата установи, че при 15 от 78 случая (19 %) на операции, свързани с площ, размерът на допустимата за подпомагане земя е завишен. В повечето от случаите завишаването е сравнително малко и следователно въздействието им върху общия изчислен процент грешки е слабо. Вж. също точка 7.18. |
| --- | --- |

7.29.

Сметната палата установи, че при 15 от 78 случая (19 %) на операции, свързани с площ, размерът на допустимата за подпомагане земя е завишен. В повечето от случаите завишаването е сравнително малко и следователно въздействието им върху общия изчислен процент грешки е слабо. Вж. също точка 7.18.

| 7.29. | Комисията отбелязва, че повечето грешки, свързани със завишено деклариране, които Сметната палата е открила, са сравнително малки, и приветства нейната оценка, че надеждността на данните в СИЗП се подобрява (вж. точка 7.17).

  Комисията счита, че е невъзможно да бъдат избегнати дребните грешки на разумна цена. |
| --- | --- |

7.29.

Комисията счита, че е невъзможно да бъдат избегнати дребните грешки на разумна цена.

| 7.30. | Националните органи следва да извършват проверка на основателността на разходите. При 24 инвестиционни проекта националните органи не са провели подходящи проверки. Сметната палата докладва тези случаи като грешки. Не е възможно обаче да се определи размерът на недопустимите разходи и в този случай няма как Сметната палата да остойности грешката. В раздела „Тестване на критериите за изпълнение“ ЕСП представя допълнителна информация относно основателността на разходите (вж. точка 7.71). |
| --- | --- |

7.30.

Националните органи следва да извършват проверка на основателността на разходите. При 24 инвестиционни проекта националните органи не са провели подходящи проверки. Сметната палата докладва тези случаи като грешки. Не е възможно обаче да се определи размерът на недопустимите разходи и в този случай няма как Сметната палата да остойности грешката. В раздела „Тестване на критериите за изпълнение“ ЕСП представя допълнителна информация относно основателността на разходите (вж. точка 7.71).

| 7.30. | Вж. отговора на Комисията на точка 7.71. |
| --- | --- |

7.30.

Преглед на годишните отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол

Системи на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, свързани с редовността на операциите в областта на земеделието

| 7.31. | Комисията и държавите членки си поделят управлението на почти всички разходи в областта на земеделието. Около 80 разплащателни агенции в държавите членки разпределят помощта за земеделските производители и другите бенефициенти. Всеки месец (за ЕФГЗ) или на всеки три месеца (за ЕЗФРСР) Комисията възстановява тези разходи на държавите членки. Комисията извършва одити на съответствието, чиято цел е да оценят дали системите на държавите членки осигуряват редовност и законосъобразност на плащанията към бенефициентите. Откритите слабости на системите могат да доведат до финансови корекции, които се налагат на държавите членки чрез решения относно съответствието. Финансовите корекции често се извършват въз основа на фиксирана ставка и обхващат разходи във връзка с няколко бюджетни години. Те рядко водят до възстановяване на плащания от окончателните бенефициенти и поради това се изплащат от националните бюджети (27). |
| --- | --- |

7.31.

Комисията и държавите членки си поделят управлението на почти всички разходи в областта на земеделието. Около 80 разплащателни агенции в държавите членки разпределят помощта за земеделските производители и другите бенефициенти. Всеки месец (за ЕФГЗ) или на всеки три месеца (за ЕЗФРСР) Комисията възстановява тези разходи на държавите членки. Комисията извършва одити на съответствието, чиято цел е да оценят дали системите на държавите членки осигуряват редовност и законосъобразност на плащанията към бенефициентите. Откритите слабости на системите могат да доведат до финансови корекции, които се налагат на държавите членки чрез решения относно съответствието. Финансовите корекции често се извършват въз основа на фиксирана ставка и обхващат разходи във връзка с няколко бюджетни години. Те рядко водят до възстановяване на плащания от окончателните бенефициенти и поради това се изплащат от националните бюджети (27).

| 7.31. | Макар да е вярно, че повечето от корекциите в миналото са извършвани въз основа на фиксирана ставка, в новата правна рамка държавите членки се насърчават да предлагат изчисление на риска за фонда.

  Ако в резултат на процедурите на Комисията за уравняване по съответствие се установят неправомерни плащания, които може да бъдат пряко свързани с даден бенефициер, от държавите членки се изисква да започнат необходимите действия по възстановяване срещу крайните бенефициери. |
| --- | --- |

7.31.

Ако в резултат на процедурите на Комисията за уравняване по съответствие се установят неправомерни плащания, които може да бъдат пряко свързани с даден бенефициер, от държавите членки се изисква да започнат необходимите действия по възстановяване срещу крайните бенефициери.

| 7.32. | За да провери дали одитите на съответствието, извършвани от Комисията, отговарят на международните одитни стандарти (28) и на основните подзаконови разпоредби, Сметната палата извърши документни проверки на извадка от 24 (29) от 120 одита на съответствието (30), докладвани от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ през 2015 г. Освен това Сметната палата извърши повторно шест от тези 24 одита (31). През 2015 г. Комисията актуализира своите одитни процедури след самооценка на одитната си методология и на политиката си за осигуряване на качеството. Сметната палата провери актуализираните процедури и ги взе предвид при своята оценка. |
| --- | --- |

7.32.

За да провери дали одитите на съответствието, извършвани от Комисията, отговарят на международните одитни стандарти (28) и на основните подзаконови разпоредби, Сметната палата извърши документни проверки на извадка от 24 (29) от 120 одита на съответствието (30), докладвани от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ през 2015 г. Освен това Сметната палата извърши повторно шест от тези 24 одита (31). През 2015 г. Комисията актуализира своите одитни процедури след самооценка на одитната си методология и на политиката си за осигуряване на качеството. Сметната палата провери актуализираните процедури и ги взе предвид при своята оценка.

| 7.33. | Одитите на съответствието, извършвани от Комисията, като цяло съответстват на определените стандарти. Когато обаче Комисията не изразява констатации, тя следва да подобри начина, по който документира одитната дейност в подкрепа на заключенията си. |
| --- | --- |

7.33.

Одитите на съответствието, извършвани от Комисията, като цяло съответстват на определените стандарти. Когато обаче Комисията не изразява констатации, тя следва да подобри начина, по който документира одитната дейност в подкрепа на заключенията си.

| 7.33. | Когато извършва одит, Комисията се стреми да спазва международните стандарти за върховните одитни институции (МСВОИ). Това е една от причините, довели я до ползването на услугите на външно дружество в подкрепа на самооценката на нейните одитни процедури.

  Одиторските доклади от всяка мисия са в основата на констатациите на Комисията. Ако не е констатирано нищо (например няма проблем за докладване, откритите слабости не са съществени), това се посочва в одиторския доклад. |
| --- | --- |

7.33.

Одиторските доклади от всяка мисия са в основата на констатациите на Комисията. Ако не е констатирано нищо (например няма проблем за докладване, откритите слабости не са съществени), това се посочва в одиторския доклад.

| 7.34. | В предходни годишни доклади (32) Сметната палата обърна внимание на проблема с прекомерната продължителност на процедурите за съответствие, което води до значително натрупване на неприключени досиета (33). През 2015 г. Комисията е намалила съществено броя на такива стари неприключени досиета от 192 на 34. Промените в законодателството за периода 2014—2020 г., които влизат в сила за ОСП на 1 януари 2015 г., са планирани с цел да рационализират процедурата за уравняване с оглед на съответствието, като въведат законови срокове. В резултат на това Комисията понастоящем извършва по-стриктен мониторинг на одитния цикъл с цел да спази вътрешните и външните срокове. |
| --- | --- |

7.34.

В предходни годишни доклади (32) Сметната палата обърна внимание на проблема с прекомерната продължителност на процедурите за съответствие, което води до значително натрупване на неприключени досиета (33). През 2015 г. Комисията е намалила съществено броя на такива стари неприключени досиета от 192 на 34. Промените в законодателството за периода 2014—2020 г., които влизат в сила за ОСП на 1 януари 2015 г., са планирани с цел да рационализират процедурата за уравняване с оглед на съответствието, като въведат законови срокове. В резултат на това Комисията понастоящем извършва по-стриктен мониторинг на одитния цикъл с цел да спази вътрешните и външните срокове.

| 7.34. | Комисията следи отблизо приключването на натрупаните одити („стари неприключени досиета“) — през юни 2016 г. техният брой е намален още повече, от 34 на 20. Намерението на Комисията е да приключи всички тези изоставащи одити („стари неприключени досиета“) до края на 2016 г. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Новото законодателство за периода 2014—2020 г. също придава голямо значение на ролята на държавите членки при определянето на изложената на риск сума, която Комисията може да използва за изчисляване на финансовата корекция, която да бъде наложена. Сметната палата разгледа дали Комисията правилно е валидирала и използвала данните от държавите членки като провери насоките на Комисията и шест финансови корекции, приети или изготвени през 2015 г. |
| --- | --- |

7.35.

Новото законодателство за периода 2014—2020 г. също придава голямо значение на ролята на държавите членки при определянето на изложената на риск сума, която Комисията може да използва за изчисляване на финансовата корекция, която да бъде наложена. Сметната палата разгледа дали Комисията правилно е валидирала и използвала данните от държавите членки като провери насоките на Комисията и шест финансови корекции, приети или изготвени през 2015 г.

| 7.35—7.36. | Съгласно препоръките на Сметната палата от предходните години Комисията разработи рамка, предназначена да се повиши броят на изчислените финансови корекции и така да се налагат по-малко корекции с фиксирана ставка.

  Като се имат предвид характерните затруднения в случаите с множество операции, в основния акт бяха внесени подходящи правни разпоредби, включително принципът за отговорността на държавите членки да предоставят необходимата информация и този за пропорционалните усилия. Делегираният акт съдържа подробни разпоредби за изчислените и екстраполираните финансови корекции. Подробните насоки на Комисията относно финансовите корекции бяха съответно актуализирани, особено във връзка с критериите и методологията, които Комисията трябва да използва, за да приеме или не изчисленията на държавите членки или екстраполацията на риска към бюджета на ЕС.


  Комисията счита, че наръчникът за одит съдържа информация за верификацията на данните, предоставени от държавите членки.


  В Съобщение C(2015) 3675, придружаващо наръчника за одит, ясно са посочени минималните изисквания, които държавите членки трябва да изпълнят, когато подават допълнителни данни до Комисията за изчисляването на финансовите корекции, и критериите и методологията, които Комисията трябва да използва, за да приеме или не изчислението или екстраполацията на финансовата корекция.


  За Комисията цялостните проверки на данните, предоставяни от държавите членки, представляват стандартна процедура. Това действително се потвърждава от констатациите на Сметната палата за четири от шестте проверени финансови корекции.


  Що се отнася до другите две посочени финансови корекции:







  — | при едната сумата, за която става въпрос, е сравнително малка и от държавата членка е изискана допълнителна информация; |
| --- | --- | --- |

7.35—7.36.

Като се имат предвид характерните затруднения в случаите с множество операции, в основния акт бяха внесени подходящи правни разпоредби, включително принципът за отговорността на държавите членки да предоставят необходимата информация и този за пропорционалните усилия. Делегираният акт съдържа подробни разпоредби за изчислените и екстраполираните финансови корекции. Подробните насоки на Комисията относно финансовите корекции бяха съответно актуализирани, особено във връзка с критериите и методологията, които Комисията трябва да използва, за да приеме или не изчисленията на държавите членки или екстраполацията на риска към бюджета на ЕС.

Комисията счита, че наръчникът за одит съдържа информация за верификацията на данните, предоставени от държавите членки.

В Съобщение C(2015) 3675, придружаващо наръчника за одит, ясно са посочени минималните изисквания, които държавите членки трябва да изпълнят, когато подават допълнителни данни до Комисията за изчисляването на финансовите корекции, и критериите и методологията, които Комисията трябва да използва, за да приеме или не изчислението или екстраполацията на финансовата корекция.

За Комисията цялостните проверки на данните, предоставяни от държавите членки, представляват стандартна процедура. Това действително се потвърждава от констатациите на Сметната палата за четири от шестте проверени финансови корекции.

Що се отнася до другите две посочени финансови корекции:

—

при едната сумата, за която става въпрос, е сравнително малка и от държавата членка е изискана допълнителна информация;

| — | за финансовата корекция от 5,8 милиона евро Комисията провери валидността на данните, подадени от държавата членка, макар че този процес не е правилно документиран. |
| --- | --- |

—

за финансовата корекция от 5,8 милиона евро Комисията провери валидността на данните, подадени от държавата членка, макар че този процес не е правилно документиран.

Комисията би искала да изтъкне, че усилията по проверката на предоставените от държавите членки цифрови данни следва да са съотносителни на евентуалните финансови последици. Комисията може също да разчита на работата на сертифициращите органи.

| 7.36. | Наръчникът за одит на Комисията не включва подробни одитни процедури и изисквания за документирането на верификацията на данни, предоставяни от държавите членки. За четири от шестте проверени финансови корекции Сметната палата установи, че Комисията е извършила одитни посещения за верификация на данните, получени от конкретните държави членки. За другите две финансови корекции Комисията не е предоставила на Сметната палата достатъчни и подходящи доказателства за извършени проверки или верификации. В единия от тези случаи финансовата корекция е сравнително малка. В другия случай обаче финансовата корекция е била в размер на 5,8  млн. евро. Използването на неверифицирани данни създава финансов риск за бюджета на ЕС, тъй като намаляването на финансовите корекции е в интерес на държавите членки. |
| --- | --- |

7.36.

Наръчникът за одит на Комисията не включва подробни одитни процедури и изисквания за документирането на верификацията на данни, предоставяни от държавите членки. За четири от шестте проверени финансови корекции Сметната палата установи, че Комисията е извършила одитни посещения за верификация на данните, получени от конкретните държави членки. За другите две финансови корекции Комисията не е предоставила на Сметната палата достатъчни и подходящи доказателства за извършени проверки или верификации. В единия от тези случаи финансовата корекция е сравнително малка. В другия случай обаче финансовата корекция е била в размер на 5,8  млн. евро. Използването на неверифицирани данни създава финансов риск за бюджета на ЕС, тъй като намаляването на финансовите корекции е в интерес на държавите членки.

Системи на държавите членки, свързани с редовността на операциите в областта на земеделието

| 7.37. | Органите на държавите членки отговарят за въвеждането и функционирането на: |
| --- | --- |

7.37.

Органите на държавите членки отговарят за въвеждането и функционирането на:

| а) | подходящи административни и контролни процедури, за да се следи за точността на данните в декларациите на заявителите и за спазването на условията за допустимост; |
| --- | --- |

а)

подходящи административни и контролни процедури, за да се следи за точността на данните в декларациите на заявителите и за спазването на условията за допустимост;

| б) | проверки на място, които в зависимост от схемата за подпомагане, трябва да обхващат най-малко 5 % от всички бенефициенти или от съответните разходи. |
| --- | --- |

б)

проверки на място, които в зависимост от схемата за подпомагане, трябва да обхващат най-малко 5 % от всички бенефициенти или от съответните разходи.

| 7.38. | Сметната палата базира своята проверка на системите върху одити, извършени от Комисията (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“). В рамките на извадката от 24 одити на съответствието, проверени от Сметната палата (вж. точка 7.32), Комисията е докладвала относно съществени слабости за 17 от системите (34). Тъй като ЕСП установи, че работата на Комисията е като цяло задоволителна (вж. точка 7.33), тя може да разчита на оценката на Комисията на тези системи. |
| --- | --- |

7.38.

Сметната палата базира своята проверка на системите върху одити, извършени от Комисията (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“). В рамките на извадката от 24 одити на съответствието, проверени от Сметната палата (вж. точка 7.32), Комисията е докладвала относно съществени слабости за 17 от системите (34). Тъй като ЕСП установи, че работата на Комисията е като цяло задоволителна (вж. точка 7.33), тя може да разчита на оценката на Комисията на тези системи.

| 7.38. | Комисията приветства изявлението на Сметната палата, че работата ѝ като цяло е задоволителна и че Палатата може да разчита на оценката ѝ на системите на държавите членки. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.39. | В шестте посетени от ЕСП държави членки (вж. точка 7.32) тя също така извърши допълнителна одитна дейност за ограничен брой податливи на риск области (35). Констатациите на Сметната палата за ЕФГЗ, развитието на селските райони и кръстосаното спазване са изложени в следващите точки. |
| --- | --- |

7.39.

В шестте посетени от ЕСП държави членки (вж. точка 7.32) тя също така извърши допълнителна одитна дейност за ограничен брой податливи на риск области (35). Констатациите на Сметната палата за ЕФГЗ, развитието на селските райони и кръстосаното спазване са изложени в следващите точки.

Системите на държавите членки, свързани с редовността на операциите по ЕФГЗ

| 7.40. | Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК) е основната система за управление и контрол на плащанията за пряко подпомагане (36). ИСАК се състои от бази данни за стопанствата и заявленията, система за идентификация на земеделски парцели (СИЗП; вж. също точки 7.17 и 7.18), бази данни за животните, както и регистър на правата за плащане в тези държави членки, които прилагат СЕП. Разплащателните агенции извършват административни кръстосани проверки между тези бази данни с цел да гарантират, че са извършени плащания с правилен размер за допустими за подпомагане бенефициенти, допустима за подпомагане земя или животни. |
| --- | --- |

7.40.

Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК) е основната система за управление и контрол на плащанията за пряко подпомагане (36). ИСАК се състои от бази данни за стопанствата и заявленията, система за идентификация на земеделски парцели (СИЗП; вж. също точки 7.17 и 7.18), бази данни за животните, както и регистър на правата за плащане в тези държави членки, които прилагат СЕП. Разплащателните агенции извършват административни кръстосани проверки между тези бази данни с цел да гарантират, че са извършени плащания с правилен размер за допустими за подпомагане бенефициенти, допустима за подпомагане земя или животни.

| 7.40—7.41. | Комисията счита, че ИСАК, част от която е СИЗП, е надеждна система и че качеството и обхватът ѝ са от съществено значение за осигуряване на редовността на плащанията за пряко подпомагане и на разходите по линия на ЕЗФРСР, особено за агроекологичните мерки и по-слабо облагодетелстваните райони.

  В случаите, когато се появят слабости, държавите членки трябва да приложат корективни действия за тяхното решаване, включващи специални планове за действие. Комисията ги наблюдава внимателно. |
| --- | --- |

7.40—7.41.

В случаите, когато се появят слабости, държавите членки трябва да приложат корективни действия за тяхното решаване, включващи специални планове за действие. Комисията ги наблюдава внимателно.

| 7.41. | В своя годишен доклад за 2014 г. Сметната палата посочва, че ИСАК има значителен принос за предотвратяването и намаляването на нивото на грешки по отношение на схемите за подпомагане, към които се прилага (37). Тази година Сметната палата провери надеждността на избрани основни контролни функции на ИСАК в шестте посетени разплащателни агенции (вж. точка 7.32). Без да поставя под съмнение приносът на ИСАК към предотвратяването и намаляването на нивото на грешки, Сметната палата установи, че някои от проверените основни контролни функции са засегнати от слабости. Те са свързани със СИЗП, административните контроли, качеството на проверките на място и процедурите за събиране на неправилно извършени плащания (38). Пример за установените от Сметната палата слабости е посочен във
  фигура 7.9
  . |
| --- | --- |

7.41.

В своя годишен доклад за 2014 г. Сметната палата посочва, че ИСАК има значителен принос за предотвратяването и намаляването на нивото на грешки по отношение на схемите за подпомагане, към които се прилага (37). Тази година Сметната палата провери надеждността на избрани основни контролни функции на ИСАК в шестте посетени разплащателни агенции (вж. точка 7.32). Без да поставя под съмнение приносът на ИСАК към предотвратяването и намаляването на нивото на грешки, Сметната палата установи, че някои от проверените основни контролни функции са засегнати от слабости. Те са свързани със СИЗП, административните контроли, качеството на проверките на място и процедурите за събиране на неправилно извършени плащания (38). Пример за установените от Сметната палата слабости е посочен във
  фигура 7.9
  .

Фигура 7.9 —   Пример за установени слабости във връзка със СИЗП

Шест последователни години (2010—2015) в Обединеното кралство (Северна Ирландия) годишната оценка на качеството на СИЗП показва, че тя не спазва няколко изисквания за качество, необходими съгласно законодателството на ЕС. Въпреки правните задължения за изпълнение на корективни действия в подобни ситуации, оценката на качеството за 2015 г. показа, че няма последователно подобрение: като цяло, вписаните в СИЗП на Северна Ирландия допустими за подпомагане площи са завишени с повече от 2 %, което води до риск от неправомерни плащания.

Сметната палата вече е докладвала относно слабости в СИЗП на Северна Ирландия в своя годишен доклад за 2012 г. (приложение 3.2).

Фигура 7.9 —
     
  Пример за установени слабости във връзка със СИЗП

От 2013 г. северноирландските органи предприемат корективни действия вследствие на одитите, проведени от Комисията.

В оценката на качеството на СИЗП за 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2015 г. допустимата за подпомагане площ се определя като „несъответстваща“. Причините са обяснени от органите на Обединеното кралство — Северна Ирландия в съответните годишни доклади за оценка на качеството.

В годините, през които започна тригодишното актуализиране на СИЗП (2013 г., 2014 г.), броят на несъответстващите парцели се понижи. През 2015 г. обаче органите на Обединеното кралство — Северна Ирландия откриха увеличен брой парцели без допустима за подпомагане площ, които не са били установени чрез програмата за актуализация.

Комисията продължава да следи отблизо ситуацията.

Системи на държавите членки, свързани с редовността на операциите в областта на развитието на селските райони

| 7.42. | При пет от шестте посетени разплащателни агенции (вж. точка 7.32) Сметната палата установи недостатъци на административните проверки, свързани с условията за допустимост, и по-специално тези за обществените поръчки. Тези системни слабости са много подобни на установените и докладвани през предишни години (39). Недостатъците на системите са основна причина за грешките, открити при тестването на операциите (вж. точка 7.24). |
| --- | --- |

7.42.

При пет от шестте посетени разплащателни агенции (вж. точка 7.32) Сметната палата установи недостатъци на административните проверки, свързани с условията за допустимост, и по-специално тези за обществените поръчки. Тези системни слабости са много подобни на установените и докладвани през предишни години (39). Недостатъците на системите са основна причина за грешките, открити при тестването на операциите (вж. точка 7.24).

| 7.42. | Комисията провежда одити за съответствие в държавите членки, чрез които проверява дали изплатените разходи са в съответствие с правилата. При тези одити Комисията също е откривала слабости при административните проверки, свързани с условията за допустимост и обществените поръчки.

  Осъществени са корективни действия, включително при нужда планове за действие. Освен това резервите са изразени в годишния отчет за дейността за 2015 г.


  В това отношение са извършени и финансови корекции, като в момента текат редица процедури за уравняване по съответствие, които вероятно ще доведат до още финансови корекции.


  През 2015 г. в 4 държави членки започна одит специално на обществените поръчки. През 2016 г. ще бъдат одитирани други държави членки. |
| --- | --- |

7.42.

Осъществени са корективни действия, включително при нужда планове за действие. Освен това резервите са изразени в годишния отчет за дейността за 2015 г.

В това отношение са извършени и финансови корекции, като в момента текат редица процедури за уравняване по съответствие, които вероятно ще доведат до още финансови корекции.

През 2015 г. в 4 държави членки започна одит специално на обществените поръчки. През 2016 г. ще бъдат одитирани други държави членки.

| 7.43. | По отношение на обществените поръчки Сметната палата провери извадка от 41 проекта (в допълнение към тестовете на операциите), от които осем (20 %) са засегнати от грешки. В три от осем случая бяха открити недопустими разходи, възлизащи общо на над 1,5  млн. евро от помощта по ЕЗФРСР. |
| --- | --- |

7.43.

По отношение на обществените поръчки Сметната палата провери извадка от 41 проекта (в допълнение към тестовете на операциите), от които осем (20 %) са засегнати от грешки. В три от осем случая бяха открити недопустими разходи, възлизащи общо на над 1,5  млн. евро от помощта по ЕЗФРСР.

| 7.44. | С цел да се намали нивото на грешки при разходите за развитие на селските райони, Комисията и държавите членки изпълняват планове за действие за установяване на причините за грешки и за прилагане на целенасочени корективни действия за намаляване на риска от възникване на грешки. Сметната палата провери дали плановете за действие на съответните държави членки са насочени към основната причина за възникване на грешки в случаите на често срещани грешки. |
| --- | --- |

7.44.

С цел да се намали нивото на грешки при разходите за развитие на селските райони, Комисията и държавите членки изпълняват планове за действие за установяване на причините за грешки и за прилагане на целенасочени корективни действия за намаляване на риска от възникване на грешки. Сметната палата провери дали плановете за действие на съответните държави членки са насочени към основната причина за възникване на грешки в случаите на често срещани грешки.

| 7.45. | Сметната палата разгледа 14 от най-съществените количествено измерими грешки, открити в осем държави членки по време на проверките на операциите през 2015 г. Сметната палата отбеляза, че седем от осемте държави членки вече са актуализирали своите планове за действие до февруари 2016 г., като са включили мерки, насочени към някои от установените от ЕСП проблеми. По време на проверката на ЕСП на системите на държавите членки обаче Сметната палата установи, че четирите разплащателни агенции, при които бяха открити слабости в административните проверки на процедурите за възлагане на обществени поръчки, не са включили в своите планове за действие никакви мерки по отношение на този проблем. Сметната палата счита, че плановете за действие по принцип са стабилен инструмент, насочен към причините за грешки, но в областта на обществените поръчки все още има възможност за подобрение. |
| --- | --- |

7.45.

Сметната палата разгледа 14 от най-съществените количествено измерими грешки, открити в осем държави членки по време на проверките на операциите през 2015 г. Сметната палата отбеляза, че седем от осемте държави членки вече са актуализирали своите планове за действие до февруари 2016 г., като са включили мерки, насочени към някои от установените от ЕСП проблеми. По време на проверката на ЕСП на системите на държавите членки обаче Сметната палата установи, че четирите разплащателни агенции, при които бяха открити слабости в административните проверки на процедурите за възлагане на обществени поръчки, не са включили в своите планове за действие никакви мерки по отношение на този проблем. Сметната палата счита, че плановете за действие по принцип са стабилен инструмент, насочен към причините за грешки, но в областта на обществените поръчки все още има възможност за подобрение.

| 7.45. | Ако при одитите за съответствие и одитите на Сметната палата се установяват слабости, Комисията винаги изисква от държавите членки да предприемат коригиращи действия, което може да бъде под формата на план за действие.

  Вследствие на препоръките на Сметната палата в Специален доклад No 23/2014 Комисията препоръча всички държави членки да обърнат специално внимание на въпроса с обществените поръчки и ако е необходимо, да предприемат корективни действия.


  В годишния отчет за дейността за 2015 г. са изразени резерви, обхващащи проблеми с възлагането на обществени поръчки, както установява и Сметната палата в точка 7.60. |
| --- | --- |

7.45.

Вследствие на препоръките на Сметната палата в Специален доклад No 23/2014 Комисията препоръча всички държави членки да обърнат специално внимание на въпроса с обществените поръчки и ако е необходимо, да предприемат корективни действия.

В годишния отчет за дейността за 2015 г. са изразени резерви, обхващащи проблеми с възлагането на обществени поръчки, както установява и Сметната палата в точка 7.60.

Системи на държавите членки, свързани с кръстосаното спазване

| 7.46. | Сметната палата провери системата, чрез която се осигурява изпълнение на изискванията за кръстосано спазване в шестте посетени разплащателни агенции (вж. точка 7.32). По-специално, Сметната палата анализира надеждността на статистическите данни за извършения контрол и въведените процедури, за да се увери, че държавите членки извършват подходящи проверки на изискванията за кръстосано спазване за защита на водите от нитрати (Директивата за нитратите (40)) и за уведомления за добитъка (41). Освен това Сметната палата провери 63 доклада от извършени проверки. |
| --- | --- |

7.46.

Сметната палата провери системата, чрез която се осигурява изпълнение на изискванията за кръстосано спазване в шестте посетени разплащателни агенции (вж. точка 7.32). По-специално, Сметната палата анализира надеждността на статистическите данни за извършения контрол и въведените процедури, за да се увери, че държавите членки извършват подходящи проверки на изискванията за кръстосано спазване за защита на водите от нитрати (Директивата за нитратите (40)) и за уведомления за добитъка (41). Освен това Сметната палата провери 63 доклада от извършени проверки.

| 7.46. | Комисията отбелязва, че кръстосаното спазване няма връзка с оценката на законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Сметната палата откри недостатъци, свързани предимно с надеждността на статистическите данни за контрола и съставянето на извадки, в пет от шестте посетени държави членки. Тя откри проблеми (например неточни изчисления на санкции или липса на проверки на определени изисквания) в 13 от 63-те проверени доклада от извършени проверки. Освен това, в Литва и в Обединеното кралство (Северна Ирландия) в четири от 24-те доклада от извършени проверки в извадката санкциите не са били правилно вписани в статистиката за контрола. Друг пример за установените от Сметната палата недостатъци е посочен във
  фигура 7.10
  . |
| --- | --- |

7.47.

Сметната палата откри недостатъци, свързани предимно с надеждността на статистическите данни за контрола и съставянето на извадки, в пет от шестте посетени държави членки. Тя откри проблеми (например неточни изчисления на санкции или липса на проверки на определени изисквания) в 13 от 63-те проверени доклада от извършени проверки. Освен това, в Литва и в Обединеното кралство (Северна Ирландия) в четири от 24-те доклада от извършени проверки в извадката санкциите не са били правилно вписани в статистиката за контрола. Друг пример за установените от Сметната палата недостатъци е посочен във
  фигура 7.10
  .

| 7.47. | Комисията е съгласна със забележката на Сметната палата и по време на одитите, които извършва, обръща специално внимание на тези изисквания. При много от тези одити Комисията е отбелязала слабости по отношение на обхвата и качеството на проверките за кръстосано спазване. Когато се установи системно несъответствие, Комисията винаги изисква корективни действия, включително планове за действие, ако е необходимо, и гарантира защитата на бюджета на ЕС посредством процедурата за уравняване по съответствие. |
| --- | --- |

7.47.

Фигура 7.10 —   Пример за недостатъци на проверките на кръстосаното спазване

В Литва ЕСП установи, че националните органи не са извършвали достатъчни проверки на изискванията за кръстосано спазване за опазване на водите от нитрати, които са приложими за всички земеделски производители. Държавите членки са използвали няколко прага, под които земеделските производители не са подлежали на проверки за кръстосано спазване за изисквания, произтичащи от Директивата за нитратите. Например земеделски производители с използвана земеделска земя в размер на 10 ха или по-малко не е необходимо да декларира нивото на използвания тор. Такива земеделски производители съставляват 70 % от всички земеделски производители и използват 14 % от земеделската земя. Като друг пример може да се посочи липсата на изискване за животновъдите, които имат по-малко от 10 глави добитък на едно място, да разполагат със съоръжение за съхраняване на тор със съответния капацитет. Такива производители представляват 87 % от всички животновъди и отглеждат 28 % от всички глави добитък в Литва. Директивата за нитратите има за цел да защити околната среда и здравето на гражданите. Въпреки че праговете могат да намалят бюрократичната тежест за дребните земеделски стопани, изключването на земеделските производители от проверките за кръстосано спазване не само е неправомерно, но може също така да засегне негативно постигането на целите на Директивата за нитратите.

Фигура 7.10 —
     
  Пример за недостатъци на проверките на кръстосаното спазване

Комисията взема под внимание констатацията на Сметната палата. Въпреки че одитът на Комисията в Литва през 2014 г. обхваща само законоустановените изисквания за управление, свързани с животни, подобни недостатъци са открити и по отношение на съставянето на извадки. Тези недостатъци се проследяват в рамките на процедура за уравняване по съответствие.

Системи на ГД „Морско дело и рибарство“ и на държавите членки, свързани с редовността на операциите в областта на рибарството

| 7.48. | Управляващите органи извършват плащания към бенефициентите и декларират разходите пред Комисията, която след това ги възстановява на държавите членки. Комисията използва годишните доклади за контрола и годишните становища на одитните органи, за да направи оценка дали държавите членки са изградили системи за управление и контрол, които отговарят на правните изисквания. Комисията също така извършва собствени одити, за да провери дали системите функционират ефективно. |
| --- | --- |

7.48.

Управляващите органи извършват плащания към бенефициентите и декларират разходите пред Комисията, която след това ги възстановява на държавите членки. Комисията използва годишните доклади за контрола и годишните становища на одитните органи, за да направи оценка дали държавите членки са изградили системи за управление и контрол, които отговарят на правните изисквания. Комисията също така извършва собствени одити, за да провери дали системите функционират ефективно.

| 7.49. | Проверката на Сметната палата на системите в тази област се фокусира върху одити, извършени от Комисията (ГД „Морско дело и рибарство“). Сметната палата извърши документна проверка на извадка от пет от извършените от Комисията одити на съответствието. Комисията е докладвала за съществени слабости в системите на две от петте държави членки (Италия и Румъния). |
| --- | --- |

7.49.

Проверката на Сметната палата на системите в тази област се фокусира върху одити, извършени от Комисията (ГД „Морско дело и рибарство“). Сметната палата извърши документна проверка на извадка от пет от извършените от Комисията одити на съответствието. Комисията е докладвала за съществени слабости в системите на две от петте държави членки (Италия и Румъния).

| 7.50. | Сметната палата провери одитната дейност на Комисията и дали тя е в съответствие с международните одитни стандарти. Петте одита, проверени от ЕСП, не отговарят изцяло на стандартите. Сметната палата установи слабости при надзора на одитите и одитната документация. |
| --- | --- |

7.50.

Сметната палата провери одитната дейност на Комисията и дали тя е в съответствие с международните одитни стандарти. Петте одита, проверени от ЕСП, не отговарят изцяло на стандартите. Сметната палата установи слабости при надзора на одитите и одитната документация.

| 7.50. | Комисията призна, че се налагат подобрения в областта на одиторския надзор и одитната документация и съобразно с това подсили своите процедури. Одитираните досиета предхождат времево тези промени. |
| --- | --- |

7.50.

| 7.51. | Освен това ЕСП извърши повторно един одит на Комисията в Румъния. Сметната палата откри недостатъци в административните проверки на управляващия орган, свързани по-специално с процедурите за възлагане на обществени поръчки (вж.
  фигура 7.11
  ). |
| --- | --- |

7.51.

Освен това ЕСП извърши повторно един одит на Комисията в Румъния. Сметната палата откри недостатъци в административните проверки на управляващия орган, свързани по-специално с процедурите за възлагане на обществени поръчки (вж.
  фигура 7.11
  ).

Фигура 7.11 —   Недостатъци на обществените поръчки в Румъния

Сметната палата провери извадка от седем процедури за възлагане на обществени поръчки, пет от които са били засегнати от грешки (две публични и три процедури за частни поръчки). Трите процедури за частни поръчки не са били открити от Комисията. Освен това при два от шестте проверени случая ЕСП откри слабости, свързани с процедурата за подбор на проекти.

Фигура 7.11 —
     
  Недостатъци на обществените поръчки в Румъния

Стандартните контролни списъци, които Комисията използва, се фокусират върху спазването на правилата за обществените, а не частните поръчки. Седемте споменати процедури се отнасят както до случаи на възлагане на частни поръчки въз основа на изготвени от румънските органи инструкции (5 случая), така и до случаи на възлагане на обществени поръчки (2 случая, свързани с техническа помощ), при които Комисията вече беше наясно със слабостите.

Нещо повече, Комисията беше установила още преди това, че при подбора на проектите има някои слабости.

| 7.52. | На базата на 24 одита, извършени от нея през 2014 г. и 2015 г. и финализирани по време на одита на ЕСП, ГД „Морско дело и рибарство“ е предложила две финансови корекции. Прегледът на Сметната палата на извадка от пет от тези одити разкри, че в два случая (Италия и Румъния) финансовите корекции не са били насочени към всички недостатъци, засягащи системите за вътрешен контрол на управляващите органи. |
| --- | --- |

7.52.

На базата на 24 одита, извършени от нея през 2014 г. и 2015 г. и финализирани по време на одита на ЕСП, ГД „Морско дело и рибарство“ е предложила две финансови корекции. Прегледът на Сметната палата на извадка от пет от тези одити разкри, че в два случая (Италия и Румъния) финансовите корекции не са били насочени към всички недостатъци, засягащи системите за вътрешен контрол на управляващите органи.

| 7.52. | Когато Комисията установява значителни недостатъци, тя предлага финансови корекции. Въз основа на собствения си анализ тя счита, че и в Италия, и в Румъния са наложени подходящи равнища на корекции. За Румъния обаче Комисията ще оцени нуждата от допълнителни корекции въз основа на констатациите на Сметната палата. |
| --- | --- |

7.52.

Годишен отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“

| 7.53. | В своя годишен отчет за дейността за 2015 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ извършва оценка на разходите, изложени на риск в основните разходни области. Отправната точка на оценката са нивата на грешки, докладвани от държавите членки (за всяка разплащателна агенция) в техните статистически данни за контрола. Впоследствие Комисията коригира тези проценти грешки, като използва предимно извършените през последните три години одити на Комисията и Сметната палата, както и декларациите за достоверност на сертифициращите органи за финансовата 2015 г. След това получените коригирани проценти грешки се сумират и използват за изчисляване на общите разходи, изложени на риск, т.е. нивото на грешки, което според изчисленията на Комисията оказва влияние върху бюджета на ЕС. Сметната палата счита, че това по принцип е обоснован подход, който може да предостави достатъчна основа за изразяване на резерви на равнището на отделните разплащателни агенции. Сметната палата обаче отбелязва следните проблеми: |
| --- | --- |

7.53.

В своя годишен отчет за дейността за 2015 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ извършва оценка на разходите, изложени на риск в основните разходни области. Отправната точка на оценката са нивата на грешки, докладвани от държавите членки (за всяка разплащателна агенция) в техните статистически данни за контрола. Впоследствие Комисията коригира тези проценти грешки, като използва предимно извършените през последните три години одити на Комисията и Сметната палата, както и декларациите за достоверност на сертифициращите органи за финансовата 2015 г. След това получените коригирани проценти грешки се сумират и използват за изчисляване на общите разходи, изложени на риск, т.е. нивото на грешки, което според изчисленията на Комисията оказва влияние върху бюджета на ЕС. Сметната палата счита, че това по принцип е обоснован подход, който може да предостави достатъчна основа за изразяване на резерви на равнището на отделните разплащателни агенции. Сметната палата обаче отбелязва следните проблеми:

| 7.54. | За пръв път през 2015 г. от сертифициращите органи е поискано да потвърдят, въз основата на представителна извадка, законосъобразността и редовността на разходите, за които разплащателните агенции са заявили възстановяване от Комисията. Сертифициращите органи следователно представляват ключов елемент в модела за получаване на увереност на Комисията за периода 2014—2020 г. През 2015 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е можела да използва в много малка степен становищата на сертифициращите органи относно законосъобразността и редовността поради значителни слабости в методологията и изпълнението (като например закъснения при назначаването на сертифициращи органи в държавите членки, одитни стратегии с недостатъци, съставяне на прекалено малки извадки за съществените проверки и недостатъчни технически умения и правен експертен опит за откриване на недостатъци в административните проверки и проверките на място на разплащателните агенции). |
| --- | --- |

7.54.

За пръв път през 2015 г. от сертифициращите органи е поискано да потвърдят, въз основата на представителна извадка, законосъобразността и редовността на разходите, за които разплащателните агенции са заявили възстановяване от Комисията. Сертифициращите органи следователно представляват ключов елемент в модела за получаване на увереност на Комисията за периода 2014—2020 г. През 2015 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е можела да използва в много малка степен становищата на сертифициращите органи относно законосъобразността и редовността поради значителни слабости в методологията и изпълнението (като например закъснения при назначаването на сертифициращи органи в държавите членки, одитни стратегии с недостатъци, съставяне на прекалено малки извадки за съществените проверки и недостатъчни технически умения и правен експертен опит за откриване на недостатъци в административните проверки и проверките на място на разплащателните агенции).

| 7.54. | Комисията счита, че получаването на становище от независим професионален одиторски орган относно законосъобразността и редовността с времето ще доведе до подобряване на системите за управление и контрол на държавите членки и до по-висока степен на увереност във връзка с процентите грешки, отчитани от държавите членки. Тъй като финансовата 2015 година беше първата, през която бе приложен този нов подход, все още не е извлечена пълната полза от новата работа на сертифициращите органи.

  Въпреки това от бюджетната 2015 година може да се извлекат редица окуражаващи послания и поуки за бъдещето. |
| --- | --- |

7.54.

Въпреки това от бюджетната 2015 година може да се извлекат редица окуражаващи послания и поуки за бъдещето.

| 7.55. | Комисията е направила корекции с цел определяне на коригирания процент грешки върху частта от разходите, за която са били налични одитни резултати от нейните одити или от одитите на Сметната палата. Въпреки това ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ не е оповестила в своя годишен отчет за дейността коя част от разходите не е била коригирана, тъй като такива одитни резултати не са били налични. При такива случаи Комисията се позовава на статистиката за контрола на държавите членки, което може да доведе до занижени коригирани проценти грешки. |
| --- | --- |

7.55.

Комисията е направила корекции с цел определяне на коригирания процент грешки върху частта от разходите, за която са били налични одитни резултати от нейните одити или от одитите на Сметната палата. Въпреки това ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ не е оповестила в своя годишен отчет за дейността коя част от разходите не е била коригирана, тъй като такива одитни резултати не са били налични. При такива случаи Комисията се позовава на статистиката за контрола на държавите членки, което може да доведе до занижени коригирани проценти грешки.

| 7.55. | Комисията разглежда положението с всяка разплащателна агенция не само въз основа на собствените си одитни констатации и тези на Сметната палата през предходните три години, но и въз основа на становищата, получени за съответната финансова година от сертифициращия орган за всяка разплащателна агенция. Следователно при всички случаи са налични резултати от одити.

  За първи път през 2015 г. от сертифициращите органи беше поискано да дадат становище по законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции, което осигури още повече подробности и информация, важни за вземането на решение за корекции на отчитаните проценти грешки. |
| --- | --- |

7.55.

За първи път през 2015 г. от сертифициращите органи беше поискано да дадат становище по законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции, което осигури още повече подробности и информация, важни за вземането на решение за корекции на отчитаните проценти грешки.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 7.56. | Фигура 7.12
  предоставя основните данни (42), използвани за оценка на годишния отчет за дейността за 2015 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. |
| --- | --- |

7.56.

Фигура 7.12
  предоставя основните данни (42), използвани за оценка на годишния отчет за дейността за 2015 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“.

Основна разходна област

| Основна разходна област | ГОД (финансова година) | Разходи за 2015 г.



  (в млн. евро) | Среден процент грешки, докладван от държавите членки | Общ коригиран процент грешки | Корективен капацитет |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Среден размер на финансовите корекции през последните три години | Среден размер на събраните суми през последните три години | Общо |
| (в млн. евро) | (в млн. евро) |
| ЕФГЗ | 2014 | 44 137,85 | 0,55  % | 2,61  % | 536,44 | 1,22  % | 117,83 | 0,27  % | 1,49  % |
| 2015 | 44 834,52 | 0,68  % | 1,47  % | 665,36 | 1,48  % | 107,41 | 0,24  % | 1,72  % |
| ЕЗФРСР | 2014 | 11 186,00 | 1,52  % | 5,09  % | 113,58 | 1,02  % | 95,64 | 0,85  % | 1,87  % |
| 2015 | 9 843,14 | 1,78  % | 4,99  % | 177,99 | 1,81  % | 114,95 | 1,17  % | 2,98  % |
| Източник: Европейска сметна палата въз основа на годишните отчети за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. |

ГОД (финансова година)

Разходи за 2015 г.

(в млн. евро)

Среден процент грешки, докладван от държавите членки

Общ коригиран процент грешки

Корективен капацитет

Среден размер на финансовите корекции през последните три години

Среден размер на събраните суми през последните три години

Общо

(в млн. евро)

(в млн. евро)

ЕФГЗ

2014

44 137,85

0,55  %

2,61  %

536,44

1,22  %

117,83

0,27  %

1,49  %

2015

44 834,52

0,68  %

1,47  %

665,36

1,48  %

107,41

0,24  %

1,72  %

ЕЗФРСР

2014

11 186,00

1,52  %

5,09  %

113,58

1,02  %

95,64

0,85  %

1,87  %

2015

9 843,14

1,78  %

4,99  %

177,99

1,81  %

114,95

1,17  %

2,98  %

Източник: Европейска сметна палата въз основа на годишните отчети за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 7.57. | За ЕФГЗ, въпреки нарастването на средния процент грешки, докладван от държавите членки, от 0,55  % през 2014 г. на 0,68  % през 2015 г., Комисията е достигнала до заключението, че коригираният процент грешки е намалял от 2,61  % през 2014 г. на 1,47  % през 2015 г. Според Комисията това намаление на коригирания процент грешки се дължи до голяма степен на:






  — | подобрения в системите за контрол на държавите членки в резултат на корективни действия, изпълнени от референтна година 2014 насам; |
| --- | --- | --- |

7.57.

За ЕФГЗ, въпреки нарастването на средния процент грешки, докладван от държавите членки, от 0,55  % през 2014 г. на 0,68  % през 2015 г., Комисията е достигнала до заключението, че коригираният процент грешки е намалял от 2,61  % през 2014 г. на 1,47  % през 2015 г. Според Комисията това намаление на коригирания процент грешки се дължи до голяма степен на:

—

подобрения в системите за контрол на държавите членки в резултат на корективни действия, изпълнени от референтна година 2014 насам;

| — | повече актуална информация на разположение на Комисията, която позволява намаляване на изчислените преди това корекции. |
| --- | --- |

—

повече актуална информация на разположение на Комисията, която позволява намаляване на изчислените преди това корекции.

| 7.57. | Комисията счита, че повишаването на средното равнище на отчитаните грешки доказва, че системите за управление и контрол на държавите членки функционират по-добре по отношение на откриването и докладването на грешките. Следователно отчетеният процент грешки се смята за по-надежден и съответно са необходими по-малко корекции.

  Факторите, отбелязани от Сметната палата, повлияха положително върху развитието на коригирания процент грешки. |
| --- | --- |

7.57.

Факторите, отбелязани от Сметната палата, повлияха положително върху развитието на коригирания процент грешки.

| 7.58. | По отношение на ЕФГЗ в годишния отчет за дейността се посочва, че общият коригиран процент грешки се е понижил от 2,61  % през 2014 г. до 1,47  % през 2015 г. Резултатите от одита на Сметната палата показват, че вероятният процент грешки остава стабилен, ако се изключи остойностяването на грешките, свързани с кръстосаното спазване (вж.
  приложение 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.58.

По отношение на ЕФГЗ в годишния отчет за дейността се посочва, че общият коригиран процент грешки се е понижил от 2,61  % през 2014 г. до 1,47  % през 2015 г. Резултатите от одита на Сметната палата показват, че вероятният процент грешки остава стабилен, ако се изключи остойностяването на грешките, свързани с кръстосаното спазване (вж.
  приложение 7.1
  ).

| 7.59. | За ЕЗФРСР Комисията почти е утроила нивото на грешки от 1,78  %, докладвано от държавите членки, и е изчислила коригиран процент грешки от 4,99  %. Комисията е коригирала процентите грешки, докладвани от 56 от общо 72 разплащателни агенции, декларирали разходи по ЕЗФРСР. Сметната палата счита, че коригираният процент грешки в размер на 4,99  % в общи линии съответства на изчисленото от нея ниво на грешки. През последните години Комисията е увеличила броя на своите одити на съответствието на разходите по ЕЗФРСР и е стартирала хоризонтални одити, насочени към мерки/разплащателни агенции, изложени на подобен риск. Пример за това е един одит на възлагането на обществени поръчки, който е допринесъл за изразяването на цялостни резерви, отправени към Германия и Испания. |
| --- | --- |

7.59.

За ЕЗФРСР Комисията почти е утроила нивото на грешки от 1,78  %, докладвано от държавите членки, и е изчислила коригиран процент грешки от 4,99  %. Комисията е коригирала процентите грешки, докладвани от 56 от общо 72 разплащателни агенции, декларирали разходи по ЕЗФРСР. Сметната палата счита, че коригираният процент грешки в размер на 4,99  % в общи линии съответства на изчисленото от нея ниво на грешки. През последните години Комисията е увеличила броя на своите одити на съответствието на разходите по ЕЗФРСР и е стартирала хоризонтални одити, насочени към мерки/разплащателни агенции, изложени на подобен риск. Пример за това е един одит на възлагането на обществени поръчки, който е допринесъл за изразяването на цялостни резерви, отправени към Германия и Испания.

| 7.60. | Комисията определя корективния капацитет като механизъм за коригиране на грешки и за защита на бюджета на ЕС. Годишното увеличение на изчисления корективен капацитет за ЕФГЗ (на 1,72  %) и за ЕЗФРСР (на 2,98  %) е резултат от неотдавнашните усилия на Комисията да намали броя на старите неприключени одити на съответствието (вж. точка 7.34). Това засяга общия размер на приетите финансови корекции, особено през 2015 г. |
| --- | --- |

7.60.

Комисията определя корективния капацитет като механизъм за коригиране на грешки и за защита на бюджета на ЕС. Годишното увеличение на изчисления корективен капацитет за ЕФГЗ (на 1,72  %) и за ЕЗФРСР (на 2,98  %) е резултат от неотдавнашните усилия на Комисията да намали броя на старите неприключени одити на съответствието (вж. точка 7.34). Това засяга общия размер на приетите финансови корекции, особено през 2015 г.

| 7.60. | Корективният капацитет е приблизителна оценка за размера на бъдещите корекции, изчислена като историческа средна стойност на нетните финансови корекции, както е пояснено в годишния отчет за дейността за 2015 г. на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.61. | Корективният капацитет на Комисията се изчислява на базата на средната стойност за три години на получените финансови корекции и няма пряка връзка с разходите за 2015 г., които ще бъдат коригирани през следващите години. Това обяснява аномалията от тази година, при която Комисията докладва по-висока стойност за своя корективен капацитет за разходи по ЕФГЗ, отколкото е стойността на коригирания процент грешки. По отношение на ЕЗФРСР липсва увереност, че остатъчният финансов риск ще бъде под прага на същественост до края на програмния период. Комисията потвърждава това в своя ГОД за 2015 г. (43). |
| --- | --- |

7.61.

Корективният капацитет на Комисията се изчислява на базата на средната стойност за три години на получените финансови корекции и няма пряка връзка с разходите за 2015 г., които ще бъдат коригирани през следващите години. Това обяснява аномалията от тази година, при която Комисията докладва по-висока стойност за своя корективен капацитет за разходи по ЕФГЗ, отколкото е стойността на коригирания процент грешки. По отношение на ЕЗФРСР липсва увереност, че остатъчният финансов риск ще бъде под прага на същественост до края на програмния период. Комисията потвърждава това в своя ГОД за 2015 г. (43).

| 7.61. | Корективният капацитет и коригираният процент грешки са две изчисления, които заедно се явяват като показател за достоверност, що се отнася до ефективността на многогодишната система за контрол за защитата на бюджета на ЕС.

  В годишния си отчет за дейността за 2015 г. Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ удостоверява съвкупните разходи за ОСП за същата година, като взема под внимание както коригирания процент грешки, така и корективния капацитет. |
| --- | --- |

7.61.

В годишния си отчет за дейността за 2015 г. Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ удостоверява съвкупните разходи за ОСП за същата година, като взема под внимание както коригирания процент грешки, така и корективния капацитет.

Годишен отчет за дейността на ГД „Морско дело и рибарство“

| 7.62. | Сметната палата провери годишния отчет за дейността за 2015 г. на ГД „Морско дело и рибарство“, като се съсредоточи върху това дали е оповестена цялата съществена информация, дали предоставената информация е в съответствие със собствените ѝ констатации и дали разчетите, използвани от Комисията за изчисляване на процентите грешки, са обосновани. |
| --- | --- |

7.62.

Сметната палата провери годишния отчет за дейността за 2015 г. на ГД „Морско дело и рибарство“, като се съсредоточи върху това дали е оповестена цялата съществена информация, дали предоставената информация е в съответствие със собствените ѝ констатации и дали разчетите, използвани от Комисията за изчисляване на процентите грешки, са обосновани.

| 7.63. | ГД „Морско дело и рибарство“ е изпратила три писма преди приключване на три оперативни програми, в които предлага да събере недължимо изплатена сума в размер на 53,6  млн. евро. Тази съществена сума не е оповестена в ГОД. ГОД включва резерви за пет държави членки, в т. ч. Румъния, което е в съответствие с одитните констатации на Сметната палата. Одитът на ЕСП не постави под въпрос изчисляването на процента грешки от ГД „Морско дело и рибарство“. |
| --- | --- |

7.63.

ГД „Морско дело и рибарство“ е изпратила три писма преди приключване на три оперативни програми, в които предлага да събере недължимо изплатена сума в размер на 53,6  млн. евро. Тази съществена сума не е оповестена в ГОД. ГОД включва резерви за пет държави членки, в т. ч. Румъния, което е в съответствие с одитните констатации на Сметната палата. Одитът на ЕСП не постави под въпрос изчисляването на процента грешки от ГД „Морско дело и рибарство“.

| 7.63. | Въпросната сума не е оповестена, тъй като Комисията не я счита за изложена на риск. За една от трите програми е издадено разпореждане за възстановяване за предвидения размер. За останалите две програми, към момента на съставяне на годишния отчет за дейността, държавата членка и ГД „Морско дело и рибарство“ вече се бяха споразумели до голяма степен за сумите, подлежащи на възстановяване на Комисията. Следователно всякакви корекции на тази сума (и на свързания финансов риск) ще бъдат минимални. |
| --- | --- |

7.63.

Заключения и препоръки

Заключениe за 2015 г.

| 7.64. | Като цяло доказателствата сочат, че разходите за функция „Природни ресурси“ и в двете области, предмет на специална оценка (вж. точки 7.13 и 7.21), са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

7.64.

Като цяло доказателствата сочат, че разходите за функция „Природни ресурси“ и в двете области, предмет на специална оценка (вж. точки 7.13 и 7.21), са засегнати от съществено ниво на грешки.

| 7.65. | По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки в популацията е в размер на 2,9  % (вж.
  приложение 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.65.

По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки в популацията е в размер на 2,9  % (вж.
  приложение 7.1
  ).

| 7.65. | Комисията взема под внимание изчисления от Сметната палата вероятен процент грешки, който най-общо е същият като миналата година, с изключение по отношение на кръстосаното спазване. |
| --- | --- |

7.65.

Препоръки

| 7.66. | В 
  приложение 7.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи 20 препоръки. Комисията и държавите членки са изпълнили изцяло четири препоръки, докато пет са изпълнени в голяма степен, а 10 — само в известна степен. |
| --- | --- |

7.66.

В 
  приложение 7.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи 20 препоръки. Комисията и държавите членки са изпълнили изцяло четири препоръки, докато пет са изпълнени в голяма степен, а 10 — само в известна степен.

| 7.66. | Комисията взема под внимание последната оценка на Сметната палата за напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходните годишни доклади.

  Комисията ще продължи съвместната работа с държавите членки за доусъвършенстване на начина, по който те изпълняват препоръките на Сметната палата. |
| --- | --- |

7.66.

Комисията ще продължи съвместната работа с държавите членки за доусъвършенстване на начина, по който те изпълняват препоръките на Сметната палата.

| 7.67. | Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2015 г. Сметната палата препоръчва на Комисията за ЕФГЗ: |
| --- | --- |

7.67.

Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2015 г. Сметната палата препоръчва на Комисията за ЕФГЗ:

| — | Препоръка 1: Да продължи да полага усилия за проследяване на случаите, в които националното законодателство не е в съответствие със законодателството на ЕС, използвайки всички законни възможности на нейно разположение, и по-специално преустановяване на плащанията (вж. точка 7.20 и 
  фигура 7.5
  ) |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Да продължи да полага усилия за проследяване на случаите, в които националното законодателство не е в съответствие със законодателството на ЕС, използвайки всички законни възможности на нейно разположение, и по-специално преустановяване на плащанията (вж. точка 7.20 и 
  фигура 7.5
  )

Комисията приема препоръката.

Тя счита, че същата се изпълнява посредством текущата одитна дейност и предоставянето на насоки, когато е необходимо; Комисията предприема необходимите стъпки в контекста на споделеното управление да съдейства на органите по одит на държавите членки за ефективното приключване на техните задачи. Освен това, когато е необходимо, пропуските в системите за управление и контрол на държавите членки се преодоляват чрез целенасочени и всеобхватни планове за действие. Ако по време на извършваните от нея мониторинг или одити Комисията открие подобни проблеми, тя изисква държавата членка да предприеме коригиращи действия. Когато проблемът е особено сериозен, на държавата членка се налага да приложи коригиращ план за действие, който службите следят отблизо. До момента тези планове са се доказали като много ефективни. Ако се окаже, че прилагането на плана за действие не е ефективно, плащанията могат да бъдат намалени или временно спрени с цел да се защити бюджетът на ЕС.

| — | Препоръка 2: Да извършва годишен мониторинг на резултатите от оценките на качеството на СИЗП, извършвани от държавите членки, и да следи, че всички държави членки с отрицателни оценки действително предприемат необходимите корективни действия (вж.
  фигура 7.9
  ) |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Да извършва годишен мониторинг на резултатите от оценките на качеството на СИЗП, извършвани от държавите членки, и да следи, че всички държави членки с отрицателни оценки действително предприемат необходимите корективни действия (вж.
  фигура 7.9
  )

Комисията приема тази препоръка.

Резултатите от оценката на качеството на СИЗП са предмет на годишен мониторинг. Тази ежегодна процедура представлява процес по контрол на качеството, чиято крайна цел е повишаването на качеството и надеждността на СИЗП чрез анализ на откритите технически слабости и предприемане на коригиращи действия за тяхното отстраняване.

За развитието на селските райони:

| — | Препоръка 3: Да следи за това всички планове за действие на държавите членки, които са насочени към преодоляване на грешките в областта на развитието на селските райони, да включват ефективни действия, свързани с възлагането на обществени поръчки (вж. точка 7.45) |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: Да следи за това всички планове за действие на държавите членки, които са насочени към преодоляване на грешките в областта на развитието на селските райони, да включват ефективни действия, свързани с възлагането на обществени поръчки (вж. точка 7.45)

Комисията приема тази препоръка.

Тя е изцяло ангажирана с предоставянето на целенасочени и ефективни насоки как да се предотвратяват нередностите при процедурите за възлагане на обществени поръчки: „Обществените поръчки — проучване на административния капацитет на ЕС“ (2016 г.), в което се съдържат специфични препоръки по държави, и „Ръководство за специалисти относно избягване на най-често допусканите грешки в проекти, финансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове“ (2015 г.).

През декември 2015 г. Комисията подчерта, че всички държави членки трябва да обърнат специално внимание на правилата за обществените поръчки и ако е уместно, да предприемат корективни действия.

Комисията работи интензивно с държавите членки, за да се установят и отстранят причините за грешките при изпълнението на политиката. Тази работа ще продължи с цел по-нататъшното преодоляване на установените недостатъци, включително чрез изискване на планове за действие. Комисията настоява тези планове за действие да бъдат пълни и ефективни.

Ако в контекста на одитите за съответствие, одита на Европейската сметна палата или констатациите на сертифициращия орган или разплащателната агенция се установят слабости, от държавите членки се изисква да предприемат корективни действия. И последно, при нужда се налагат нетни финансови корекции.

За ЕФГЗ и развитието на селските райони:

| — | Препоръка 4: да извършва мониторинг и да оказва активна подкрепа на сертифициращите органи за подобряване на тяхната дейност и методология във връзка със законосъобразността и редовността на разходите, така че да предоставят надеждна информация за оценката на Комисията на коригирания процент грешки (вж. точка 7.54) |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: да извършва мониторинг и да оказва активна подкрепа на сертифициращите органи за подобряване на тяхната дейност и методология във връзка със законосъобразността и редовността на разходите, така че да предоставят надеждна информация за оценката на Комисията на коригирания процент грешки (вж. точка 7.54)

Комисията приема тази препоръка.

Комисията ще продължи да оказва подкрепа на държавите членки в подобряването и консолидирането на дейността на сертифициращите органи, за да се гарантира, че благодарение на тяхната работа през следващите години може да се получи по-висока степен на достоверност.

| — | Препоръка 5: Да актуализира наръчника за одит на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, като включи подробни изисквания по отношение на одитните процедури и документацията за верифицирането на данните, предоставени от държавите членки и използвани при изчисляване на финансовите корекции (вж. точка 7.36) |
| --- | --- |

—

Препоръка 5: Да актуализира наръчника за одит на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, като включи подробни изисквания по отношение на одитните процедури и документацията за верифицирането на данните, предоставени от държавите членки и използвани при изчисляване на финансовите корекции (вж. точка 7.36)

Комисията приема тази препоръка.

При актуализирането на своя наръчник за одит Комисията ще се занимае с този въпрос, изхождайки от придобития опит.

За рибарството:

| — | Препоръка 6: Да подобри съответствието с международните одитни стандарти на одитите на съответствието, извършвани от ГД „Морско дело и рибарство“ (вж. точка 7.50). |
| --- | --- |

—

Препоръка 6: Да подобри съответствието с международните одитни стандарти на одитите на съответствието, извършвани от ГД „Морско дело и рибарство“ (вж. точка 7.50).

Комисията приема тази препоръка.

Следва да се отбележи, че подобренията в процедурите, направени след периода на одита от Сметната палата, вече решиха много от засегнатите тук въпроси (най-вече по отношение на одитните доказателства и одитната следа). Освен това в момента се задейства процедура по контрол на качеството.

ЧАСТ 2 — ВЪПРОСИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМАТА ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ

Оценка на резултатите от проектите

| 7.68. | Миналата година Сметната палата докладва (44) резултатите от своята дейност във връзка с въпросите на изпълнението за избрани операции за развитие на селските райони. Тази година тя продължава тази дейност. От 159-те операции за развитие на селските райони, проверени за редовност, ЕСП направи оценка на въпроси, свързани с изпълнението, за 59 проекта за инвестиции в дълготрайни материални активи. |
| --- | --- |

7.68.

Миналата година Сметната палата докладва (44) резултатите от своята дейност във връзка с въпросите на изпълнението за избрани операции за развитие на селските райони. Тази година тя продължава тази дейност. От 159-те операции за развитие на селските райони, проверени за редовност, ЕСП направи оценка на въпроси, свързани с изпълнението, за 59 проекта за инвестиции в дълготрайни материални активи.

| 7.69. | 34 от тези 59 инвестиционни проекти са били приключени по времето на одитното посещение на ЕСП. За тези завършени проекти Сметната палата провери дали инвестициите са били извършени според планираното. Този критерий е бил изпълнен за повечето проекти (95 %). |
| --- | --- |

7.69.

34 от тези 59 инвестиционни проекти са били приключени по времето на одитното посещение на ЕСП. За тези завършени проекти Сметната палата провери дали инвестициите са били извършени според планираното. Този критерий е бил изпълнен за повечето проекти (95 %).

| 7.70. | За 59-те инвестиционни проекта бяха установени следните основни проблеми, свързани с резултатите от изпълнението:






  — | недостатъчно доказателства, че разходите са обосновани; |
| --- | --- | --- |

7.70.

За 59-те инвестиционни проекта бяха установени следните основни проблеми, свързани с резултатите от изпълнението:

—

недостатъчно доказателства, че разходите са обосновани;

| — | недостатъци при насочването на мерките и подбора на проекти, в т. ч. слаби връзки с целите на „Европа 2020“. |
| --- | --- |

—

недостатъци при насочването на мерките и подбора на проекти, в т. ч. слаби връзки с целите на „Европа 2020“.

Недостатъчно доказателства за основателността на разходите

| 7.71. | За 33 от 59 инвестиционни проекта (56 %) бяха установени достатъчно доказателства, че разходите по проектите са били обосновани. За 26 инвестиционни проекта (44 %) обаче ситуацията е различна. За предходната година съответните стойности са 69 % и 31 %. И за двете години проверените проекти са изпълнени през програмния период 2007—2013 г. и при същите правила. Във
  фигура 7.13
  са представени два примера за инвестиционни проекти по една и съща мярка за развитие на селските райони, като при единия ЕСП установи, че разходите са основателни, а при другия — не. През 2014 г. Сметната палата публикува специален доклад, съдържащ подробен преглед на тази тема (45). |
| --- | --- |

7.71.

За 33 от 59 инвестиционни проекта (56 %) бяха установени достатъчно доказателства, че разходите по проектите са били обосновани. За 26 инвестиционни проекта (44 %) обаче ситуацията е различна. За предходната година съответните стойности са 69 % и 31 %. И за двете години проверените проекти са изпълнени през програмния период 2007—2013 г. и при същите правила. Във
  фигура 7.13
  са представени два примера за инвестиционни проекти по една и съща мярка за развитие на селските райони, като при единия ЕСП установи, че разходите са основателни, а при другия — не. През 2014 г. Сметната палата публикува специален доклад, съдържащ подробен преглед на тази тема (45).

| 7.71. | Отговорността за оценката на основателността на разходите се носи от държавите членки (вж. член 48 от Регламент (ЕС) No 809/2014). Когато чрез процедурите за съответствие бъдат установени слабости, Комисията защитава бюджета на ЕС и издава насоки как да се подобрят съществуващите системи (вж. насоките относно контрола и санкциите във връзка с развитието на селските райони, съдържащи контролен списък за оценка на основателността на разходите). Освен това Европейската мрежа за развитие на селските райони организира обучения и споделяне на добри практики. И накрая, Комисията насърчава активното използване в държавите членки на опростени варианти на разходите. |
| --- | --- |

7.71.

Фигура 7.13 —   Примери за проверка на основателността на разходите за модернизация на земеделските стопанства

В Гърция бенефициент е закупил трактор с частично финансиране от средства за развитие на селските райони. Бенефициентът е трябвало да използва предварително определена формула за изчисляване на подходящите конски сили на трактора, като вземе предвид обработваемата площ на земите. Бенефициентът е предоставил оферта, която разплащателната агенция е проверила спрямо референтна цена, взета от специализирано списание за селскостопански машини. Разплащателната агенция е заключила, че цената за конкретния модел следва да бъде с 10 % по-ниска от предложената. В резултат на това бенефициентът е закупил по-евтин трактор.

В Словакия ЕСП извърши одит на проект за изграждане на складово съоръжение. Разплащателната агенция не е проверила дали разходите по проекта са разумни. Сметната палата обаче получи убедителни доказателства, че цената на един от основните строителни материали (бетон) е шест пъти по-висока от нормалната пазарна цена. Като цяло разходите по проекта е следвало да бъдат с над 50 % по-ниски.

Фигура 7.13 —
     
  Примери за проверка на основателността на разходите за модернизация на земеделските стопанства

По случая в Словакия Комисията отбелязва, че проектът е бил изпълнен.

| 7.72. | От 59-те инвестиционни проекта 50 (85 %) са в съответствие с нуждите за количество и качество. Например, Сметната палата посети три проекта, свързани с построяването или с разширяването на общински центрове в малки градове или села по мерките „Обновяване и развитие на селата“ и „Изпълнение на стратегии за местно развитие“. Инвестициите са били изцяло използвани към момента на одита — всички зали са били действащи и дейности за местната общност са били планирани за седмици напред. |
| --- | --- |

7.72.

От 59-те инвестиционни проекта 50 (85 %) са в съответствие с нуждите за количество и качество. Например, Сметната палата посети три проекта, свързани с построяването или с разширяването на общински центрове в малки градове или села по мерките „Обновяване и развитие на селата“ и „Изпълнение на стратегии за местно развитие“. Инвестициите са били изцяло използвани към момента на одита — всички зали са били действащи и дейности за местната общност са били планирани за седмици напред.

| 7.73. | За девет проекта (15 %) обаче крайните продукти и услуги от проекта са по-големи от реално необходимото. Един пример за такъв случай е построяването на склад, който е няколко пъти по-голям от необходимото, и поради това е останал в по-голямата си част неизползван. Друг пример за проект, който включва елементи, които не са от първа необходимост, е представен във
  фигура 7.14
  . |
| --- | --- |

7.73.

За девет проекта (15 %) обаче крайните продукти и услуги от проекта са по-големи от реално необходимото. Един пример за такъв случай е построяването на склад, който е няколко пъти по-голям от необходимото, и поради това е останал в по-голямата си част неизползван. Друг пример за проект, който включва елементи, които не са от първа необходимост, е представен във
  фигура 7.14
  .

Фигура 7.14 —   Пример за проект, който включва елементи, които не са от първа необходимост

В Италия (Кампания) една община е обновила 1-километрова пътека в планинска област на цена от 441 000  евро. По време на процедурата за възлагане на обществена поръчка общината е поискала от заинтересованите компании предложения как да се направи инвестицията по-функционална и екологична. Предложението на избраната компания е включвало допълнителни елементи на стойност 80 000  евро, надхвърлящи значително разходите за изграждане на пътеката. Тези допълнителни елементи са включвали планински велосипед на стойност 4 000  евро, панорамен бинокъл на стойност 3 500  евро и дарение от 10 000  евро на местна църква.

Вместо да бъде ограничен договорът до нуждите за реновиране на пътеката са били добавени допълнителни елементи, които са довели до по-високи разходи.

Фигура 7.14 —
     
  Пример за проект, включващ елементи, които не са от първа необходимост

Въпросният проект, финансиран по мярката за горите 227 „Инвестиции в непроизводствени дейности“, се разследва от региона. Регионалният управляващ орган все още не е изплатил окончателното салдо по проекта и възнамерява да намали сумата в резултат на проведената проверка.

Недостатъци при насочването на мерките и подбора на проектите

| 7.74. | Сметната палата провери дали подпомагането е насочено към ясно определени цели, отразяващи определени структурни и териториални потребности, както и към структурни недостатъци. Този критерий не е изпълнен за 22 % от проверените инвестиционни проекти. Миналата година ЕСП докладва подобен процент (21 %). Във
  фигура 7.15
  са представени примери за добра и лоша практика. Сметната палата е докладвала относно липсата на адекватно насочване на инвестициите за развитие на селските райони в своите специални доклади (46). |
| --- | --- |

7.74.

Сметната палата провери дали подпомагането е насочено към ясно определени цели, отразяващи определени структурни и териториални потребности, както и към структурни недостатъци. Този критерий не е изпълнен за 22 % от проверените инвестиционни проекти. Миналата година ЕСП докладва подобен процент (21 %). Във
  фигура 7.15
  са представени примери за добра и лоша практика. Сметната палата е докладвала относно липсата на адекватно насочване на инвестициите за развитие на селските райони в своите специални доклади (46).

| 7.74. | За периода 2014 — 2020 г. трябва да бъдат определени критерии за подбор за всички мерки с изключение на свързаните с площ и животни. Принципите на тези критерии, в съответствие със стратегията и целите на политиката, трябва да бъдат установени в програмата. След това заявленията трябва да бъдат оценени и класирани според конкретни критерии за подбор, по които следва да се проведе консултация с мониторинговия комитет. Следва да бъде установен минимален праг за прилагането на критериите за подбор, за са се избегне финансирането на некачествени проекти. |
| --- | --- |

7.74.

Фигура 7.15 —   Примери за насочване и подбор

В Италия (Кампания) разплащателната агенция е отправила покана за представяне на предложения с бюджет от 25 млн. евро по мярката „Модернизация на земеделските стопанства“. Разплащателната агенция е приложила различни критерии за подбор по отношение на бенефициентите (напр. критерии за млади земеделски стопани, за баланс между половете), земеделските стопанства (напр. критерии за разположение на земеделското стопанство в по-малко облагодетелстван район или за производство на качествени продукти) и проектите (напр. критерии за полезно взаимодействие с други мерки, иновация и др.). Италианските органи също предварително са определили минимален праг, над който даден проект може да бъде избран. В този случай италианските органи са приоритизирали принципите на добро финансово управление повече от разходите.

В Унгария целите на мярката „Модернизация на земеделските стопанства“ включват три обширни области (подобряване, диверсификация и съответствие със стандартите). Одитираната подмярка е насочена към животновъдните стопанства с определен минимален размер. Няма друго приоритизиране или географска насоченост на помощта.

Програмата за развитие на селските райони е разделила наличния бюджет на суми, които периодично се предоставят на разположение на кандидатите. Въпреки че унгарските органи са определили критерии за подбор, те не са ги използвали. Поканата за представяне на предложения за одитирания проект е открита на 16 декември 2013 г. с бюджет от 10 млн. евро. Унгарските органи финансират проекти на принципа „първи по време — първи по право“. Последният приет проект е бил подаден на 19 декември 2013 г., само три дни след началото на поканата.

В този случай процесът на подбор не е взел предвид потенциалното въздействие на проектите. Следваният в Унгария подход позволява на разплащателната агенция да финансира проекти с малка добавена стойност единствено поради причината, че са били подадени по-рано от други проекти с по-висока добавена стойност.

Фигура 7.15 —
     
  Примери за насочване и подбор

Като част от проверките за допустимост на проектите се взема под внимание тяхната добавена стойност. През декември 2013 г., в самия край на програмния период 2007 — 2013 г., унгарските органи не са използвали същата система за подбор като през предходните години. Целта е била да се подкрепят инвестиции, които да могат да бъдат приключени преди края на 2015 г.

| 7.75. | За проверените 59 инвестиционни проекта ЕСП оцени дали целите на „Европа 2020“, като например иновации или възобновяема енергия, са превърнати в оперативни елементи на процедурите на насочване и подбор (47). Сметната палата установи, че това важи само за 51 % от проверените проекти, въпреки факта, че почти всички (57 от 59) са били одобрени след приемане на целите на „Европа 2020“. Във
  фигура 7.16
  са представени примери за добра и лоша практика. |
| --- | --- |

7.75.

За проверените 59 инвестиционни проекта ЕСП оцени дали целите на „Европа 2020“, като например иновации или възобновяема енергия, са превърнати в оперативни елементи на процедурите на насочване и подбор (47). Сметната палата установи, че това важи само за 51 % от проверените проекти, въпреки факта, че почти всички (57 от 59) са били одобрени след приемане на целите на „Европа 2020“. Във
  фигура 7.16
  са представени примери за добра и лоша практика.

| 7.75. | Избраните от националните органи през програмния период 2007 — 2013 г. проекти не следва да се оценяват въз основа на целите на стратегията „Европа 2020“, защото последните още не са били определени, когато е приемана правната рамка за този програмен период (през 2005 г.). В тази светлина, Комисията счита за положителен резултат това, че при 51 % от проектите са отразени преразгледаните цели на „Европа 2020“.

  Комисията смята, че заложените за периода 2014 — 2020 г. приоритети за развитие на селските райони транспонират тематичните цели на стратегията в конкретния контекст на политиката за развитие на селските райони.


  В правната рамка на ЕЗФРСР е установена ясна връзка — приносът към „Европа 2020“ се провежда чрез шест приоритета, разделени на целеви области. Това изискване е изцяло отразено в структурата на програмите по ЕЗФРСР. Напредъкът към поставените в приоритетите/целевите области цели е предмет на мониторинг в годишните доклади за изпълнението. За да се гарантира съгласуваност с тематичните цели, към ръководството са приложени таблици на съответствие. |
| --- | --- |

7.75.

Комисията смята, че заложените за периода 2014 — 2020 г. приоритети за развитие на селските райони транспонират тематичните цели на стратегията в конкретния контекст на политиката за развитие на селските райони.

В правната рамка на ЕЗФРСР е установена ясна връзка — приносът към „Европа 2020“ се провежда чрез шест приоритета, разделени на целеви области. Това изискване е изцяло отразено в структурата на програмите по ЕЗФРСР. Напредъкът към поставените в приоритетите/целевите области цели е предмет на мониторинг в годишните доклади за изпълнението. За да се гарантира съгласуваност с тематичните цели, към ръководството са приложени таблици на съответствие.

Фигура 7.16 —   Примери за връзка с приоритетите на ЕС

В Италия (Кампания) ЕСП одитира проект на стойност почти 100 000  евро по мярката „Инвестиции в непроизводствени дейности“. Проектът се състои в повторно изграждане на сухи каменни стени с камъни от съществуваща преди стена с подобен размер и е насочен към реконструиране на елементи от селския ландшафт. В този случай ЕСП не откри връзка с никоя от целите на стратегията „Европа 2020“.

В този регион ЕСП също така одитира проект, избран на базата на процедурата, описана във
  фигура 7.15
  . Проектът включва инвестиции в нова напоителна система, съоръжение за събиране на дъждовна вода и фотоволтаични панели. Проектът допринася за адаптирането към климатичните промени и енергийната ефективност, което е една от петте водещи цели на стратегията „Европа 2020“.

Фигура 7.16 —
     
  Примери за връзки с приоритети на ЕС

Повторното изграждане на стени чрез суха каменна зидария е дейност, обхваната от мярка 216 в рамките на програмния период 2007 — 2013 г. за развитие на селските райони, с цел опазване на почвата и на биологичното разнообразие. Инвестициите са съобразени с тези цели и са в съответствие със стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г. (COM(2011) 244 окончателен).

Биологичното разнообразие, енергията от възобновяеми източници и управлението на водите са тясно свързани помежду си и могат заедно да допринесат към борбата с предизвикателствата на изменението на климата.

Заключение

| 7.76. | Проверката на Сметната палата на аспектите, свързани с изпълнението на проектите в областта на развитието на селските райони показа, че повечето инвестиции са извършени според планираното. ЕСП обаче откри недостатъци при насочването на дейностите и липса на доказателства, че разходите са разумни. Държавите членки не са взели предвид в достатъчна степен приоритетите на ЕС. Поради наличието на тези проблеми Сметната палата не отбелязва подобрение в сравнение с предходната година. |
| --- | --- |

7.76.

Проверката на Сметната палата на аспектите, свързани с изпълнението на проектите в областта на развитието на селските райони показа, че повечето инвестиции са извършени според планираното. ЕСП обаче откри недостатъци при насочването на дейностите и липса на доказателства, че разходите са разумни. Държавите членки не са взели предвид в достатъчна степен приоритетите на ЕС. Поради наличието на тези проблеми Сметната палата не отбелязва подобрение в сравнение с предходната година.

| 7.76. | Комисията установи подобни слабости в оценката от страна на държавите членки на основателността на разходите в рамките на одитните процедури за съответствие и в необходимите случаи наложи финансови корекции, за да защити бюджета на ЕС. Освен това Комисията публикува насоки относно контрола и санкциите във връзка с развитието на селските райони, съдържащи контролен списък за оценка на основателността на разходите, разработен от Сметната палата в Специален доклад No 22/2014. И накрая, Комисията се застъпва активно за използване в рамките на инвестиционните мерки на опростени варианти на разходите, което ще спомогне подобен вид нередности да бъдат избягвани.

  Колкото до насочването, Комисията отбелязва, че то се гарантира чрез логиката на интервенция на политиката и програмите: операциите (проектите), финансирани по линия на ЕЗФРСР, трябва да отговарят на целите на мярката, заложени в програмата за развитие на селските райони, като се прилагат подходящи критерии за подбор. Мерките оказват принос към приоритетите за развитие на селските райони, които са в съответствие със стратегията „ЕС 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и са отразени в нея (вж. член 5 от Регламент (ЕС) No 1305/2013). Общата система за мониторинг и оценка позволява лесното проследяване на резултатите и оценката на въздействието на стратегиите (ОСП и „ЕС 2020“) като цяло. |
| --- | --- |

7.76.

Колкото до насочването, Комисията отбелязва, че то се гарантира чрез логиката на интервенция на политиката и програмите: операциите (проектите), финансирани по линия на ЕЗФРСР, трябва да отговарят на целите на мярката, заложени в програмата за развитие на селските райони, като се прилагат подходящи критерии за подбор. Мерките оказват принос към приоритетите за развитие на селските райони, които са в съответствие със стратегията „ЕС 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и са отразени в нея (вж. член 5 от Регламент (ЕС) No 1305/2013). Общата система за мониторинг и оценка позволява лесното проследяване на резултатите и оценката на въздействието на стратегиите (ОСП и „ЕС 2020“) като цяло.

---

(1)  Регламент (ЕС) No 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 352/78, (ЕО) No 165/94, (ЕО) No 2799/98, (ЕО) No 814/2000, (ЕО) No 1290/2005 и (ЕО) No 485/2008 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 549).

(2)  С изключение на някои мерки, като например мерките за насърчаване и схемата за предлагане на плодове в училищата, които се съфинансират.

(3)  Необвързаните с производството плащания се предоставят за допустима земеделска земя, независимо дали тя се използва за производство или не.

(4)  Обхващат основно обвързани с производството плащания, свързани с конкретни видове земеделско производство и две нови схеми -—възстановяване съгласно финансовата дисциплина и доброволно преразпределително плащане.

(5)  Обхващат по-специално конкретни помощи за секторите на винопроизводството и производството на плодове и зеленчуци, подкрепа за мляко и плодове в училищата и специфични мерки за най-отдалечените региони на ЕС.

(6)  При обвързаните с площ мерки плащанията са свързани с броя на хектарите, както е например при плащанията за агроекология и компенсаторните плащания за земеделски производители в районите с неблагоприятни природни условия.

(7)  Мерките, които не са обвързани с площ, обикновено са инвестиционни мерки, като например модернизиране на земеделските стопанства и създаването на основни услуги за икономиката и населението в селските райони.

(8)  Подходът на Сметната палата се базира на избрани на случаен принцип елементи (напр. парцели) за всяка операция. Поради това фактът, че е установена грешка, не винаги отразява общия процент грешки за дадената операция.

(9)  България, Чешката република, Дания, Германия (Баден-Вюртемберг, Бавария, Хесе, Долна Саксония, Шлезвиг Холщайн), Ирландия, Гърция, Испания (Арагон, Кастилия-Ла Манча, Кастилия и Леон, Екстремадура и Мадрид), Франция, Италия (AGEA (Агенция за снабдяване на селското стопанство), Калабрия, Емилия Романя, Ломбардия и Тоскана), Кипър, Унгария, Нидерландия, Полша, Румъния, Словения, Финландия, Швеция и Обединеното кралство (Англия).

(10)  Белгия (Валония), България, Чешката република, Германия (Бавария, Долна Саксония-Бремен и Райнланд-Пфалц), Гърция, Испания (Андалусия, Кастилия-Ла Манча и Галисия), Франция (Бургундия и континентална част), Италия (Пулия, Кампания, националната програма за мрежа на селските райони и Сицилия), Литва, Унгария, Австрия, Полша, Португалия (континенталната част), Румъния, Словакия, Финландия и Обединеното кралство (Англия и Шотландия). Извадката включва също така осем операции под пряко управление.

(11)  Испания (Каталуня), Германия (Шлезвиг-Холщайн), Финландия, Литва, Малта, Обединеното кралство (Северна Ирландия).

(12)  По всички схеми за пряко подпомагане от ЕФГЗ и всички обвързани с площ мерки на ЕЗФРСР бенефициентите са задължени да изпълняват изискванията за кръстосано спазване. Те обхващат законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), свързани с опазването на околната среда, общественото здраве, здравето на животните и растенията, хуманното отношение към животните, както и с поддържането на земеделската земя в добро земеделско и екологично състояние (задължения за ДЗЕС). При неспазване на тези изисквания от страна на земеделските производители, размерът на предоставената им помощ се намалява.

(13)  В Румъния.

(14)  През 2013 г. Европейският парламент, Съветът и Европейската комисия достигнаха до споразумение относно реформата на ОСП, след което бяха приети редица правни текстове, насочени към прилагането на практика на тази реформа. Вж. http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/.

(15)  Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна статистическа извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,3 % и 4,5 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(16)  Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна статистическа извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 0,8 % и 3,6 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(17)  На базата на подкрепяща документация, в т. ч. стандартни кръстосани проверки и други задължителни проверки.

(18)  Освен това от държавите членки се изисква всяка година да правят оценка на качеството на СИЗП. Разликите в допустимата за подпомагане площ (един от елементите за качество на оценката) следва да бъдат под 2 %.

(19)  Държавите членки предоставят на земеделските производители ортофото снимки и информация относно максималния размер на допустимата за подпомагане площ, вписана в СИЗП за всеки един от техните парцели, преди земеделските производители да са изготвили своите заявления за подпомагане. Земеделските производители имат правното задължение да проверят и при необходимост да коригират предоставената им информация. Въпреки това във всички случаи на грешки, свързани с площ, с изключение на един, земеделските производители са декларирали в своите заявления за подпомагане неточните данни за допустимите за подпомагане площи, които са вписани в базата данни на СИЗП.

(20)  В съответствие с член 17 от Регламент (ЕО) No 73/2009 на Съвета (ОВ L 30, 31.1.2009 г., стр. 16) „Използваните техники се основават на компютризирана географска информационна система, която е желателно да включва въздушни или сателитни ортогонални изображения, с хомогенен стандарт, гарантиращ точност, равна поне на картографско изображение с мащаб 1:10 000.“

(21)  Годишен доклад за 2014 г., точка 7.41 и каре 7.8.

(22)  Годишен доклад за 2013 г., каре 3.4.

(23)  Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна статистическа извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 2,7 % и 7,9 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(24)  Свързана с предоставянето на статистически услуги под прякото управление на Комисията.

(25)  Въз основа на подкрепящи доказателства, проверка на информация от база данни и изискваните задължителни проверки.

(26)  Вж. Специален доклад No 23/2014 „Грешки в разходването на средства за развитие на селските райони: какви са причините и какви мерки се предприемат?“ (http://eca.europa.eu).

(27)  Вж. точка 1.32 от Годишния доклад за 2012 г.

(28)  МСВОИ 4100 (Международните стандарти на върховните одитни институции) — Насоки за одит на съответствието за одити, извършвани отделно от одита на финансовите отчети.

(29)  12 за ЕФГЗ и 12 за ЕЗФРСР.

(30)  Това включва 72 одита за ЕФГЗ и 48 за ЕЗФРСР, извършени в периода 1 юли 2014 г. и 30 юни 2015 г.

(31)  Германия (Шлезвиг-Холщайн), Испания (Каталуня), Литва, Малта, Финландия, Обединеното кралство (Северна Ирландия).

(32)  Вж. точка 7.64 от Годишния доклад за 2014 г., точка 4.27 от Годишния доклад за 2013 г., точка 4.31 от Годишния доклад за 2012 г.

(33)  Комисията счита за закъснял одит, който не е бил приключен в рамките на две години след неговото извършване.

(34)  Шест от 12 за ЕФГЗ и 11 от 12 за ЕЗФРСР.

(35)  Тези области не са в обхвата на проверените от ЕСП одити на Комисията в съответните държави членки. Одитите на Комисията се фокусират върху конкретни аспекти на системите за контрол на разплащателните агенции, избрани на базата на анализ на риска, и не обхващат всички области на контрол във всички разплащателни агенции всяка година.

(36)  По отношение на обвързаните с площ мерки за развитие на селските райони проверката на някои ключови елементи, като например допустимата площ, се извършва също чрез ИСАК.

(37)  Годишен отчет за 2014 г., точка 7.35.

(38)  Сметната палата установи, че всеки един от тези основни контроли има недостатъци в поне една от шестте посетени разплащателни агенции. Сметната палата откри слабости във всичките шест разплащателни агенции, макар и в различна степен.

(39)  Вж. точка 7.53 от Годишния доклад за 2014 г., точка 4.20 от Годишния доклад за 2013 г., точки 4.21—4.25 от Годишния доклад за 2012 г.

(40)  Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (ОВ L 375, 31.12.1991 г., стр. 1).

(41)  Законодателството на ЕС за кръстосано спазване изисква всички случаи на движения/раждания/смърт на животните да бъдат оповестявани в националната база данни за животни в срок от седем дни. Тези правила са важни за намаляване на риска от разпространяване на болести чрез контролиране на движението на животните и подобряване на проследимостта.

(42)  Коригираният процент грешки за 2015 г. се изчислява без предварителното финансиране в размер на 1,9452 млрд., изплатени на държавите членки за програми за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г.

(43)  ГОД за 2015 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, точка 3.3: „Като се вземе предвид необходимостта да се балансират законосъобразността и редовността с постиженията на целите на политиката, като същевременно се отчитат и разходите за доставка, не може да се очаква с абсолютна сигурност, че за областта на развитието на селските райони е възможно с разумни усилия да се постигне остатъчен финансов риск под 2 %“.

(44)  Годишен доклад за 2014 г., част 2 от глава 7.

(45)  Вж. Специален доклад No 22/2014 „Постигане на икономии: контрол над разходите, свързани с финансираните от ЕС безвъзмездна финансова помощ за проекти за развитие на селските райони“ (http://eca.europa.eu).

(46)  Вж. напр. Специален доклад No 8/2012 „Насочване на подпомагането за модернизация на земеделските стопанства“ и Специален доклад No 1/2013 „Довело ли е подпомагането от страна на ЕС на хранително-вкусовата промишленост до ефективно и ефикасно добавяне на стойност към земеделските продукти?“ и Специален доклад No 6/2013 „Постигнали ли са държавите членки и Комисията икономическа ефективност чрез мерките за разнообразяване на икономиката в селските райони?“ (http://eca.europa.eu).

(47)  За измерване на напредъка при изпълнението на целите на „Европа 2020“ са приети пет водещи цели за целия ЕС, свързани със заетост, научни изследвания и развитие/иновации, изменение на климата/енергетика, образование и бедност/социално изключване.

(48)  В съответствие с хармонизираното определение за операции, свързани с отчетите (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 7).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2015 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ПРОВЕРКИТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ПРИРОДНИ РЕСУРСИ“

| | 2015 г. (1) | 2014 г. (2) | 2014 г. без кръстосано спазване |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Пазари и преки помощи в областта на земеделието | 180 | 183 | |
| Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство | 179 | 176 | |
| Общ брой на операциите по функция „Природни ресурси“ | 359 | 359 | |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | | |
| Изчислен процент грешки — Пазари и преки помощи | 2,2  % | 2,9  % | 2,2  % |
| Изчислен процент грешки — Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство | 5,3  % | 6,2  % | 6,0  % |
| Изчислен процент грешки — Природни ресурси | 2,9  % | 3,6  % | 3,0  % |
| | | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 4,5  % | | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 1,3  % | | |

2015 г. (1)

2014 г. (2)

2014 г. без кръстосано спазване

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Пазари и преки помощи в областта на земеделието

180

183

Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

179

176

Общ брой на операциите по функция „Природни ресурси“

359

359

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки — Пазари и преки помощи

2,2  %

2,9  %

2,2  %

Изчислен процент грешки — Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство

5,3  %

6,2  %

6,0  %

Изчислен процент грешки — Природни ресурси

2,9  %

3,6  %

3,0  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

4,5  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

1,3  %

---

(1)  Горната и долната граница на процента грешки за „Пазари и преки помощи в областта на земеделието“ са 0,8 и 3,6 %.

Горната и долната граница на процента грешки за „Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство“ са 2,7 и 7,9 %.

(2)  В резултатите за 2014 г. са включени остойностените грешки при кръстосаното спазване, което не е направено за 2015 г. Тези грешки имат отражение от 0,6 процентни пункта за функция „Природни ресурси“ като цяло, 0,7 процентни пункта за специфичната оценка по отношение на пазарите и преките помощи и 0,2 процентни пункта за специфичната оценка на развитието на селските райони, околната среда, действията в областта на климата и рибарството. Вж. Годишния доклад на ЕСП за 2014 г., точки 1.15 и 7.7, 7.15, 7.18 и 7.25.

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДХОДНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ПРИРОДНИ РЕСУРСИ“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Вече не е приложима | Недостатъчни доказателства |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2013 | 3.46. | Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2013 г. Сметната палата препоръчва: |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Вече не е приложима

Недостатъчни доказателства

В голяма степен

В известна степен

2013

3.46.

Препоръка 1: Комисията и държавите членки следва да предприемат необходимите мерки, за да осигурят пълноценно използване на потенциала на ИСАК. Това означава полагане на конкретни усилия, които да гарантират, че:

| — | допустимостта и размерът на земеделските парцели, по-специално на постоянните пасища, са правилно оценени и вписани от държавите членки въз основа на приложими от ЕС критерии посредством подробен анализ на най-актуалните ортофотоснимки (вж. точки 3.9, 3.10 и 3.20); |
| --- | --- |

—

допустимостта и размерът на земеделските парцели, по-специално на постоянните пасища, са правилно оценени и вписани от държавите членки въз основа на приложими от ЕС критерии посредством подробен анализ на най-актуалните ортофотоснимки (вж. точки 3.9, 3.10 и 3.20);

| — | държавите членки предприемат незабавни корективни действия в случаите, когато ИСАК е засегната от системни грешки, по-специално по отношение на неправилното административно обработване на заявления за подпомагане (вж. точка 3.15 и каре 3.5); |
| --- | --- |

—

държавите членки предприемат незабавни корективни действия в случаите, когато ИСАК е засегната от системни грешки, по-специално по отношение на неправилното административно обработване на заявления за подпомагане (вж. точка 3.15 и каре 3.5);

| — | в регистрите за длъжници на държавите членки се съдържа изчерпателна и надеждна информация относно сумите и естеството на задълженията, както и че без ненужно забавяне се прилагат ефективни процедури за възстановяване на неправомерно изплатени суми/процедури за принудително изпълнение (виж точки 3.24 и 3.25); |
| --- | --- |

—

в регистрите за длъжници на държавите членки се съдържа изчерпателна и надеждна информация относно сумите и естеството на задълженията, както и че без ненужно забавяне се прилагат ефективни процедури за възстановяване на неправомерно изплатени суми/процедури за принудително изпълнение (виж точки 3.24 и 3.25);

X

Комисията следи ситуацията: ако слабостите продължават, се изпълняват планове за действие, а процедури за уравняване по съответствие текат и в момента.

В годишния си доклад за 2014 г. Сметната палата не е отправяла препоръки до Комисията във връзка с ИСАК; същото важи и за годишния доклад за 2015 г.

2013

Препоръка 2: Комисията следва да гарантира, че процедурата за укрепване на достоверността се прилага ефективно с цел подобряване на качеството и сравняването на дейността, извършена от одитните органи, както и че се предприемат корективни действия във връзка с необоснованото намаляване на нивото на проверки на място от страна на италианските органи (вж. точки 3.30—3.35);

X

Комисията счита препоръката за изпълнена в повечето отношения. Укрепването на процедурата за достоверност като такова вече не съществува.

Комисията въведе насоки за сертифициращите органи, за да осигури надеждна основа за оценка на законосъобразността и редовността на разходите.

2015-а е първата година, през която от сертифициращите органи бе поискано да дадат становище по законосъобразността и редовността на операциите. Комисията ще изходи от опита през тази първа година.

Конкретно по отношение на слабостите, установени в Италия, продължаващата процедура за съответствие ще гарантира коригирането на всички вреди, нанесени на финансовите интереси на ЕС.

Препоръка 3: Комисията следва активно да наблюдава прилагането на корективни действия по отношение на недостатъците в системата за контрол, използвана по отношение на подпомагането от ЕС за групи производители в Полша (вж. точки 3.36—3.38).

X

Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена. План за коригиращи действия е в ход и Комисията го следи отблизо. Закъсняващото му изпълнение доведе до временно спиране на плащанията. Процедура за съответствие, която тече в момента, ще гарантира защитата на финансовите интереси на ЕС.

2013

| 4.37. | Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2013 г. Сметната палата отправя следните препоръки в областта на развитието на селските райони: |
| --- | --- |

4.37.

Препоръка 1: Държавите членки следва да подобрят действащите административни проверки, като използват цялата необходима информация, налична в разплащателните агенции, тъй като това би им позволило да открият и коригират по-голямата част от грешките (вж. точки 4.8 и 4.20). По-специално, при инвестиционните мерки административните проверки следва да използват цялата налична информация, за да потвърдят допустимостта на разходите, проектите и бенефициентите (в т.ч. всички крайни акционери) и съответствието на процедурите за възлагане на обществени поръчки с приложимите национални и/или европейски правила.

X

Комисията обсъжда с държавите членки мерки за повишаване на качеството на системите за администриране и контрол на заседания с мрежата за обучение, в работните групи на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ по опростяването, чрез системата за съвети в селското стопанство, при годишния скрининг на качеството на СИЗП, както и на съвещанията с директорите на разплащателните агенции.

Новата правна рамка за ОСП за периода 2014 — 2020 г. съдържа разпоредби, които намаляват риска от грешки. В областта на развитието на селските райони са обединени и рационализирани различни мерки, като така общият им брой е намален. В този контекст са изяснени разпоредбите, изменени са правилата за допустимост с цел по-лесното им изпълнение, а договорните условия са станали по-гъвкави. Може да се прилагат опростени варианти на разходите — стандартни таблици за единичните разходи, еднократни суми и финансиране по единни ставки, така че процесите по предявяване, управление и одитиране на възстановяването на направените разходи да бъдат по-лесни за всички.

Обществените поръчки са един от централните елементи в плановете за действие за развитието на селските райони. И все пак неспазването на изискванията при обществените поръчки не означава непременно, че 100 % от разходите са недопустими. Проектът като такъв може напълно да постигне своите цели и да осигури истинска добавена стойност. Освен това следва да се отбележи, че неотдавна бяха приети нови насоки за определяне на финансовите корекции по отношение на разходите, финансирани от Съюза в рамките на споделеното управление, в случаите на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки (Решение на Комисията C(2013) 9527).

2013

Препоръка 2: Комисията следва да осигури правилното проследяване на всички случаи, в които Сметната палата е открила грешки (така, както е посочено в точки 4.14, 4.20 и 4.21, както и в точка 4.16 относно околната среда).

X (1)

Комисията отбелязва, че анализът на Европейската сметна палата продължава.

След забележките на Европейската сметна палата, в последните актуализации на плановете за действие констатациите от одитите на Комисията и Палатата се следват по-систематично. Следва да се отбележи също, че всички съществени случаи от декларациите за достоверност, отчетени от Сметната палата, се проследяват от Комисията, включително, при необходимост, чрез процедура за съответствие. Броят на проведените от Комисията одити на разходи по линия на ЕЗФРСР също значително е нараснал.

От държавите членки са изискани национални планове за действие и тяхното прилагане се следи отблизо от службите на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. При последните актуализации на плановете за действие Комисията пое грижата констатациите от собствените ѝ одити и от тези на Европейската сметна палата да бъдат проследявани по-систематично. Действията са разчетени по време и се извършва мониторинг въз основа на подходящи показатели.

Оперативни центрове по географски райони проследяват основните причини за грешките и действията по смекчаването им в мониторинговите комитети, при годишните обзорни срещи с управляващите органи, двустранните срещи, както и измененията на програмите, ако е необходимо. Констатациите от одитите се съобщават редовно на географските оперативни центрове, за да могат да водят дискусии с държавите членки с оглед да се подобри изпълнението на програмите.

Чрез Европейската мрежа за развитие на селските райони Комисията организира специални семинари по важни въпроси, насочени към намаляване на процента грешки и подобряване на изпълнението на политиката.

2013

Препоръка 3: Държавите членки следва да осигурят пълнотата на плановете за действие, насочени към преодоляването на високия процент грешки в областта на развитието на селските райони, като включат всички региони и разгледат всички мерки, особено инвестиционните мерки, и вземат предвид одитните констатации на Комисията и Сметната палата (вж. точка 4.30).

X

Комисията вече е въвела мерки в отговор на високия процент грешки.

Тя системно препоръчва като част от процедурата за уравняване държавите членки да подобряват системите за контрол и да гарантират тяхното по-строго прилагане. Освен това Комисията иска системно от засегнатите от резерви разплащателни агенции да въвеждат планове за действие за отстраняване на недостатъците, дали повод за резервите.

Когато се установят недостатъци в системите за управление и контрол на държавите членки, се предприемат действия на две равнища: първо, като се откриват процедури за уравняване по съответствие, за да се обезпечи финансовият риск за бюджета на ЕС; второ, в случаите, когато е необходимо и целесъобразно, като се иска от държавите членки да съставят планове за действие за отстраняване на недостатъците.

През януари 2013 г. от всички държави членки бяха изискани национални планове за действие, като тяхното изпълнение се наблюдава отблизо от службите на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (вж. работния документ на службите на Комисията относно оценка на първопричините за грешките при прилагането на политиката за развитие на селските райони и относно корективни действия (SWD(2013) 244). Сметната палата призна стойността на тези мерки и ги отчете като стъпка в правилната посока за справяне с причините за грешките (вж. Специален доклад No 23/2014 „Грешки в разходването на средства за развитие на селските райони“). При последните актуализации на плановете за действие Комисията пое грижата констатациите от собствените ѝ одити и от тези на Европейската сметна палата да бъдат проследявани по-систематично. В препоръките от Специалния доклад No 23/2014 Сметната палата посочва, че при необходимост държавите членки трябва да предприемат изброените превантивни и корективни действия. Ето защо Комисията не счита, че трябва да бъдат изготвени планове за действие за всички региони и мерки, а само за областите, в които са установени недостатъци.

2013

и общо по отношение на ОСП:

Препоръка 4: Комисията следва да документира как изчислява размера на разходите, обхванати от нейните одити на съответствието (вж. точка 4.24).

X

В своя годишен отчет за дейността Комисията ще продължи да докладва за обхвата на одитите.

Препоръка 5: Комисията следва да предприеме действия за намаляване на натрупването на неприключени одитни досиета, за да даде възможност всички одити, извършени преди 2012 г., да бъдат приключени до края на 2015 г. (вж. точка 4.27).

X

Към края на юни 2016 г. неприключени остават само 20 досиета.

Препоръка 6: Комисията следва да доразвие подхода си за изчисляване на процента остатъчни грешки, като следи той да обхваща всички разходи и разплащателни агенции (вж. точка 4.29).

X

Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена. Методологията за изчисляване на коригирания процент грешки е описана подробно в приложение 4 към годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. Освен това, след препоръка на Службата за вътрешен одит, бяха съставени подробни процедури относно изчисляването на останалата изложена на риск сума (Ares(2014) 2509210 — 29.7.2014 г.). Тези процедурни стъпки са актуализирани през 2015 г. и са допълнени с още документация относно концептуалния модел, залегнал в основата на оценката на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ за процента грешки на равнището на всяка разплащателна агенция.

| 4.38. | Освен това Сметната палата препоръчва: |
| --- | --- |

4.38.

Препоръка 7: Финансовите корекции за държавите членки, засягащи Европейския фонд за рибарство, следва да бъдат подкрепени от доказателства за тяхното валидиране (вж. точка 4.34).

X

2012

| 3.37. | Въз основа на тази проверка, както и на констатациите и заключенията за 2012 г., Сметната палата препоръчва на Комисията и държавите членки да увеличат и ускорят техните усилия, за да гарантират, че: |
| --- | --- |

3.37.

Препоръка 1: Допустимостта за подпомагане на земята, и по-специално на постоянните пасища, е правилно регистрирана в СИЗП, особено в случаите, когато площи са изцяло или частично покрити с камъни, храстовидна растителност, гъсти гори или храсти, или когато земята е била изоставена от няколко години.

X

Комисията следи ситуацията: ако слабостите продължават, се изпълняват планове за действие, а процедури за уравняване по съответствие текат и в момента.

В годишния си доклад за 2014 г. Сметната палата не е отправяла препоръки до Комисията във връзка с ИСАК; същото важи и за годишния доклад за 2015 г.

Препоръка 2: Незабавни корективни действия се предприемат, в случаите когато се установи, че административните и контролните системи и/или базите данни на ИСАК съдържат недостатъци или не са актуални.

X

Ако по време на извършваните от тях одити службите на Комисията открият подобни проблеми, те изискват държавата членка да предприеме коригиращи действия. Когато проблемът е особено сериозен, на държавата членка се налага да приложи коригиращ план за действие, който службите следят отблизо. До момента тези планове са се доказали като много ефективни. Комисията гарантира също, че финансовият риск за бюджета на ЕС, произтичащ от подобни недостатъци, е обезпечен благодарение на финансови корекции, наложени чрез процедурата за уравняване по съответствие.

Препоръка 3: Плащанията се основават на резултати от проверките, както и че проверките на място са с необходимото качество за определяне по надежден начин на допустимата площ.

X

Комисията счита препоръката за изпълнена в повечето отношения. Тя споделя становището на Сметната палата по този повод и ще продължи да акцентира в своите одити върху риска от недопустима за подпомагане земя, която не е била открита преди извършване на плащанията. За да се защитят финансовите интереси на ЕС, при нужда ще бъдат налагани финансови корекции.

2012

Препоръка 4: Моделът и качеството на работата, извършена от директорите на разплащателните агенции и от сертифициращите органи, предоставят надеждна база за оценка на законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции.

X

Комисията продължава да извършва преглед на работата на сертифициращите орани, като анализира документите, свързани с финансовото уравняване на сметките, а също и като провежда одитни мисии при сертифициращите органи. Освен това през 2014 г. бяха довършени необходимите насоки, за да могат сертифициращите органи да извършват своята работа по удостоверяване на отчетите за финансовата 2015 година, което за първи път ще включва оценка на законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции; окончателната версия на тези насоки беше представена официално на държавите членки през януари 2015 г. Те съдържат актуализираната насока, отнасяща се до преразгледаната декларация за управлението.

От 2012 г. насам се проведоха четири заседания на експертната група, на които тези насоки бяха представени и обсъдени. С цел по-голяма увереност в качеството на работата на централните банки, през 2015 г. се проведоха 15 мисии, в рамките на които беше оценена дейността им с оглед на законосъобразността и редовността, като специално беше поставен акцент върху качеството на извършваните от тях проверки на място.

През 2015 и 2016 г. се състояха и други заседания на експертната група, на които беше споделен опитът от работата по законосъобразността и редовността на операциите.

| 4.44. | Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2012 г. Сметната палата отправя следните препоръки в областта на развитието на селските райони: |
| --- | --- |

4.44.

Препоръка 1: Държавите членки следва да подобрят действащите административни проверки, като използват цялата необходима информация, налична в разплащателните агенции, тъй като това би им позволило да открият и коригират по-голямата част от грешките.

X

Вж. отговора на Комисията на препоръка 1 за развитието на селските райони от 2013 г.

Препоръка 2: Комисията следва да гарантира правилното проследяване на всички случаи, в които Сметната палата е открила грешки.

X

2012

Препоръка 3: В годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ Комисията следва да приложи сходен подход по отношение на ЕЗФРСР, както по отношение на необвързаната с площ помощ, при който с оглед на оценката на процента грешки за всяка разплащателна агенция тя взема предвид резултатите от собствените ѝ одити на съответствието.

X

и общо по отношение на ОСП:

Препоръка 4: Комисията следва да осигури подходящ обхват на извършваните от нея одити на съответствието.

X

Комисията се старае да увеличи обхвата на одитите според наличните ресурси. В рамките на своята многогодишна стратегия от юли 2014 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ прилага тригодишна поетапна одитна програма, основана на централен анализ на риска и разработена така, че да се постигне максимален обхват на одитите.

Препоръка 5: Комисията следва да преодолее слабостите, идентифицирани в одитите на съответствието, както и да намери разрешение на трайния проблем със значителните забавяния в процедурата във връзка със съответствието като цяло.

X

Комисията ще продължи да подобрява своята одитна методология и процедурите си за одит. Освен това тя ще продължи да полага усилия, особено в рамките на изпълнението на реформата на ОСП, да подобрява и ускорява процеса, като отчита необходимостта от поддържане на стандартите за качество и правото на отговор на държавата членка. С Регламент за изпълнение (ЕС) No 908/2014 на Комисията, в сила от януари 2015 г., са въведени задължителни крайни срокове за различните етапи на одитната процедура. Въведени са също и по-мощни инструменти за мониторинг.

В края на юни 2016 г. изоставането на досиетата почти е изчистено.

Препоръка 6: Комисията следва допълнително да подобри метода си за определяне на финансови корекции, така че по-добре да отчита естеството и сериозността на откритите нарушения.

X

---

(1)  Анализът на Сметната палата на тази препоръка се извършва понастоящем.

---

ГЛАВА 8

Функции „Глобална Европа“ и „Сигурност и гражданство“

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 8.1 |
| --- | --- |

| Част 1 — „Глобална Европа“ | 8.2-8.38 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Глобална Европа“ | 8.3-8.9 |
| --- | --- |

| Разходни области с по-нисък риск от грешки | 8.6-8.9 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 8.10 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 8.11-8.21 |
| --- | --- |

| Преглед на годишните отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол | 8.22-8.32 |
| --- | --- |

| Преглед на годишните отчети за дейността | 8.22-8.28 |
| --- | --- |

| Слабости на системите, разкрити чрез тестове на операциите | 8.29-8.31 |
| --- | --- |

| Оценка на системите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ | 8.32 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 8.33-8.38 |
| --- | --- |

| Заключение за 2015 г. | 8.33-8.34 |
| --- | --- |

| Препоръки | 8.35-8.38 |
| --- | --- |

| Част 2 — „Сигурност и гражданство“ | 8.39-8.46 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Сигурност и гражданство“ | 8.40-8.41 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 8.42 |
| --- | --- |

| Обобщение на констатациите и оценките, свързани със системите на ГД „Миграция и вътрешни работи“ | 8.43-8.46 |
| --- | --- |

| Приложение 8.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с функция „Глобална Европа“ |
| --- | --- |

Приложение 8.1 —

| Приложение 8.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с функция „Глобална Европа“ |
| --- | --- |

Приложение 8.2 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 8.1. | Настоящата глава се състои от две части. В първата част са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция „Глобална Европа“, а във втората — за функция „Сигурност и гражданство“. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

8.1.

Настоящата глава се състои от две части. В първата част са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция „Глобална Европа“, а във втората — за функция „Сигурност и гражданство“.

ЧАСТ 1 — „ГЛОБАЛНА ЕВРОПА“

| 8.2. | Във
  фигура 8.1
  се съдържа основна информация относно включените в оценката дейности и плащания през 2015 г. за функция „Глобална Европа“. |
| --- | --- |

8.2.

Във
  фигура 8.1
  се съдържа основна информация относно включените в оценката дейности и плащания през 2015 г. за функция „Глобална Европа“.

Фигура 8.1 —   Основна информация за функция 4 от МФР „Глобална Европа“ за 2015 г.

(в млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 7,9 |
| --- | --- |
| - авансови плащания
   (32) | 4,7 |
| + уравняване на авансови плащания
   (32) | 3,7 |
| | |
| Общо за одитираната популация | 6,9 |

Общо плащания за годината

7,9

- авансови плащания
   (32)

4,7

- уравняване на авансови плащания
   (32)

3,7

Общо за одитираната популация

6,9

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на функция „Глобална Европа“

| 8.3. | Функцията „Глобална Европа“ включва разходите за всички външни дейности („външна политика“), финансирани от бюджета на ЕС. Външните политики са основна област на дейност на ЕС (1), по-специално по отношение на: |
| --- | --- |

8.3.

Функцията „Глобална Европа“ включва разходите за всички външни дейности („външна политика“), финансирани от бюджета на ЕС. Външните политики са основна област на дейност на ЕС (1), по-специално по отношение на:

| — | насърчаване и защита на ценностите на ЕС в чужбина, като например правата на човека, демокрацията и принципите на правовата държава; |
| --- | --- |

—

насърчаване и защита на ценностите на ЕС в чужбина, като например правата на човека, демокрацията и принципите на правовата държава;

| — | лансиране на политики на ЕС за справяне с основни предизвикателства в световен план, като например борба с изменението на климата, обрат в намаляването на биологично разнообразие и защита на глобалните обществени блага; |
| --- | --- |

—

лансиране на политики на ЕС за справяне с основни предизвикателства в световен план, като например борба с изменението на климата, обрат в намаляването на биологично разнообразие и защита на глобалните обществени блага;

| — | увеличаване на въздействието от сътрудничеството на ЕС за развитие с основна цел помощ за изкореняването на бедността; |
| --- | --- |

—

увеличаване на въздействието от сътрудничеството на ЕС за развитие с основна цел помощ за изкореняването на бедността;

| — | инвестиране в дългосрочния просперитет и стабилност на съседните на ЕС страни чрез подготовка на държавите кандидатки за членство и чрез политика за съседство; |
| --- | --- |

—

инвестиране в дългосрочния просперитет и стабилност на съседните на ЕС страни чрез подготовка на държавите кандидатки за членство и чрез политика за съседство;

| — | засилване на европейската солидарност след природни или предизвикани от човека бедствия; |
| --- | --- |

—

засилване на европейската солидарност след природни или предизвикани от човека бедствия;

| — | подобрения в предотвратяването на кризи и справянето с тях, опазването на мира и укрепването на международната сигурност. |
| --- | --- |

—

подобрения в предотвратяването на кризи и справянето с тях, опазването на мира и укрепването на международната сигурност.

| 8.4. | Най-големи отговорности за изпълнение на бюджета за външни дейности имат Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“, Генерална дирекция „Политика за съседство и преговори за разширяване“, Генерална дирекция „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ и Службата за инструментите в областта на външната политика. |
| --- | --- |

8.4.

Най-големи отговорности за изпълнение на бюджета за външни дейности имат Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“, Генерална дирекция „Политика за съседство и преговори за разширяване“, Генерална дирекция „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ и Службата за инструментите в областта на външната политика.

| 8.5. | Плащанията за „Глобална Европа“ през 2015 г. възлизат на 7,9  млрд. евро и се отпускат чрез няколко инструмента (вж.
  фигура 8.1
  ) и метода за финансиране (2) в над 150 страни. Често правилата и процедурите са сложни, включително тези, които са свързани с обявяването на тръжни процедури и възлагането на поръчки. |
| --- | --- |

8.5.

Плащанията за „Глобална Европа“ през 2015 г. възлизат на 7,9  млрд. евро и се отпускат чрез няколко инструмента (вж.
  фигура 8.1
  ) и метода за финансиране (2) в над 150 страни. Често правилата и процедурите са сложни, включително тези, които са свързани с обявяването на тръжни процедури и възлагането на поръчки.

Разходни области с по-нисък риск от грешки

| 8.6. | В две области самото естество на финансирането и условията за извършване на плащания ограничават риска от грешки в операциите. Тези области са бюджетната подкрепа (3) и прилагането на така наречения „условен подход“ при действията с множество донори, изпълнявани от международни организации (4). |
| --- | --- |

8.6.

В две области самото естество на финансирането и условията за извършване на плащания ограничават риска от грешки в операциите. Тези области са бюджетната подкрепа (3) и прилагането на така наречения „условен подход“ при действията с множество донори, изпълнявани от международни организации (4).

Бюджетна подкрепа

| 8.7. | Бюджетната подкрепа финансира общия бюджет на дадена държава или бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Сметната палата провери дали Комисията е спазила специфичните условия за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за съответните страни партньори и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволителен напредък в управлението на публичните финанси). |
| --- | --- |

8.7.

Бюджетната подкрепа финансира общия бюджет на дадена държава или бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Сметната палата провери дали Комисията е спазила специфичните условия за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за съответните страни партньори и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволителен напредък в управлението на публичните финанси).

| 8.8. | Правната уредба обаче предоставя широки възможности за тълкуване и Комисията разполага със значителна гъвкавост при извършването на преценка дали тези общи условия са били изпълнени. Одитът на редовността от страна на Сметната палата не може да обхване етапите след изплащането на помощта на страната партньор. От този момент нататък преведените средства се обединяват с бюджетните ресурси на страната бенефициент. Евентуалните слабости в нейното финансово управление, водещи до неправомерно използване на средствата на национално ниво, не се отчитат като грешки при одита за редовност на Сметната палата. |
| --- | --- |

8.8.

Правната уредба обаче предоставя широки възможности за тълкуване и Комисията разполага със значителна гъвкавост при извършването на преценка дали тези общи условия са били изпълнени. Одитът на редовността от страна на Сметната палата не може да обхване етапите след изплащането на помощта на страната партньор. От този момент нататък преведените средства се обединяват с бюджетните ресурси на страната бенефициент. Евентуалните слабости в нейното финансово управление, водещи до неправомерно използване на средствата на национално ниво, не се отчитат като грешки при одита за редовност на Сметната палата.

Условен подход

| 8.9. | В случаите, при които финансирането от ЕС е обвързано със специфични изисквания по отношение на допустимостта на разходите, Сметната палата проверява дали тези изисквания са били изпълнени. Когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от други донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако обединеното финансиране включва достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият частта на ЕС. Този прилаган от Комисията подход ограничава работата на одиторите, когато е налице значително финансово участие на други донори, което от своя страна Комисията приема за достатъчно за покриване на евентуалните недопустими разходи, неразкрити от Сметната палата. |
| --- | --- |

8.9.

В случаите, при които финансирането от ЕС е обвързано със специфични изисквания по отношение на допустимостта на разходите, Сметната палата проверява дали тези изисквания са били изпълнени. Когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от други донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако обединеното финансиране включва достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият частта на ЕС. Този прилаган от Комисията подход ограничава работата на одиторите, когато е налице значително финансово участие на други донори, което от своя страна Комисията приема за достатъчно за покриване на евентуалните недопустими разходи, неразкрити от Сметната палата.

Обхват и подход на одита

| 8.10. | Основните елементи на подхода и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на функция „Глобална Европа“ трябва да се отбележи по-конкретно следното: |
| --- | --- |

8.10.

Основните елементи на подхода и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на функция „Глобална Европа“ трябва да се отбележи по-конкретно следното:

| а) | Одитът включи проверка на извадка от 156 операции, както е посочено в 
  приложение 1.1
  , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от операции в рамките на функцията от многогодишната финансова рамка (МФР). През 2015 г. в извадката бяха включени 64 операции, одобрени от делегациите на ЕС в 12 държави бенефициенти (5), и 92 операции, одобрени от централните служби на Комисията, 36 от които са изпълнени от партньори на ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ в райони, засегнати от хуманитарни кризи. |
| --- | --- |

а)

Одитът включи проверка на извадка от 156 операции, както е посочено в 
  приложение 1.1
  , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от операции в рамките на функцията от многогодишната финансова рамка (МФР). През 2015 г. в извадката бяха включени 64 операции, одобрени от делегациите на ЕС в 12 държави бенефициенти (5), и 92 операции, одобрени от централните служби на Комисията, 36 от които са изпълнени от партньори на ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ в райони, засегнати от хуманитарни кризи.

| б) | При разкриване на грешки беше извършван анализ на съответните системи, за да се установят конкретните слабости на системите. |
| --- | --- |

б)

При разкриване на грешки беше извършван анализ на съответните системи, за да се установят конкретните слабости на системите.

| в) | Сметната палата направи оценка на годишните отчети за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“. |
| --- | --- |

в)

Сметната палата направи оценка на годишните отчети за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“.

Редовност на операциите

| 8.11. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 8.1
  . От проверените 156 операции 40 (26 %) са засегнати от грешки (6). Въз основа на 30-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 2,8  % (7). |
| --- | --- |

8.11.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в 
  приложение 8.1
  . От проверените 156 операции 40 (26 %) са засегнати от грешки (6). Въз основа на 30-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 2,8  % (7).

| 8.12. | Ако от 156-те операции в одитираната извадка се изключат седемте операции за бюджетна подкрепа и 23 -те операции, свързани с условния подход, които са описани в точки 8.6—8.9, процентът грешки се изчислява на 3,8  % (8). |
| --- | --- |

8.12.

Ако от 156-те операции в одитираната извадка се изключат седемте операции за бюджетна подкрепа и 23 -те операции, свързани с условния подход, които са описани в точки 8.6—8.9, процентът грешки се изчислява на 3,8  % (8).

| 8.13. | За седем случая на количествено измерими грешки Комисията е разполагала с достатъчно информация, за да предотврати или да открие и коригира грешките преди одобряването на разходите. Ако цялата налична информация е била използвана за предотвратяване или за разкриване и коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази глава би бил с 1 процентен пункт по-нисък (9). При девет други операции Сметната палата установи грешки, които не са били открити от избраните от бенефициентите одитори. Тези случаи представляват 0,6  процентни пункта от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

8.13.

За седем случая на количествено измерими грешки Комисията е разполагала с достатъчно информация, за да предотврати или да открие и коригира грешките преди одобряването на разходите. Ако цялата налична информация е била използвана за предотвратяване или за разкриване и коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази глава би бил с 1 процентен пункт по-нисък (9). При девет други операции Сметната палата установи грешки, които не са били открити от избраните от бенефициентите одитори. Тези случаи представляват 0,6  процентни пункта от изчисления процент грешки.

| 8.14. | Във
  фигура 8.2
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г. |
| --- | --- |

8.14.

Във
  фигура 8.2
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г.

Фигура 8.2 —   Разбивка на изчисления процент грешки за функция „Глобална Европа“

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 8.15. | Най-често срещаният вид грешки (11 от 30 случая), представляващ 32 % от изчисления процент грешки, се отнася до допустимостта на разходите. Тези грешки засягат разходи за дейности, които не са предвидени в договорите (вж.
  фигура 8.3
  ) или са извършени извън допустимия период, неспазване на правилото за произход, недопустими данъци и непреки разходи, които неправилно са отчетени като преки разходи. |
| --- | --- |

8.15.

Най-често срещаният вид грешки (11 от 30 случая), представляващ 32 % от изчисления процент грешки, се отнася до допустимостта на разходите. Тези грешки засягат разходи за дейности, които не са предвидени в договорите (вж.
  фигура 8.3
  ) или са извършени извън допустимия период, неспазване на правилото за произход, недопустими данъци и непреки разходи, които неправилно са отчетени като преки разходи.

Фигура 8.3 —   Недопустими разходи — дейности, които не са предвидени в договорите

ГД „Международно сътрудничество и развитие“ — Мианмар

Сметната палата направи проверка на разходи, декларирани пред Комисията и одобрени от нея, които са свързани с финансиране на международна организация с цел намаляване на употребата на наркотици чрез инжектиране и вредните ѝ последствия. Финансовото участие на ЕС възлиза на около 800 000  евро.

Международната организация, изпълняваща тази дейност, е заявила разходи от 16 000  евро за обучение на персонала. Тъй като обучението не е включено в споразумението за финансиране, тези разходи са недопустими.

Фигура 8.3 —
     
  Недопустими разходи: дейности, които не са предвидени в договорите

ГД „Международно сътрудничество и развитие“ — Мианмар

Предварително уведомително писмо за възстановяване е вече изпратено на организацията.

Що се отнася до другите разходи, делегацията ще продължи да гарантира, че партньорите по изпълнението и ръководителите на проекти са наясно, че финансовите отчети трябва да отговарят на всички условия, предвидени в съответното споразумение. По отношение на разпределянето на разходи през периода на проекта особено внимание ще бъде отделено на разходи, разпределени с предна/задна дата.

| 8.16. | 33 % от изчисления процент грешки се дължат на шест случая, при които Комисията неправилно е приела (а в някои случаи и „уравнила“) разходи, които не са били извършени към момента на одобряването им от Комисията (вж.
  фигура 8.4
  ). |
| --- | --- |

8.16.

33 % от изчисления процент грешки се дължат на шест случая, при които Комисията неправилно е приела (а в някои случаи и „уравнила“) разходи, които не са били извършени към момента на одобряването им от Комисията (вж.
  фигура 8.4
  ).

Фигура 8.4 —   Разходи, които в действителност не са извършени за дадената дейност

Фигура 8.4 —
     
  Разходи, които в действителност не са извършени за дадената дейност

ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ — няколко държави (Сирийска арабска република, Йордания, Ливан)

Сметната палата направи проверка на разходи, декларирани пред Комисията и одобрени от нея, които са свързани с безвъзмездна финансова помощ за хуманитарна организация, изпълняваща дейности в отговор на кризата в Сирия. Отпуснатата от ЕС безвъзмездна финансова помощ възлиза на 5 800 000  евро.

Част от разходите за действието са били свързани с транспортирането на храна. Хуманитарната организация погрешно е отнесла към бюджета на ЕС 8 500  евро за транспортирането на хранителни продукти за действие, финансирано от друг донор.

Служба за инструментите в областта на външната политика — седалище на организацията

Сметната палата направи проверка на разходи, декларирани пред Комисията и одобрени от нея, които са свързани с безвъзмездна финансова помощ за подкрепа на неразпространението на балистични ракети. Действието с бюджет от 930 000  евро е напълно финансирано от Службата за инструментите в областта на външната политика.

Бенефициентът — фондация за научни изследвания, базирана в Европа — е заявила разходи за персонал, които надхвърлят действително извършените разходи.

Служба за инструментите в областта на външната политика — седалище на организацията

Службата за инструментите в областта на външната политика се основава на доклади за проверките на разходите преди извършване на окончателните плащания за безвъзмездна финансова помощ. Въпреки че в доклада за този договор не е установена тази конкретна грешка, Комисията вече беше установила грешката на бенефициента чрез своята система за последващ контрол.

Службата за инструментите в областта на външната политика ще предприеме също така мерки за подобряване на настоящата система за докладите за проверките на разходите, по примера на ГД „Развитие и сътрудничество“.

Комисията е в процес на възстановяване на недопустимите средства с оглед на ефективната защита на финансовите интереси на ЕС.

| 8.17. | 14 % от изчисления процент грешки (осем случая) се дължат на разходи, при които не е предоставена основна подкрепяща документация. |
| --- | --- |

8.17.

14 % от изчисления процент грешки (осем случая) се дължат на разходи, при които не е предоставена основна подкрепяща документация.

| 8.18. | Един случай е свързан с недопустима категория бенефициенти (вж.
  фигура 8.5
  ). |
| --- | --- |

8.18.

Един случай е свързан с недопустима категория бенефициенти (вж.
  фигура 8.5
  ).

Фигура 8.5 —   Недопустими бенефициенти

EACEA — Азербайджан

Сметната палата провери разходи в размер 16 500  евро, докладвани на и приети от Изпълнителната агенция за образование, аудио-визия и култура (EACEA), за насърчаване на Европейското сътрудничество по въпросите на младежта. Средствата са отпуснати на младежки клуб, който Сметната палата не успя да открие, за да извърши проверка на подкрепящата документация.

Фигура 8.5 —
     
  Недопустими бенефициенти

EACEA — Азербайджан

След тази констатация, която предполага наличието на нередности/дейности, свързани с измами, Комисията предприе действия, спази приложимите правила и процедури и информира съответния орган (OLAF). Комисията също така предприе необходимите действия за възстановяване на изплатените средства.

| 8.19. | 7 % от изчисления процент грешки са свързани с четири случая, при които бенефициентът не е спазил правилата за обществени поръчки. |
| --- | --- |

8.19.

7 % от изчисления процент грешки са свързани с четири случая, при които бенефициентът не е спазил правилата за обществени поръчки.

| 8.20. | Освен остойностените от Сметната палата грешки, бяха открити 16 количествено неизмерими грешки, свързани с неспазването на правни или договорни задължения. |
| --- | --- |

8.20.

Освен остойностените от Сметната палата грешки, бяха открити 16 количествено неизмерими грешки, свързани с неспазването на правни или договорни задължения.

| 8.21. | Проверените седем операции в областта на бюджетната подкрепа не са засегнати от грешки в редовността (вж. също Годишен доклад за 2015 г. относно Европейските фондове за развитие, точка 38). |
| --- | --- |

8.21.

Проверените седем операции в областта на бюджетната подкрепа не са засегнати от грешки в редовността (вж. също Годишен доклад за 2015 г. относно Европейските фондове за развитие, точка 38).

Преглед на годишните отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол

Преглед на годишните отчети за дейността

| 8.22. | Следвайки ротационен подход в областта „Глобална Европа“ (10), Сметната палата направи преглед на годишния отчет за дейността на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ за 2015 г. |
| --- | --- |

8.22.

Следвайки ротационен подход в областта „Глобална Европа“ (10), Сметната палата направи преглед на годишния отчет за дейността на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ за 2015 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 8.23. | В своята декларация за достоверност за 2015 г. генералният директор на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ посочва, че и за двата финансови инструмента, управлявани от генералната дирекция (Европейски инструмент за съседство (ЕИС) и Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП), средствата, изложени на финансов риск, са под прага на същественост от 2 % (11), а определеният среден процент грешки (12) за цялата генерална дирекция е 1,12  %. Това изявление не съответства на резултатите от одитната дейност на Сметната палата. Тъй като това е първата година от функционирането на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, тя е разработила нови методологии за изчисляване на процентите грешки за различните програми и принципи на управление. ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ признава в своя отчет, че този подход се нуждае от допълнително усъвършенстване. При прегледа на различните методологии Сметната палата срещна ограничения поради някои закъснения в предоставянето на информация от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“. Ще бъде извършен задълбочен преглед на годишния отчет за дейността за 2016 г. |
| --- | --- |

8.23.

В своята декларация за достоверност за 2015 г. генералният директор на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ посочва, че и за двата финансови инструмента, управлявани от генералната дирекция (Европейски инструмент за съседство (ЕИС) и Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП), средствата, изложени на финансов риск, са под прага на същественост от 2 % (11), а определеният среден процент грешки (12) за цялата генерална дирекция е 1,12  %. Това изявление не съответства на резултатите от одитната дейност на Сметната палата. Тъй като това е първата година от функционирането на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, тя е разработила нови методологии за изчисляване на процентите грешки за различните програми и принципи на управление. ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ признава в своя отчет, че този подход се нуждае от допълнително усъвършенстване. При прегледа на различните методологии Сметната палата срещна ограничения поради някои закъснения в предоставянето на информация от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“. Ще бъде извършен задълбочен преглед на годишния отчет за дейността за 2016 г.

| 8.24. | ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е изчислила процента остатъчни грешки (RER) за 90 % от своите разходи и е получила три стойности (13): RER за ИПП при пряко управление, RER за ИПП при непряко управление с държавите бенефициенти и RER за ЕИС при всички методи на управление. За останалите 10 % от разходите ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е използвала други начини за получаване на увереност. |
| --- | --- |

8.24.

ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е изчислила процента остатъчни грешки (RER) за 90 % от своите разходи и е получила три стойности (13): RER за ИПП при пряко управление, RER за ИПП при непряко управление с държавите бенефициенти и RER за ЕИС при всички методи на управление. За останалите 10 % от разходите ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е използвала други начини за получаване на увереност.

| 8.25. | ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е измерила всеки от трите процента остатъчни грешки на различна основа: |
| --- | --- |

8.25.

ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е измерила всеки от трите процента остатъчни грешки на различна основа:

| а) | Процентът остатъчни грешки за ЕИС (0,64  %) е определен от външен изпълнител, който следва методология, подобна на тази за процента остатъчни грешки, прилагана за ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (14). |
| --- | --- |

а)

Процентът остатъчни грешки за ЕИС (0,64  %) е определен от външен изпълнител, който следва методология, подобна на тази за процента остатъчни грешки, прилагана за ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (14).

| б) | ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е изчислила процента остатъчни грешки за областта „ИПП при пряко управление“ (1,62  %) въз основа на собствените си последващи проверки на извадка от операции. |
| --- | --- |

б)

ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е изчислила процента остатъчни грешки за областта „ИПП при пряко управление“ (1,62  %) въз основа на собствените си последващи проверки на извадка от операции.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| в) | За методологията при изчисляването на процента остатъчни грешки за областта „ИПП при непряко управление с държавите бенефициенти“ ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е използвала резултатите от работата на одитните органи на държавите бенефициенти. Поради недостатъчния размер на популациите ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е допълнила резултатите с исторически стойности на процентите грешки за този вид управление. Резултатът е процент грешки в диапазона 0,02 —1,84  % (15). |
| --- | --- |

в)

За методологията при изчисляването на процента остатъчни грешки за областта „ИПП при непряко управление с държавите бенефициенти“ ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е използвала резултатите от работата на одитните органи на държавите бенефициенти. Поради недостатъчния размер на популациите ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е допълнила резултатите с исторически стойности на процентите грешки за този вид управление. Резултатът е процент грешки в диапазона 0,02 —1,84  % (15).

| 8.26. | Принципът на управление „непряко управление от държавите бенефициенти“ обхваща 37 % от плащанията, извършени в рамките на ИПП. Сметната палата счита, че изчислението на RER за тази област, при което се съчетават резултати от статистически непредставителна извадка, формирана от одитните органи, и исторически данни за RER, изчислени от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, не е достатъчно представително и не предоставя достатъчно точна информация за размера на плащанията, изложени на риск. Съществува риск изчислението, което не съответства напълно на инструкциите на Комисията (16), да занижава процента грешки и по този начин потенциално да влияе върху изразената от генералния директор увереност (например възможно е да не бъде изразена резерва, когато това е необходимо) (17). |
| --- | --- |

8.26.

Принципът на управление „непряко управление от държавите бенефициенти“ обхваща 37 % от плащанията, извършени в рамките на ИПП. Сметната палата счита, че изчислението на RER за тази област, при което се съчетават резултати от статистически непредставителна извадка, формирана от одитните органи, и исторически данни за RER, изчислени от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, не е достатъчно представително и не предоставя достатъчно точна информация за размера на плащанията, изложени на риск. Съществува риск изчислението, което не съответства напълно на инструкциите на Комисията (16), да занижава процента грешки и по този начин потенциално да влияе върху изразената от генералния директор увереност (например възможно е да не бъде изразена резерва, когато това е необходимо) (17).

| 8.26. | Държавите, които работят в рамките на непряко управление с държавите бенефициенти, за които се изчислява процентът остатъчни грешки (RER), а именно Хърватия, бившата югославска република Македония и Турция, са имали стабилна контролна среда през последните десет години. Следователно ГД нямаше доказателства за увеличен риск в тази среда. Рамката за контрол включва всички последващи контроли на тръжните процедури и възлагането на обществени поръчки, както и много щателна процедура за уравняване на сметките за плащанията, заедно с редовните проверки на място от страна на Комисията. В допълнение към това националните органи, упълномощени от Комисията след задълбочен одит, имат свои собствени проверки по отношение на етапа на процеса на сключване на договори, както и на плащанията. Одитните органи в държавите извършват допълнителни проверки на операциите на националните органи. Това води до ниско равнище на риск за средата, в резултат на което процентът грешки е под прага на същественост за девет от последните десет години.

  2015 г. е първата година, през която е потърсено становището на одитните органи на държавите. Като се има предвид, че процентът грешки, получен от държавите, е значително по-нисък (0,02  %) от историческата средна стойност (под 2 %) и се основава на нестатистическа извадка, основната стойност (0,91  %) беше установена въз основа на средната стойност между годишния отчет за дейността за 2015 г. (0,02  %) и най-високия RER (1,84  %), отчетен в годишния отчет за дейността за 2012 г. и касаещ договори в рамките на програмната 2005 година. По този начин се цели да се запази консервативният и предпазлив подход от предишните години.


  Това се основава на приложение 2 към насоките за изчисляване на RER на ГД „Бюджет“. Те разясняват мерките, които трябва да бъдат предприети в случаи като описания по-горе.


  В резултат на това Комисията не смята, че е можело да се изисква резерва, тъй като крайното ниво на същественост е било под 2 %. |
| --- | --- |

8.26.

2015 г. е първата година, през която е потърсено становището на одитните органи на държавите. Като се има предвид, че процентът грешки, получен от държавите, е значително по-нисък (0,02  %) от историческата средна стойност (под 2 %) и се основава на нестатистическа извадка, основната стойност (0,91  %) беше установена въз основа на средната стойност между годишния отчет за дейността за 2015 г. (0,02  %) и най-високия RER (1,84  %), отчетен в годишния отчет за дейността за 2012 г. и касаещ договори в рамките на програмната 2005 година. По този начин се цели да се запази консервативният и предпазлив подход от предишните години.

Това се основава на приложение 2 към насоките за изчисляване на RER на ГД „Бюджет“. Те разясняват мерките, които трябва да бъдат предприети в случаи като описания по-горе.

В резултат на това Комисията не смята, че е можело да се изисква резерва, тъй като крайното ниво на същественост е било под 2 %.

| 8.27. | Не е изчислен процент остатъчни грешки за ИПП при принципа на управление „непряко управление от упълномощени организации“, при който са извършени 15 % от плащанията по този инструмент през 2015 г. |
| --- | --- |

8.27.

Не е изчислен процент остатъчни грешки за ИПП при принципа на управление „непряко управление от упълномощени организации“, при който са извършени 15 % от плащанията по този инструмент през 2015 г.

| 8.27. | Комисията отбелязва, че макар и RER за ИПП през 2015 г. да не обхваща принципа на управление „непряко управление от упълномощени организации“, той е обхванат от следните начини за получаване на увереност: 1) оценки по стълбове; 2) редовно докладване от упълномощените организации; 3) проверки на място; 4) мисии с цел проверка.

  Комисията би желала допълнително да подчертае, че непрякото управление от упълномощени организации, в рамките на ИПП, се отнася до 94 % от плащанията за предварително финансиране. |
| --- | --- |

8.27.

Комисията би желала допълнително да подчертае, че непрякото управление от упълномощени организации, в рамките на ИПП, се отнася до 94 % от плащанията за предварително финансиране.

| 8.28. | Сметната палата разгледа също така годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2015 г., като резултатите от този преглед са представени в годишния доклад относно осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие, точки 49—53. |
| --- | --- |

8.28.

Сметната палата разгледа също така годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2015 г., като резултатите от този преглед са представени в годишния доклад относно осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие, точки 49—53.

Слабости на системите, разкрити чрез тестове на операциите

| 8.29. | Тестването на операциите в областта „Глобална Европа“ разкри някои слабости на контрола в системите на Комисията. Както е посочено в точка 8.13, проверките на разходите, извършвани от избрани от бенефициентите одитори, в някои случаи не са разкрили съществуващите грешки, което е довело до приемане от Комисията на недопустими разходи (18). Извършените от Сметната палата проверки също така установиха закъснения при валидирането, разрешаването и изплащането на разходи от Комисията. |
| --- | --- |

8.29.

Тестването на операциите в областта „Глобална Европа“ разкри някои слабости на контрола в системите на Комисията. Както е посочено в точка 8.13, проверките на разходите, извършвани от избрани от бенефициентите одитори, в някои случаи не са разкрили съществуващите грешки, което е довело до приемане от Комисията на недопустими разходи (18). Извършените от Сметната палата проверки също така установиха закъснения при валидирането, разрешаването и изплащането на разходи от Комисията.

| 8.29. | ГД „Международно сътрудничество и развитие“ ще прилага система за осигуряване на качеството и за проверките на разходите, пряко договорени от бенефициерите. Тъй като обаче недостатъците в системата са свързани отчасти с недостатъци в заданията на тези видове ангажименти, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ първо ще ревизира заданията. В ревизирането на заданията ще залегне, в допълнение към засилените изисквания за качество, по-ясен акцент върху полезните резултати за целите на достоверността. |
| --- | --- |

8.29.

| 8.30. | Пет от проверените от Сметната палата операции са свързани с договори за туининг (19), финансирани по Европейския инструмент за съседство и партньорство. Тъй като договорите за туининг са разработени по модела на договорите за безвъзмездна финансова помощ, те се подчиняват на общото изискване да не реализират печалба (20). |
| --- | --- |

8.30.

Пет от проверените от Сметната палата операции са свързани с договори за туининг (19), финансирани по Европейския инструмент за съседство и партньорство. Тъй като договорите за туининг са разработени по модела на договорите за безвъзмездна финансова помощ, те се подчиняват на общото изискване да не реализират печалба (20).

| 8.31. | Сметната палата установи, че специфичните правила за разходи, като например еднократната обща сума и разходите с единна фиксирана ставка, въведени от Комисията за туининг инструмента, не определят максимални граници на финансирането, чиято цел основно е покриване на непреките разходи на държавата членка — партньор по проекта. За одитираните договори размерът на финансирането с единна фиксирана ставка и като еднократна обща сума варира между 15 % и 27 % от общия размер на разходите. За сравнение — максималният размер за непреките разходи по договорите за безвъзмездна финансова помощ обикновено се определя на 7 % (21), което означава, че съществува риск изпълняващата държава членка да реализира печалба. |
| --- | --- |

8.31.

Сметната палата установи, че специфичните правила за разходи, като например еднократната обща сума и разходите с единна фиксирана ставка, въведени от Комисията за туининг инструмента, не определят максимални граници на финансирането, чиято цел основно е покриване на непреките разходи на държавата членка — партньор по проекта. За одитираните договори размерът на финансирането с единна фиксирана ставка и като еднократна обща сума варира между 15 % и 27 % от общия размер на разходите. За сравнение — максималният размер за непреките разходи по договорите за безвъзмездна финансова помощ обикновено се определя на 7 % (21), което означава, че съществува риск изпълняващата държава членка да реализира печалба.

| 8.31. | Комисията подготвя актуализация на ръководството за туининг, както и ново решение на Комисията. Констатацията, докладвана от Съда, ще бъде взета предвид. |
| --- | --- |

8.31.

Оценка на системите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“

| 8.32. | Сметната палата извърши оценка на системите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, като подробните резултати от нашата дейност са представени в годишния доклад относно осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие, точки 39—53. |
| --- | --- |

8.32.

Сметната палата извърши оценка на системите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, като подробните резултати от нашата дейност са представени в годишния доклад относно осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие, точки 39—53.

Заключение и препоръки

Заключение за 2015 г.

| 8.33. | Като цяло одитните доказателства показват, че функцията „Глобална Европа“ е засегната от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

8.33.

Като цяло одитните доказателства показват, че функцията „Глобална Европа“ е засегната от съществено ниво на грешки.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 8.34. | По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки в популацията е в размер на 2,8  % (вж.
  приложение 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.34.

По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки в популацията е в размер на 2,8  % (вж.
  приложение 8.1
  ).

Препоръки

| 8.35. | В 
  приложение 8.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади (22). В годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи седем препоръки. Комисията изцяло е изпълнила пет от тях, една е била изпълнена в голяма степен и една — в известна степен. |
| --- | --- |

8.35.

В 
  приложение 8.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата на напредъка при изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади (22). В годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи седем препоръки. Комисията изцяло е изпълнила пет от тях, една е била изпълнена в голяма степен и една — в известна степен.

| 8.36. | Резултатите от тестовете на операциите показват, както и през предходни години, че контролите за разкриване и предотвратяване на грешки при договорите за безвъзмездна финансова помощ в някои случаи не работят (23). В своя годишен доклад за 2011 г. Сметната палата препоръчва на Комисията да подобри надзора върху споразуменията за отпускане на безвъзмездна помощ и повтаря същата препоръка в доклада за 2014 г. Сметната палата признава, че ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е в процес на въвеждане на нови мерки, като например систематичен мониторинг и посещения на място, но тъй като тези действия все още не се изпълняват, тяхното отражение може да бъде оценено едва през следващите години. |
| --- | --- |

8.36.

Резултатите от тестовете на операциите показват, както и през предходни години, че контролите за разкриване и предотвратяване на грешки при договорите за безвъзмездна финансова помощ в някои случаи не работят (23). В своя годишен доклад за 2011 г. Сметната палата препоръчва на Комисията да подобри надзора върху споразуменията за отпускане на безвъзмездна помощ и повтаря същата препоръка в доклада за 2014 г. Сметната палата признава, че ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е в процес на въвеждане на нови мерки, като например систематичен мониторинг и посещения на място, но тъй като тези действия все още не се изпълняват, тяхното отражение може да бъде оценено едва през следващите години.

| 8.37. | Както е посочено в точка 8.29, извършените от Сметната палата тестове показват, че качеството на проверките, извършвани от определените от бенефициентите одитори, също не е достатъчно добро. Тази слабост е отбелязана и в предишни доклади на Сметната палата, а в годишния доклад за 2012 г. е отправена препоръка Комисията да предприеме мерки за подобряване на качеството на проверките на разходите. |
| --- | --- |

8.37.

Както е посочено в точка 8.29, извършените от Сметната палата тестове показват, че качеството на проверките, извършвани от определените от бенефициентите одитори, също не е достатъчно добро. Тази слабост е отбелязана и в предишни доклади на Сметната палата, а в годишния доклад за 2012 г. е отправена препоръка Комисията да предприеме мерки за подобряване на качеството на проверките на разходите.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 8.38. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва: |
| --- | --- |

8.38.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва:

| — | Препоръка 1: ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да подобрят качеството на проверките на разходите, възложени от бенефициентите на външни одитори, по-конкретно като въведат нови мерки, например използване на таблици за осигуряване на качеството при проверката на качеството на дейността, извършена от външните одитори, и ревизиране на възложеното им задание; |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да подобрят качеството на проверките на разходите, възложени от бенефициентите на външни одитори, по-конкретно като въведат нови мерки, например използване на таблици за осигуряване на качеството при проверката на качеството на дейността, извършена от външните одитори, и ревизиране на възложеното им задание;

Комисията приема препоръка 1.

Тя вече разработва адаптация на таблицата за качеството на одитите и проверките, извършвани от Комисията, на специфичните особености, потребности и условия за изпълнение на проверките на разходи, извършени от бенефициентите.

| — | Препоръка 2: ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да предприеме действия, чрез които да следи за това, отпускането на средства чрез инструмента за туининг да се извършва в съответствие с правилото за нереализиране на печалба и спазване на принципа на доброто финансово управление; |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да предприеме действия, чрез които да следи за това, отпускането на средства чрез инструмента за туининг да се извършва в съответствие с правилото за нереализиране на печалба и спазване на принципа на доброто финансово управление;

Комисията приема препоръка 2.

| — | Препоръка 3: ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да преразгледа методологията си за изчисляване на процента остатъчни грешки, за да предоставя статистически точна информация относно изложените на риск средства при плащанията, извършвани по ИПП при непряко управление. |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да преразгледа методологията си за изчисляване на процента остатъчни грешки, за да предоставя статистически точна информация относно изложените на риск средства при плащанията, извършвани по ИПП при непряко управление.

Комисията приема препоръка 3.

ЧАСТ 2 — „СИГУРНОСТ И ГРАЖДАНСТВО“

| 8.39. | Функцията „Сигурност и гражданство“ представлява малка, но растяща част от бюджета на ЕС. Във
  фигура 8.6
  се съдържа основна информация относно включените в оценката дейности и плащания през 2015 г. От нея се вижда, че е одитирана популация общо в размер на 1,5  млрд. евро, изключвайки децентрализираните агенции (24), или около 1 % от бюджета на ЕС. Настоящият раздел се фокусира върху 0,8  млрд. евро, изразходвани за „миграция и сигурност“. |
| --- | --- |

8.39.

Функцията „Сигурност и гражданство“ представлява малка, но растяща част от бюджета на ЕС. Във
  фигура 8.6
  се съдържа основна информация относно включените в оценката дейности и плащания през 2015 г. От нея се вижда, че е одитирана популация общо в размер на 1,5  млрд. евро, изключвайки децентрализираните агенции (24), или около 1 % от бюджета на ЕС. Настоящият раздел се фокусира върху 0,8  млрд. евро, изразходвани за „миграция и сигурност“.

Фигура 8.6 —   Основна информация за функция 3 от МФР „Сигурност и гражданство“ за 2015 г.

(в млрд. евро)

Image

| Общо плащания за годината | 2,0 |
| --- | --- |
| - авансови плащания
   (33) | 1,3 |
| + уравняване на авансови плащания
   (33) | 1,4 |
| | |
| Общо за одитираната популация | 2,1 |

Общо плащания за годината

2,0

- авансови плащания
   (33)

1,3

- уравняване на авансови плащания
   (33)

1,4

Общо за одитираната популация

2,1

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на функция „Сигурност и гражданство“

| 8.40. | Функция „Сигурност и гражданство“ обединява различни политики, чиято обща цел е да утвърдят концепцията за „европейско гражданство“ чрез създаването на пространство на свобода, правосъдие и сигурност без вътрешни граници. Разходите са концентрирани в три основни политики — „миграция и сигурност“, „храни и фуражи“ и „креативна Европа“. |
| --- | --- |

8.40.

Функция „Сигурност и гражданство“ обединява различни политики, чиято обща цел е да утвърдят концепцията за „европейско гражданство“ чрез създаването на пространство на свобода, правосъдие и сигурност без вътрешни граници. Разходите са концентрирани в три основни политики — „миграция и сигурност“, „храни и фуражи“ и „креативна Европа“.

| 8.41. | По-голямата част от разходите в област „Миграция и сигурност“ се финансират чрез два фонда — Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) (25) и Фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС). Целта на ФУМИ е да допринася за ефективното управление на миграционните потоци и да прилага, засилва и развива общ подход на ЕС в областта на убежището и миграцията. Целта на Фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС) е да допринася за високото ниво на сигурност в ЕС, като насърчава изпълнението на стратегията за вътрешна сигурност, сътрудничеството в областта на правоприлагането и управлението на външните граници на ЕС. ФВС се състои от два инструмента — Фонд „Вътрешна сигурност — граници и визи“ (26) и Фонд „Вътрешна сигурност — полиция“ (27). Фонд „Вътрешна сигурност — граници и визи“ подпомага хармонизирането на мерките за управление на границите и развитието на обща визова политика. Фонд „Вътрешна сигурност — полиция“ подпомага сътрудничеството между правоприлагащите агенции и подобряването на капацитета за управление на рискове и кризи, свързани със сигурността. През 2014 г. ФУМИ и ФВС заменят предишната програма SOLID („Солидарност и управление на миграционните потоци“). Както и при програма SOLID, управлението на по-голямата част от средствата по ФУМИ и ФВС е споделено между държавите членки и Комисията. |
| --- | --- |

8.41.

По-голямата част от разходите в област „Миграция и сигурност“ се финансират чрез два фонда — Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) (25) и Фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС). Целта на ФУМИ е да допринася за ефективното управление на миграционните потоци и да прилага, засилва и развива общ подход на ЕС в областта на убежището и миграцията. Целта на Фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС) е да допринася за високото ниво на сигурност в ЕС, като насърчава изпълнението на стратегията за вътрешна сигурност, сътрудничеството в областта на правоприлагането и управлението на външните граници на ЕС. ФВС се състои от два инструмента — Фонд „Вътрешна сигурност — граници и визи“ (26) и Фонд „Вътрешна сигурност — полиция“ (27). Фонд „Вътрешна сигурност — граници и визи“ подпомага хармонизирането на мерките за управление на границите и развитието на обща визова политика. Фонд „Вътрешна сигурност — полиция“ подпомага сътрудничеството между правоприлагащите агенции и подобряването на капацитета за управление на рискове и кризи, свързани със сигурността. През 2014 г. ФУМИ и ФВС заменят предишната програма SOLID („Солидарност и управление на миграционните потоци“). Както и при програма SOLID, управлението на по-голямата част от средствата по ФУМИ и ФВС е споделено между държавите членки и Комисията.

Обхват и подход на одита

| 8.42. | Сметната палата извърши преглед на основните системи в областта на миграцията и сигурността, която попада под отговорността на генерална дирекция на Комисията „Миграция и вътрешни работи“ (28). По отношение на прякото управление това включва проверка на системите на Комисията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ и за обществени поръчки (29). При споделеното управление това включва проверка (30) на извършваната от Комисията оценка на системите на държавите членки за управление на средствата по програма SOLID. |
| --- | --- |

8.42.

Сметната палата извърши преглед на основните системи в областта на миграцията и сигурността, която попада под отговорността на генерална дирекция на Комисията „Миграция и вътрешни работи“ (28). По отношение на прякото управление това включва проверка на системите на Комисията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ и за обществени поръчки (29). При споделеното управление това включва проверка (30) на извършваната от Комисията оценка на системите на държавите членки за управление на средствата по програма SOLID.

Обобщение на констатациите и оценките, свързани със системите на ГД „Миграция и вътрешни работи“

| 8.43. | През 2015 г. Комисията (ГД „Миграция и вътрешни работи“) е управлявала пряко плащания в размер на 201 млн. евро в областта на политика, свързана с миграцията и сигурността, чрез безвъзмездна финансова помощ и обществени поръчки. Комисията е въвела съответните контроли, изисквани от Финансовия регламент. Извършеният от Сметната палата преглед не разкри сериозни слабости. |
| --- | --- |

8.43.

През 2015 г. Комисията (ГД „Миграция и вътрешни работи“) е управлявала пряко плащания в размер на 201 млн. евро в областта на политика, свързана с миграцията и сигурността, чрез безвъзмездна финансова помощ и обществени поръчки. Комисията е въвела съответните контроли, изисквани от Финансовия регламент. Извършеният от Сметната палата преглед не разкри сериозни слабости.

| 8.44. | През 2015 г. Комисията е извършила плащания в размер на 582 млн. евро (31) по програми със споделено управление между Комисията и държавите членки. До края на 2015 г. Комисията е приключила 506 годишни програми SOLID на държавите членки. |
| --- | --- |

8.44.

През 2015 г. Комисията е извършила плащания в размер на 582 млн. евро (31) по програми със споделено управление между Комисията и държавите членки. До края на 2015 г. Комисията е приключила 506 годишни програми SOLID на държавите членки.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 8.45. | Комисията е извършила одит на избрани системи на държавите членки за управление и контрол, използвани за програма SOLID. Извършената от Сметната палата проверка на тази дейност не обхвана тестовете на ефективността на вътрешните контроли за повечето ключови процеси (процедури за подбор и възлагане на поръчки, мониторинг на проектите, плащания и счетоводство), а се фокусира по-скоро върху описанието на тези процедури и тестването „стъпка по стъпка“ (насочено към разбирането и документирането на процедурите за контрол), като съществува риск това да се окаже недостатъчно за изразяване на заключение относно ефективността на контрола. |
| --- | --- |

8.45.

Комисията е извършила одит на избрани системи на държавите членки за управление и контрол, използвани за програма SOLID. Извършената от Сметната палата проверка на тази дейност не обхвана тестовете на ефективността на вътрешните контроли за повечето ключови процеси (процедури за подбор и възлагане на поръчки, мониторинг на проектите, плащания и счетоводство), а се фокусира по-скоро върху описанието на тези процедури и тестването „стъпка по стъпка“ (насочено към разбирането и документирането на процедурите за контрол), като съществува риск това да се окаже недостатъчно за изразяване на заключение относно ефективността на контрола.

| 8.45. | Комисията признава, че одитите не са обхванали тестове на мерките за контрол върху повечето ключови процеси.

  Комисията обаче би искала да подчертае отново, че в рамките на споделеното управление осигуряването на ефективността на контрола се изгражда постепенно не само по отношение на одитите на системите, а чрез системен подход, като се започне от началната фаза, оперативните мониторингови посещения на ГД „Миграция и вътрешни работи“, годишното приключване, последващи одити и, в съответствие с принципа на единния одит, чрез одитната дейност на държавата членка, която трябва да гарантира през целия програмен период одитния обхват по отношение на всички основни процеси, в съответствие с член 17 параграф 2 от Решение No 456/2008/ЕО от 5 март 2008 г.


  Освен това в хода на първите посещения за одит на системите за управление и контрол някои процеси все още не бяха започнати, поради което не можеха да бъдат обект на одит. |
| --- | --- |

8.45.

Комисията обаче би искала да подчертае отново, че в рамките на споделеното управление осигуряването на ефективността на контрола се изгражда постепенно не само по отношение на одитите на системите, а чрез системен подход, като се започне от началната фаза, оперативните мониторингови посещения на ГД „Миграция и вътрешни работи“, годишното приключване, последващи одити и, в съответствие с принципа на единния одит, чрез одитната дейност на държавата членка, която трябва да гарантира през целия програмен период одитния обхват по отношение на всички основни процеси, в съответствие с член 17 параграф 2 от Решение No 456/2008/ЕО от 5 март 2008 г.

Освен това в хода на първите посещения за одит на системите за управление и контрол някои процеси все още не бяха започнати, поради което не можеха да бъдат обект на одит.

| 8.46. | За да смекчи евентуалните рискове, които идентифицира при тези одити на системите, Комисията извършва проследяване на последващите действия във връзка с проведените одити на системите, налага финансови корекции и провежда последващи одити. Тези последващи одити се извършват след като Комисията е извършила плащанията по заявленията за разходи на държавата членка и могат да доведат до събиране на платени недопустими разходи. Комисията се съсредоточава предимно върху малкото случаи, за които счита, че системите на държавите членки не предоставят достатъчна увереност по отношение на законосъобразността и редовността на плащанията. Поради ограничения обхват на тестовете на контрола, описани в предходната точка обаче, съществува риск Комисията да е счела, че някои годишни програми с неефективни контролни системи предоставят достатъчна увереност и да не ги е включила в обхвата на извършваните от нея последващи одити. Към момента на нашия одит Комисията беше извършила последващи одити само за 13 от приключените програми, като счита, че това осигурява достатъчна увереност. Този ограничен обхват на одита намалява надеждността на допустимите разходи, декларирани пред Комисията. |
| --- | --- |

8.46.

За да смекчи евентуалните рискове, които идентифицира при тези одити на системите, Комисията извършва проследяване на последващите действия във връзка с проведените одити на системите, налага финансови корекции и провежда последващи одити. Тези последващи одити се извършват след като Комисията е извършила плащанията по заявленията за разходи на държавата членка и могат да доведат до събиране на платени недопустими разходи. Комисията се съсредоточава предимно върху малкото случаи, за които счита, че системите на държавите членки не предоставят достатъчна увереност по отношение на законосъобразността и редовността на плащанията. Поради ограничения обхват на тестовете на контрола, описани в предходната точка обаче, съществува риск Комисията да е счела, че някои годишни програми с неефективни контролни системи предоставят достатъчна увереност и да не ги е включила в обхвата на извършваните от нея последващи одити. Към момента на нашия одит Комисията беше извършила последващи одити само за 13 от приключените програми, като счита, че това осигурява достатъчна увереност. Този ограничен обхват на одита намалява надеждността на допустимите разходи, декларирани пред Комисията.

---

(1)  COM(2011) 500 окончателен („Бюджет за стратегията „Европа 2020“, част II — Информационни документи за политиките).

(2)  По-конкретно бюджетът за външни дейности може да финансира обществени поръчки, споразумения за безвъзмездна финансова помощ, специални заеми, гаранции по заеми и финансово подпомагане, бюджетна подкрепа и други специфични форми на бюджетно подпомагане.

(3)  Плащанията за бюджетна подкрепа, извършени през 2015 г. от общия бюджет, са в размер на 840 млн. евро.

(4)  Плащанията към международни организации, извършени през 2015 г. от общия бюджет, са в размер на 1,7 млрд. евро. Не е възможно да се определи за какъв дял от тази сума се прилага условният подход, тъй като Комисията не наблюдава този аспект отделно.

(5)  Афганистан, Албания, Азербайджан, Босна и Херцеговина, Китай, Египет, Израел, Молдова, Мианмар, Палестина, Танзания, Тунис.

(6)  Някои операции са засегнати от повече от една грешка. Сметната палата докладва общо 46 грешки.

(7)  Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,0 % и 4,6 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(8)  126 операции, долна граница на грешките (LEL) — 1,6 %, горна граница на грешките (UEL) — 6,0 %, с ниво на увереност 95 %.

(9)  В 0,9 % (пет случая) Комисията сама е допуснала грешка, а в 0,1 % (два случая) грешката е допусната от бенефициентите.

(10)  В предходните години разгледахме годишния отчет за дейността на ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ за 2014 г. и годишния отчет на Службата за инструментите в областта на външната политика за 2013 г.

(11)  Изложените на риск средства представляват 0,84 % от плащанията по ЕИС и 1,63 % от плащанията по ИПП.

(12)  Съотношение между общия размер на средствата, изложени на риск, и общия размер на изплатените средства.

(13)  ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е определила пет основни вида контролна среда — обществени поръчки при пряко управление, безвъзмездна финансова помощ при пряко управление, бюджетна подкрепа при пряко управление, непряко управление от държавата бенефициент, непряко управление от упълномощена организация.

(14)  Сметната палата направи преглед на тази методология в своя годишен доклад за 2012 г. относно Европейските фондове за развитие и заключи, че тя е подходяща като цяло за целите на изследването.

(15)  ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ използва основна стойност от 0,91 % за изчисляване на размера на изложените на риск средства.

(16)  Насоки на ГД „Бюджет“ относно изчисляването на процента грешки за годишните отчети за дейността през 2015 г.

(17)  По отношение на процента остатъчни грешки и размера на изложените на риск средства при непрякото управление от държавите бенефициенти Сметната палата достигна до същите заключения като Службата за вътрешен одит на Комисията, която е проверила методологията и изчисленията за процента остатъчни грешки на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ за 2015 г.

(18)  От деветте случая, описани в точка 8.13, пет засягат ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, три — ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и един — Службата за инструментите в областта на външната политика.

(19)  „Туининг“ е инструмент на ЕС за изграждане на институции, който е разработен от Комисията и се основава на сътрудничество и партньорство между публичните администрации на държавите — членки на ЕС и държавата бенефициент с цел постигане на задължителни резултати, съгласувани с Комисията.

(20)  Принцип за недопускане на печалба съгласно член 125, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1).

(21)  Член 124, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012.

(22)  Целта на това проследяване на препоръките е да провери дали са предприети и се прилагат корективни мерки в отговор на нашите препоръки. Сметната палата не оценява ефективността от тяхното изпълнение.

(23)  84 % от остойностените от Сметната палата грешки за 2015 г. са свързани със споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ.

(24)  Сметната палата изготвя специфични годишни доклади за всяка от участващите агенции, които са 12 на брой. Най-често изразяваните констатации и оценки по отношение на тези агенции през последните години са свързани с високото ниво на пренесени бюджетни кредити за поемане на задължения и със слабости на вътрешните контроли.

(25)  Регламент (ЕС) No 516/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. за създаване на фонд „Убежище, миграция и интеграция“ и за изменение на Решение 2008/381/ЕО на Съвета и отмяна на решения No 573/2007/ЕО и No 575/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Решение 2007/435/ЕО на Съвета (ОВ L 150, 20.5.2014 г., стр. 168).

(26)  Регламент (ЕС) No 515/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. за създаване на инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите като част от фонд „Вътрешна сигурност“ и за отмяна на Решение No 574/2007/ЕО (ОВ L 150, 20.5.2014 г., стр. 143).

(27)  Регламент (ЕС) No 513/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност“ и за отмяна на Решение 2007/125/ПВР на Съвета (ОВ L 150, 20.5.2014 г., стр. 93).

(28)  Сметната палата провери също така десет операции, свързани с функция „Сигурност и гражданство“, за да получи данни за целите на общата оценка на редовността на операциите на ЕС, както е посочено в точка 1.19 от глава 1.

(29)  Разгледахме системите на Комисията за вътрешен контрол, използвани при тези плащания, и проверихме извадка от шест случая на отпускане на безвъзмездна финансова помощ и пет процедури за възлагане на обществена поръчка.

(30)  Сметната палата разгледа извадка от десет одита на системите — Фонд за външните граници по отношение на Германия, Франция, Литва и Малта; Европейски фонд за връщане по отношение на Франция и Обединеното кралство; Европейски бежански фонд по отношение на Германия и Обединеното кралство и Европейски фонд за интеграция на граждани на трети страни по отношение на Италия и Полша. Тези програми бяха избрани измежду програмите от 2011 г., приключени през 2014 г. Сметната палата разгледа също така планирането от Комисията на последващи одити на приключени годишни програми на държавите членки.

(31)  От тази сума 277 млн. евро са свързани със стари средства по програма SOLID, а 305 млн. евро представляват авансови плащания за новите фондове ФУМИ и ФВС.

(32)  В съответствие с хармонизираното определение за операции, свързани с отчетите (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 7).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2015 г.

(33)  В съответствие с хармонизираното определение за операции, свързани с отчетите (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 7).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2015 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 8.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ГЛОБАЛНА ЕВРОПА“

| | 2015 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо брой операции: | 156 | 172 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 2,8  % | 2,7  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 4,6  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 1,0  % | |

2015 г.

2014 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо брой операции:

156

172

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

2,8  %

2,7  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

4,6  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

1,0  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 8.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ГЛОБАЛНА ЕВРОПА“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не се прилага | Недостатъчни доказателства |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2013 | Сметната палата препоръчва: | | | | | | | |
| Препоръка 1:

  Комисията, и по-специално ГД „Разширяване“, следва да гарантира, че в инструкциите за служителите се разяснява, че „изчистването“ на разходи следва да се прави само на базата на извършени разходи, а не на базата на техните приблизителни изчисления. | X | | | | | | |
| Препоръка 2:

  FPI следва да следи за това всички мисии в рамките на ОВППС да бъдат акредитирани в съответствие с оценка на „шестте стълба“. | | | X | | | | Към момента на публикуване на настоящия доклад има 10 текущи мисии по линия на ОПСО. Четири мисии към момента са в съответствие с чл. 60 от Финансовия регламент: EULEX Косово, EUPOL Афганистан, EUMM Грузия и EUPOL COPPS. Тези мисии представляват значителна част от бюджета на ОВППС.


  Продължава работата по спазването на чл. 60 от останалите мисии, започвайки от EUCAP Sahel Niger и EUCAP Nestor. Наред с това през тази година Комисията ще започне оценка на стълбовете на три допълнителни мисии (EUBAM Rafah, EUAM Ukraine и EUCAP Mali). По отношение на мисията, което все още не е оценена (EUBAM Libya), понастоящем това не е възможно поради положението със сигурността. |
| 2012 | Сметната палата препоръчва на Комисията | | | | | | | |
| Препоръка 1:

  Да осигури навременно изчистване на разходите. | X | | | | | | |
| Препоръка 2:

  Да насърчава прилагането на механизми за по-добро управление на документацията от страна на партньорите по изпълнението и бенефициентите. | X | | | | | | |
| Препоръка 3:

  Да подобри управлението на процедурите за възлагане на договори, като определи ясни критерии за подбор и документира по-добре процеса на оценяване. | X | | | | | | |
| Препоръка 4:

  Да предприеме ефективни стъпки за подобряване на качеството на проверките на разходите от външни одитори. | | X | | | | | |
| Препоръка 5:

  Да прилага последователна и стабилна методология за изчисляване на процента остатъчни грешки от генералните дирекции за външни отношения. | X | | | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не се прилага

Недостатъчни доказателства

В голяма степен

В известна степен

2013

Сметната палата препоръчва:

Препоръка 1:

Комисията, и по-специално ГД „Разширяване“, следва да гарантира, че в инструкциите за служителите се разяснява, че „изчистването“ на разходи следва да се прави само на базата на извършени разходи, а не на базата на техните приблизителни изчисления.

X

Препоръка 2:

FPI следва да следи за това всички мисии в рамките на ОВППС да бъдат акредитирани в съответствие с оценка на „шестте стълба“.

X

Към момента на публикуване на настоящия доклад има 10 текущи мисии по линия на ОПСО. Четири мисии към момента са в съответствие с чл. 60 от Финансовия регламент: EULEX Косово, EUPOL Афганистан, EUMM Грузия и EUPOL COPPS. Тези мисии представляват значителна част от бюджета на ОВППС.

Продължава работата по спазването на чл. 60 от останалите мисии, започвайки от EUCAP Sahel Niger и EUCAP Nestor. Наред с това през тази година Комисията ще започне оценка на стълбовете на три допълнителни мисии (EUBAM Rafah, EUAM Ukraine и EUCAP Mali). По отношение на мисията, което все още не е оценена (EUBAM Libya), понастоящем това не е възможно поради положението със сигурността.

2012

Сметната палата препоръчва на Комисията

Препоръка 1:

Да осигури навременно изчистване на разходите.

X

Препоръка 2:

Да насърчава прилагането на механизми за по-добро управление на документацията от страна на партньорите по изпълнението и бенефициентите.

X

Препоръка 3:

Да подобри управлението на процедурите за възлагане на договори, като определи ясни критерии за подбор и документира по-добре процеса на оценяване.

X

Препоръка 4:

Да предприеме ефективни стъпки за подобряване на качеството на проверките на разходите от външни одитори.

X

Препоръка 5:

Да прилага последователна и стабилна методология за изчисляване на процента остатъчни грешки от генералните дирекции за външни отношения.

X

---

ГЛАВА 9

Администрация

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 9.1-9.6 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Администрация“ от МФР | 9.3-9.4 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 9.5-9.6 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 9.7-9.8 |
| --- | --- |

| Преглед на годишни отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол | 9.9-9.15 |
| --- | --- |

| Констатации и оценки относно отделните институции и органи | 9.10-9.15 |
| --- | --- |

| Eвропейски парламент | 9.11 |
| --- | --- |

| Европейска комисия | 9.12 |
| --- | --- |

| Европейска служба за външна дейност | 9.13-9.14 |
| --- | --- |

| Европейска сметна палата | 9.15 |
| --- | --- |

| Заключениe и препоръки | 9.16-9.18 |
| --- | --- |

| Заключениe за 2015 г. | 9.16 |
| --- | --- |

| Препоръки | 9.17-9.18 |
| --- | --- |

| Приложение 9.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с функция „Администрация“ |
| --- | --- |

Приложение 9.1 —

| Приложение 9.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с функция „Администрация“ |
| --- | --- |

Приложение 9.2 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 9.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция „Администрация“ (1). Във
  фигура 9.1
  се съдържа основна информация относно включените в оценката дейности и плащания през 2015 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

9.1.

В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция „Администрация“ (1). Във
  фигура 9.1
  се съдържа основна информация относно включените в оценката дейности и плащания през 2015 г.

Фигура 9.1 —   Функция 5 от МФР „Администрация“
   (15)
  — Основна информация за 2015 г.

| (В млрд. евро) |
| --- |
| |
| Общо плащания за годината | 9,0 |
| - авансови плащения
   (16) | 0,1 |
| + уравняване на авансови плащания
   (16) | 0,1 |
| | |
| Общо за одитираната популация | 9,0 |

(В млрд. евро)

Image

Общо плащания за годината

9,0

- авансови плащения
   (16)

0,1

- уравняване на авансови плащания
   (16)

0,1

Общо за одитираната популация

9,0

| 9.2. | Сметната палата изготвя отделни доклади относно агенциите и другите органи на ЕС (2). Правомощията на Сметната палата не включват извършването на финансов одит на Европейската централна банка. |
| --- | --- |

9.2.

Сметната палата изготвя отделни доклади относно агенциите и другите органи на ЕС (2). Правомощията на Сметната палата не включват извършването на финансов одит на Европейската централна банка.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на функция „Администрация“ от МФР

| 9.3. | Административните разходи включват разходи, свързани с човешките ресурси, които представляват около 60 % от общия размер на разходваните средства в тази област, както и разходи за сгради, оборудване, енергия, комуникация и информационни технологии. |
| --- | --- |

9.3.

Административните разходи включват разходи, свързани с човешките ресурси, които представляват около 60 % от общия размер на разходваните средства в тази област, както и разходи за сгради, оборудване, енергия, комуникация и информационни технологии.

| 9.4. | Като цяло Сметната палата счита, че тази функция от МФР се характеризира с нисък риск. Основните рискове при административните разходи са свързани с неспазване на изискванията при процедурите за обществени поръчки, изпълнението на договорите за услуги, доставки и строителство, набирането на служители и изчисляването на заплатите, пенсиите и надбавките. |
| --- | --- |

9.4.

Като цяло Сметната палата счита, че тази функция от МФР се характеризира с нисък риск. Основните рискове при административните разходи са свързани с неспазване на изискванията при процедурите за обществени поръчки, изпълнението на договорите за услуги, доставки и строителство, набирането на служители и изчисляването на заплатите, пенсиите и надбавките.

Обхват и подход на одита

| 9.5. | Подходът и методологията на Сметната палата са представени в
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на функция „Администрация“ е необходимо да се отбележи по-конкретно следното: |
| --- | --- |

9.5.

Подходът и методологията на Сметната палата са представени в
  приложение 1.1
  . По отношение на одита на функция „Администрация“ е необходимо да се отбележи по-конкретно следното:

| а) | Одитът включи проверка на извадка от 151 операции, както е посочено в
  приложение 1.1
  , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от операции по тази функция от МФР (вж.
  фигура 9.1
  и точка 9.3). |
| --- | --- |

а)

Одитът включи проверка на извадка от 151 операции, както е посочено в
  приложение 1.1
  , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от операции по тази функция от МФР (вж.
  фигура 9.1
  и точка 9.3).

| б) | Също така бяха проверени (3) процедурите за набиране на срочно и договорно наети служители и местен персонал (4) и процедурите за възлагане на обществени поръчки (5) на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и Европейския надзорен орган по защита на данните. |
| --- | --- |

б)

Също така бяха проверени (3) процедурите за набиране на срочно и договорно наети служители и местен персонал (4) и процедурите за възлагане на обществени поръчки (5) на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и Европейския надзорен орган по защита на данните.

| в) | Сметната палата провери годишните отчети за дейността (ГОД) на генералните дирекции (ГД) и службите на Комисията (6), отговарящи основно за административните разходи, както и ГОД на всички други институции и органи. |
| --- | --- |

в)

Сметната палата провери годишните отчети за дейността (ГОД) на генералните дирекции (ГД) и службите на Комисията (6), отговарящи основно за административните разходи, както и ГОД на всички други институции и органи.

| 9.6. | Разходите на Европейската сметна палата се одитират от външно дружество (7). В точка 9.15 са представени резултатите от извършения от него одит на финансовите отчети на Сметната палата за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 г. |
| --- | --- |

9.6.

Разходите на Европейската сметна палата се одитират от външно дружество (7). В точка 9.15 са представени резултатите от извършения от него одит на финансовите отчети на Сметната палата за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 г.

РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ

| 9.7. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в
  приложение 9.1
  . От 151-та проверени операции 22 (14,6  %) са засегнати от грешки. Въз основа на седемте грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 0,6  % (8). |
| --- | --- |

9.7.

Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в
  приложение 9.1
  . От 151-та проверени операции 22 (14,6  %) са засегнати от грешки. Въз основа на седемте грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 0,6  % (8).

| 9.8. | Във
  фигура 9.2
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г. |
| --- | --- |

9.8.

Във
  фигура 9.2
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г.

Фигура 9.2 —   функция „Администрация“ — Разбивка на изчисления процент грешки

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ПРЕГЛЕД НА ГОДИШНИ ОТЧЕТИ ЗА ДЕЙНОСТТА И ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ НА СИСТЕМИТЕ ЗА ВЪТРЕШЕН КОНТРОЛ

| 9.9. | Сметната палата не установи сериозни слабости в проверените годишни отчети за дейността и системите за вътрешен контрол на институциите и органите. Нашите констатации и оценки са обобщени в точки 9.10—9.15. |
| --- | --- |

9.9.

Сметната палата не установи сериозни слабости в проверените годишни отчети за дейността и системите за вътрешен контрол на институциите и органите. Нашите констатации и оценки са обобщени в точки 9.10—9.15.

Констатации и оценки относно отделните институции и органи

| 9.10. | Одитът не установи сериозни слабости при разглеждането на конкретни въпроси по отношение на Съвета, Съда на Европейския съюз, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите, Европейския омбудсман и Европейския надзорен орган по защита на данните. Въз основа на посочените по-долу констатации и оценки Сметната палата е изготвила препоръки (вж. точка 9.18) (9). |
| --- | --- |

9.10.

Одитът не установи сериозни слабости при разглеждането на конкретни въпроси по отношение на Съвета, Съда на Европейския съюз, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите, Европейския омбудсман и Европейския надзорен орган по защита на данните. Въз основа на посочените по-долу констатации и оценки Сметната палата е изготвила препоръки (вж. точка 9.18) (9).

Eвропейски парламент

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

| 9.11. | От 16-те проверени операции на Европейския парламент една се отнася до политическа група (10). Установихме слабости в контрола и в разрешаването и изпълнението на разходи, извършени през 2014 г., но уравнени през 2015 г., както и в свързаните с тях процедури за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

9.11.

От 16-те проверени операции на Европейския парламент една се отнася до политическа група (10). Установихме слабости в контрола и в разрешаването и изпълнението на разходи, извършени през 2014 г., но уравнени през 2015 г., както и в свързаните с тях процедури за възлагане на обществени поръчки.

| 9.11. | Парламентът потвърждава констатацията на Сметната палата и информира съответно въпросната политическа група. Действително, съгласно член 1 от Правилника относно разходването на бюджетни кредити по позиция 4 0 0, приет от Бюрото на 30 юни 2003 г., „политическите групи управляват средствата, които са им отпуснати, в съответствие с принципите на непрякото управление на средства по аналогично прилагане на член 60 от Финансовия регламент, в който се вземат предвид специфичните изисквания на групите съгласно разпоредбите, предвидени във въпросния регламент“. |
| --- | --- |

9.11.

Европейска комисия

ОТГОВОР НА КОМИСИЯТА

| 9.12. | Както и в предходни години (11), Сметната палата констатира някои слабости в управлението на семейните надбавки и малко на брой грешки, свързани с изчисляването на разходите за персонала от страна на PMO. |
| --- | --- |

9.12.

Както и в предходни години (11), Сметната палата констатира някои слабости в управлението на семейните надбавки и малко на брой грешки, свързани с изчисляването на разходите за персонала от страна на PMO.

| 9.12. | Предприети са мерки за коригиране на установените слабости.

  Считано от 2016 г., всички семейни надбавки, отпуснати въз основа на доходите на съпруга (съпругата), ще имат крайна дата ≤ n+4 (където n е последният път, при който Службата за управление и плащане по индивидуални права (PMO) е търсила информация за приходите на съпруга(съпругата). Това ще доведе до проверка по подразбиране преди изтичането на срока за възстановяване съгласно член 85 от Правилника за длъжностните лица.


  Освен това системата за проактивни уведомления в Sysper се разработва съгласно планираното (2016 г.), за да се улесни управлението на семейните надбавки посредством уведомленията, изпратени до засегнатите служители.


  Укрепването на вътрешната система за контрол (напр. чрез целенасочено обучение) допълнително ограничи рисковете от слабости в изчисленията на разходите за персонал. |
| --- | --- |

9.12.

Считано от 2016 г., всички семейни надбавки, отпуснати въз основа на доходите на съпруга (съпругата), ще имат крайна дата ≤ n+4 (където n е последният път, при който Службата за управление и плащане по индивидуални права (PMO) е търсила информация за приходите на съпруга(съпругата). Това ще доведе до проверка по подразбиране преди изтичането на срока за възстановяване съгласно член 85 от Правилника за длъжностните лица.

Освен това системата за проактивни уведомления в Sysper се разработва съгласно планираното (2016 г.), за да се улесни управлението на семейните надбавки посредством уведомленията, изпратени до засегнатите служители.

Укрепването на вътрешната система за контрол (напр. чрез целенасочено обучение) допълнително ограничи рисковете от слабости в изчисленията на разходите за персонал.

Европейска служба за външна дейност

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКАТА СЛУЖБА ЗА ВЪНШНА ДЕЙНОСТ

| 9.13. | Сметната палата констатира слабости в процедурите за набиране на местен персонал в делегациите. При три от шест направени проверки беше установена липса на прозрачност — не бяха открити достатъчно доказателства за извършването на определени стъпки от процедурата. |
| --- | --- |

9.13.

Сметната палата констатира слабости в процедурите за набиране на местен персонал в делегациите. При три от шест направени проверки беше установена липса на прозрачност — не бяха открити достатъчно доказателства за извършването на определени стъпки от процедурата.

| 9.13. | Въпреки че ЕСВД счита, че всички правни изисквания са били изпълнени, се признава също така, че по-доброто документиране на процеса би повишило неговата прозрачност. По тази причина внесохме пояснения в процедурите по набиране на персонал, представени в ръководството за делегациите, по-специално по отношение на етапа за предварителния подбор. |
| --- | --- |

9.13.

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКАТА СЛУЖБА ЗА ВЪНШНА ДЕЙНОСТ

| 9.14. | Също така забелязахме слабости в процедурите за възлагане на обществени поръчки, организирани от делегациите за поръчки на стойност под 60 000  евро (12). В пет от 12-те проверени случая делегациите не са проверили надлежно дали тръжните оферти съответстват на техническите спецификации или са публикували тръжни документи, съдържащи непълна, неточна или непоследователна информация. В друг случай неоснователно е използвана извънредна процедура на договаряне с един-единствен участник. |
| --- | --- |

9.14.

Също така забелязахме слабости в процедурите за възлагане на обществени поръчки, организирани от делегациите за поръчки на стойност под 60 000  евро (12). В пет от 12-те проверени случая делегациите не са проверили надлежно дали тръжните оферти съответстват на техническите спецификации или са публикували тръжни документи, съдържащи непълна, неточна или непоследователна информация. В друг случай неоснователно е използвана извънредна процедура на договаряне с един-единствен участник.

| 9.14. | ЕСВД приветства факта, че в 8-те процедури за възлагане на обществени поръчки за поръчки на стойност над 60 000  евро, предмет на предварителен контрол от страна на централниото управление, не бяха открити слабости. Що се отнася до процедурите за поръчки на стойност под 60 000  евро, организирани от делегациите, които са засегнати от тази констатация, в момента се въвеждат мерки, насочени към подобряване на качеството на тези процедури, като се започне още от 2016 г. В това отношение следва да се отбележи по-конкретно пилотният проект в рамките на реформата на административна подкрепа на делегациите, както и усилията за осигуряване на повече възможности за обучение и предоставяне на делегациите на подкрепа по конкретни случаи в тази важна област. |
| --- | --- |

9.14.

Европейска сметна палата

| 9.15. | В доклада на външния одитор (13) се съдържа становището, че „финансовите отчети дават точна и вярна представа за финансовото състояние на Европейската сметна палата към 31 декември 2015 г., както и за финансовите ѝ резултати и паричните потоци от нейните операции за приключилата на същата дата финансова година“. |
| --- | --- |

9.15.

В доклада на външния одитор (13) се съдържа становището, че „финансовите отчети дават точна и вярна представа за финансовото състояние на Европейската сметна палата към 31 декември 2015 г., както и за финансовите ѝ резултати и паричните потоци от нейните операции за приключилата на същата дата финансова година“.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

Заключениe за 2015 г.

| 9.16. | Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по функция „Администрация“ не са засегнати от съществено ниво на грешки. По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки в популацията е в размер на 0,6  % (вж.
  приложение 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.16.

Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по функция „Администрация“ не са засегнати от съществено ниво на грешки. По отношение на тази функция от МФР тестването на операциите показва, че изчисленият процент грешки в популацията е в размер на 0,6  % (вж.
  приложение 9.1
  ).

Препоръки

| 9.17. | В
  приложение 9.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата относно напредъка в изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 и 2013 г. Сметната палата е отправила пет препоръки. Две от тези препоръки не бяха проверени тази година поради следвания от Сметната палата подход на ротация (14). Засегнатите институции и органи са изпълнили една препоръка в голяма степен, а две — в известна степен. |
| --- | --- |

9.17.

В
  приложение 9.2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата относно напредъка в изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади. В годишните доклади за 2012 и 2013 г. Сметната палата е отправила пет препоръки. Две от тези препоръки не бяха проверени тази година поради следвания от Сметната палата подход на ротация (14). Засегнатите институции и органи са изпълнили една препоръка в голяма степен, а две — в известна степен.

| 9.18. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва: |
| --- | --- |

9.18.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва:

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

| — | Препоръка 1: Европейският парламент следва да преразгледа съществуващата рамка на контрол за изпълнението на бюджетните кредити, отпускани на политическите групи. Освен това Европейският парламент следва да предоставя по-добри насоки, като прилага по-строг мониторинг върху начина, по който групите изпълняват правилата за разрешаване и извършване на разходи и процедурите за възлагане на обществени поръчки (вж. точка 9.11), |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: Европейският парламент следва да преразгледа съществуващата рамка на контрол за изпълнението на бюджетните кредити, отпускани на политическите групи. Освен това Европейският парламент следва да предоставя по-добри насоки, като прилага по-строг мониторинг върху начина, по който групите изпълняват правилата за разрешаване и извършване на разходи и процедурите за възлагане на обществени поръчки (вж. точка 9.11),

Парламентът счита, че главно съответната политическа група има отговорността да предприеме необходимите действия за отстраняване на съществуващите слабости. В този контекст съответната политическа група създаде работна група с цел да се установят възможните подобрения във финансовото управление и вътрешната правна рамка във връзка с финансите на групата.

Секретариатът на Парламента ще разшири комуникацията по отношение на съществуващите си насоки за политическите групи чрез обучения, включително целенасочени обучения, и обяснителна бележка относно процедурите за възлагане на обществени поръчки, в която се обобщават основните елементи, които следва да бъдат спазвани.

Като се има предвид, че възложената на външните одитори обща задача е проверката на сметките на политическите групи, групите ще бъдат приканени да предприемат необходимите инициативи за въвеждането — с помощта на външните си одитори — на ефикасни системи за вътрешен контрол.

ОТГОВОР НА КОМИСИЯТА

| — | Препоръка 2: Европейската комисия следва да подобри своите системи за мониторинг с оглед навременно актуализиране на промените в личното положение на служителите, които могат да повлияят върху изчисляването на семейните надбавки (вж. точка 9.12), |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: Европейската комисия следва да подобри своите системи за мониторинг с оглед навременно актуализиране на промените в личното положение на служителите, които могат да повлияят върху изчисляването на семейните надбавки (вж. точка 9.12),

Комисията приема препоръката и вече е предприела мерки за подобряване на съществуващите системи за мониторинг, както е посочено в точка 9.12 по-горе.

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКАТА СЛУЖБА ЗА ВЪНШНА ДЕЙНОСТ

| — | Препоръка 3: ЕСВД следва да гарантира надлежното документиране на всички стъпки от процедурите за подбор при набирането на местен персонал в делегациите (вж. точка 9.13), |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: ЕСВД следва да гарантира надлежното документиране на всички стъпки от процедурите за подбор при набирането на местен персонал в делегациите (вж. точка 9.13),

ЕСВД приветства тази препоръка. Ръководството за делегациите на ЕС беше изменено, за да се предоставят по-подробни насоки относно процедурите за набиране на персонал, включително надлежно документиране на етапа за предварителния подбор.

ОТГОВОР НА ЕВРОПЕЙСКАТА СЛУЖБА ЗА ВЪНШНА ДЕЙНОСТ

| — | Препоръка 4: ЕСВД следва да усъвършенства насоките си относно разработването, координацията и изпълнението на процедурите за възлагане на обществени поръчки в делегациите за поръчки на стойност, по-ниска от 60 000 евро (вж. точка 9.14). |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: ЕСВД следва да усъвършенства насоките си относно разработването, координацията и изпълнението на процедурите за възлагане на обществени поръчки в делегациите за поръчки на стойност, по-ниска от 60 000 евро (вж. точка 9.14).

ЕСВД въвежда мерки, целящи подобряване на качеството още през 2016 г. на процедурите, приложими за предоставянето на поръчки на стойност под 60 000  евро в делегациите. В това отношение следва да се отбележи по-конкретно пилотният проект в рамките на реформата на административна подкрепа на делегациите, както и усилията за осигуряване на повече възможности за обучение и предоставяне на делегациите на подкрепа по конкретни случаи в тази важна област.

---

(1)  Тази функция включва административните разходи на всички институции на ЕС, пенсиите и плащанията за Европейските училища. По отношение на Европейските училища Сметната палата изготвя специфичен годишен доклад, който се представя на Управителния съвет на Европейските училища. Копие от този доклад се изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Европейската комисия.

(2)  Специфичните годишни доклади на Сметната палата относно агенциите и другите органи се публикуват в Официален вестник.

(3)  Въз основа на възприетия от 2012 г. насам подход на ротация всяка година се одитират системите на две или три институции или органи, като за всяка институция или орган и за всяка система се проверява извадка от операции. Прилагането на този подход приключи през 2015 г.

(4)  През 2015 г. одитът включи проверка на 20 процедури за набиране на служители за Европейската служба за външна дейност (пет за срочно наети служители, девет за договорно наети служители и шест за местен персонал) и пет процедури за набиране на служители (само за договорно наети служители) за Европейския надзорен орган по защита на данните. Тези процедури бяха избрани на случаен принцип.

(5)  През 2015 г. одитът включи проверка на 20 процедури за възлагане на обществени поръчки за Европейската служба за външна дейност (четири организирани от централното управление и 16 от делегациите) и пет процедури за възлагане на обществени поръчки за Европейския надзорен орган по защита на данните. Тези процедури бяха избрани въз основа на професионална преценка.

(6)  ГД „Човешки ресурси и сигурност“, Служба за управление и плащане по индивидуални права (PMO), Служба за инфраструктура и логистика в Брюксел и ГД „Информатика“.

(7)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(8)  Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна статистическа извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 0,0 и 1,2 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(9)  От 2012 до 2015 г. Сметната палата проверява разходите по функция „Администрация“ на ротационен принцип и всяка година прави препоръки за подобряване на системите за вътрешен контрол в съответните институции и органи.

(10)  Приложимата правна уредба е Правилникът относно разходването на бюджетни кредити по бюджетна позиция 4 0 0, приет от Бюрото на 30 юни 2003 г. (последно изменен с решения на Бюрото от 14 април 2014 г. и от 27 април 2015 г.). Политическите групи управляват предоставените им бюджетни кредити съгласно принципите на непрякото управление на бюджетни кредити, прилагайки по аналогия член 60 от Финансовия регламент и отчитайки своите специфични изисквания.

(11)  Вж. Годишен доклад за 2014 година, точка 9.13.

(12)  Процедурите за възлагане на обществени поръчки на стойност над 60 000 евро подлежат на предварителен контрол от централното управление.

(13)  Вж. посочения в точка 9.6 доклад на външния одитор относно финансовите отчети.

(14)  Вж. бележка под линия 3.

(15)  Част от административните разходи са включени и в други функции на МФР, различни от функция 5. Общият размер на бюджетните кредити, използвани през 2015 г. по тези функции, е 1,1 млрд. евро.

(16)  В съответствие с хармонизираното определение за операции, свързани с отчетите (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 7).

Източник: Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2015 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 9.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „АДМИНИСТРАЦИЯ“

| | 2015 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо брой операции: | 151 | 129 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 0,6  % | 0,5  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 1,2  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 0,0  % | |

2015 г.

2014 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо брой операции:

151

129

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

0,6  %

0,5  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

1,2  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

0,0  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 9.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „АДМИНИСТРАЦИЯ“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговори на институцията |
| --- | --- | --- | --- |
| изцяло изпълнена | в процес на изпълнение | не е изпълнена | не е приложимо (*) | недостатъчни данни |
| в голяма степен | в известна степен |
| 2013 | Препоръка 1 (Комисия):


  Актуализиране на промените в личното положение на служителите и управление на семейните надбавки

  Комисията следва да предприеме по-нататъшни стъпки, за да гарантира, че служителите представят своевременно необходимите документи, доказващи тяхното лично положение, както и да подобрят системите за навременна обработка на онези документи, които имат ефект върху изчислението на семейните надбавки (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.11 и 9.20). | | | X | | | | Комисията е предприела мерки за подобряване на съществуващата система за мониторинг. Освен това от 2016 г. се въвежда систематично проверяване и актуализиране на семейното положение на персонала. Моля, вж. отговора по точка 9.12. |
| Препоръка 2 (ЕСВД):


  Актуализиране на промените в личното положение на служителите и управление на семейните надбавки

  ЕСВД следва да предприеме по-нататъшни стъпки, за да гарантира, че служителите представят своевременно необходимите документи, доказващи тяхното лично положение, както и да подобрят системите за навременна обработка на онези документи, които имат ефект върху изчислението на семейните надбавки (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.13 и 9.20). | | X | | | | | |
| Препоръка 3 (ЕСВД):


  Обществени поръчки

  ЕСВД следва да усъвършенства разработването, координацията и провеждането на процедурите за обществени поръчки с помощта на своята Централна служба и да предоставя повече подкрепа и насоки за делегациите (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.14, 9.15 и 9.20). | | | X | | | | |
| 2012 | Препоръка 1 (Европейски парламент):


  Обществени поръчки

  Европейският парламент следва да предприеме мерки, с които да гарантира, че разпоредителите с бюджетни кредити ще подобрят реда, координацията и изпълнението на процедурите за обществени поръчки чрез подходящи проверки и по-добри насоки (вж. Годишен доклад за 2012 г., точки 9.12 и 9.19). | | | | | X | | |
| Препоръка 2 (Европейски съвет и Съвет):


  Обществени поръчки

  Европейският парламент следва да предприеме мерки, с които да гарантира, че разпоредителите с бюджетни кредити ще подобрят реда, координацията и изпълнението на процедурите за обществени поръчки чрез подходящи проверки и по-добри насоки (вж. Годишен доклад за 2012 г., точки 9.12 и 9.19). | | | | | X | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговори на институцията

изцяло изпълнена

в процес на изпълнение

не е изпълнена

не е приложимо (*)

недостатъчни данни

в голяма степен

в известна степен

2013

Препоръка 1 (Комисия):

Актуализиране на промените в личното положение на служителите и управление на семейните надбавки

Комисията следва да предприеме по-нататъшни стъпки, за да гарантира, че служителите представят своевременно необходимите документи, доказващи тяхното лично положение, както и да подобрят системите за навременна обработка на онези документи, които имат ефект върху изчислението на семейните надбавки (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.11 и 9.20).

X

Комисията е предприела мерки за подобряване на съществуващата система за мониторинг. Освен това от 2016 г. се въвежда систематично проверяване и актуализиране на семейното положение на персонала. Моля, вж. отговора по точка 9.12.

Препоръка 2 (ЕСВД):

Актуализиране на промените в личното положение на служителите и управление на семейните надбавки

ЕСВД следва да предприеме по-нататъшни стъпки, за да гарантира, че служителите представят своевременно необходимите документи, доказващи тяхното лично положение, както и да подобрят системите за навременна обработка на онези документи, които имат ефект върху изчислението на семейните надбавки (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.13 и 9.20).

X

Препоръка 3 (ЕСВД):

Обществени поръчки

ЕСВД следва да усъвършенства разработването, координацията и провеждането на процедурите за обществени поръчки с помощта на своята Централна служба и да предоставя повече подкрепа и насоки за делегациите (вж. Годишен доклад за 2013 г., точки 9.14, 9.15 и 9.20).

X

2012

Препоръка 1 (Европейски парламент):

Обществени поръчки

Европейският парламент следва да предприеме мерки, с които да гарантира, че разпоредителите с бюджетни кредити ще подобрят реда, координацията и изпълнението на процедурите за обществени поръчки чрез подходящи проверки и по-добри насоки (вж. Годишен доклад за 2012 г., точки 9.12 и 9.19).

X

Препоръка 2 (Европейски съвет и Съвет):

Обществени поръчки

Европейският парламент следва да предприеме мерки, с които да гарантира, че разпоредителите с бюджетни кредити ще подобрят реда, координацията и изпълнението на процедурите за обществени поръчки чрез подходящи проверки и по-добри насоки (вж. Годишен доклад за 2012 г., точки 9.12 и 9.19).

X

---

(*)  Съгласно ротационния подход за извършване на задълбочени проверки на системите за контрол в институциите и органите изпълнението на тези препоръки ще бъде проследено в следващи години.

---

| 13.10.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 375/287 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 375/287

---

ГОДИШЕН ДОКЛАД ОТНОСНО ДЕЙНОСТИТЕ, ФИНАНСИРАНИ ОТ ОСМИЯ, ДЕВЕТИЯ, ДЕСЕТИЯ И ЕДИНАДЕСЕТИЯ ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ (ЕФР)

(2016/C 375/02)

Годишен доклад относно дейностите, финансирани от осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие (ЕФР)

СЪДЪРЖАНИE

| Въведение | 1-12 |
| --- | --- |

| Кратко описание на Европейските фондове за развитие | 2-12 |
| --- | --- |

| Разходни области с по-нисък риск от грешки | 9-12 |
| --- | --- |

| Глава I — Изпълнение на осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР | 13-17 |
| --- | --- |

| Финансово изпълнение | 13-17 |
| --- | --- |

| Глава II — Декларация за достоверност на Сметната палата относно Европейските фондове за развитие | 18-50 |
| --- | --- |

| Декларация за достоверност относно осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР, представена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — доклад на независимия одитор | I-IX |
| --- | --- |

| Информация в подкрепа на декларацията за достоверност | 18-50 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 18-21 |
| --- | --- |

| Надеждност на отчетите | 22-24 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 25-35 |
| --- | --- |

| Преглед на годишни отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол | 36-50 |
| --- | --- |

| Заключениe и препоръки | 51-54 |
| --- | --- |

| Заключениe за 2015 г. | 51-52 |
| --- | --- |

| Препоръки | 53-54 |
| --- | --- |

| Приложение 1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с Европейските фондове за развитие |
| --- | --- |

Приложение 1 —

| Приложение 2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с Европейските фондове за развитие |
| --- | --- |

Приложение 2 —

| КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА | |
| --- | --- |
| ВЪВЕДЕНИЕ |
| 1. | Настоящият годишен доклад представя извършената от Сметната палата оценка на Европейските фондове за развитие (ЕФР). Във
  фигура 1
  се съдържа основна информация относно включените дейности и изразходваните средства през 2015 г. |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ВЪВЕДЕНИЕ

1.

Настоящият годишен доклад представя извършената от Сметната палата оценка на Европейските фондове за развитие (ЕФР). Във
  фигура 1
  се съдържа основна информация относно включените дейности и изразходваните средства през 2015 г.

Фигура 1 —   Основна информация относно Европейските фондове за развитие за 2015 г.

Image

| (в млн.евро) |
| --- |
| Общо оперативни разходи (проекти) | 2 337 |
| Общо оперативни разходи (бюджетна подкрепа) | 763 |
| Общо административни разходи (63) | 110 |
| Общо плащания | 3 210 |
| - авансови плащания | -1 727 |
| + уравняване на авансови плащания | 1 661 |
| Одитирана популация | 3 144 |
| | |
| Индивидуални поети задължения, общо
   (64) | 4 008 |
| | |
| Глобални поети задължения, общо
   (64) | 5 034 |

(в млн.евро)

Общо оперативни разходи (проекти)

2 337

Общо оперативни разходи (бюджетна подкрепа)

763

Общо административни разходи (63)

110

Общо плащания

3 210

- авансови плащания

-1 727

- уравняване на авансови плащания

1 661

Одитирана популация

3 144

Индивидуални поети задължения, общо
   (64)

4 008

Глобални поети задължения, общо
   (64)

5 034

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Кратко описание на Европейските фондове за развитие

| 2. | От 1958 г. насам Европейските фондове за развитие (ЕФР) са основният инструмент за предоставяне на помощ в областта на сътрудничеството за развитие от Европейския съюз за държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и отвъдморските страни и територии (ОСТ). Споразумението, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. за период от 20 години („Споразумение от Котону“), формира рамката на отношенията на Европейския съюз с държавите от АКТБ и ОСТ. То е насочено главно към намаляване и постепенно премахване на бедността. |
| --- | --- |

2.

От 1958 г. насам Европейските фондове за развитие (ЕФР) са основният инструмент за предоставяне на помощ в областта на сътрудничеството за развитие от Европейския съюз за държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и отвъдморските страни и територии (ОСТ). Споразумението, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. за период от 20 години („Споразумение от Котону“), формира рамката на отношенията на Европейския съюз с държавите от АКТБ и ОСТ. То е насочено главно към намаляване и постепенно премахване на бедността.

| 3. | ЕФР имат специфично естество:






  а) | финансират се от държавите членки в съответствие с алгоритъм за вноски (1), определен във вътрешно споразумение между правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, като тези вноски са различни от вноските за общия бюджет на ЕС; |
| --- | --- | --- |

3.

ЕФР имат специфично естество:

а)

финансират се от държавите членки в съответствие с алгоритъм за вноски (1), определен във вътрешно споразумение между правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, като тези вноски са различни от вноските за общия бюджет на ЕС;

| б) | те се управляват от Комисията извън рамката на общия бюджет на ЕС и от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ); |
| --- | --- |

б)

те се управляват от Комисията извън рамката на общия бюджет на ЕС и от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ);

| в) | поради междуинституционалния характер на Европейските фондове за развитие Европейският парламент играе по-ограничена роля за тяхното функциониране, отколкото при инструментите за сътрудничество за развитие, финансирани от общия бюджет на ЕС — по-специално, той не се намесва при събирането и разпределянето на ресурсите на ЕФР. Европейският парламент обаче е органът за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, с изключение на управлявания от ЕИБ Механизъм за инвестиции (2)
   (3). |
| --- | --- |

в)

поради междуинституционалния характер на Европейските фондове за развитие Европейският парламент играе по-ограничена роля за тяхното функциониране, отколкото при инструментите за сътрудничество за развитие, финансирани от общия бюджет на ЕС — по-специално, той не се намесва при събирането и разпределянето на ресурсите на ЕФР. Европейският парламент обаче е органът за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, с изключение на управлявания от ЕИБ Механизъм за инвестиции (2)
   (3).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 4. | Всеки ЕФР се подчинява на свой собствен финансов регламент. Сметната палата неколкократно изразява становището, че приемането на единен финансов регламент, приложим за всички настоящи и бъдещи ЕФР, би осигурило последователност, без риск от прекъсване на изпълнението на ЕФР, и би опростило управлението (4). |
| --- | --- |

4.

Всеки ЕФР се подчинява на свой собствен финансов регламент. Сметната палата неколкократно изразява становището, че приемането на единен финансов регламент, приложим за всички настоящи и бъдещи ЕФР, би осигурило последователност, без риск от прекъсване на изпълнението на ЕФР, и би опростило управлението (4).

| 4. | Комисията е положила усилия да опрости финансовия регламент (ФР) и да го приведе в съответствие с финансовия регламент за общия бюджет с цел да се осигури последователност на предоставяне на услугата. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Въпреки че финансовите регламенти на ЕФР постепенно се хармонизират с Общия финансов регламент (5), все още остават някои съществени различия. Една основна разлика е, че принципът на ежегодност не се прилага за ЕФР — споразуменията за ЕФР обикновено се сключват за период за поемане на задължения от пет до седем години, а плащанията могат да бъдат извършвани за много по-дълъг период. През 2015 г. са извършени разходи едновременно по четири Европейски фонда за развитие, в т.ч. по осмия ЕФР, който е създаден през 1995 г. |
| --- | --- |

5.

Въпреки че финансовите регламенти на ЕФР постепенно се хармонизират с Общия финансов регламент (5), все още остават някои съществени различия. Една основна разлика е, че принципът на ежегодност не се прилага за ЕФР — споразуменията за ЕФР обикновено се сключват за период за поемане на задължения от пет до седем години, а плащанията могат да бъдат извършвани за много по-дълъг период. През 2015 г. са извършени разходи едновременно по четири Европейски фонда за развитие, в т.ч. по осмия ЕФР, който е създаден през 1995 г.

| 6. | ЕФР се управляват почти изцяло от Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“ (6) на Комисията, която също така управлява широк спектър разходи от бюджета на ЕС (7). |
| --- | --- |

6.

ЕФР се управляват почти изцяло от Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“ (6) на Комисията, която също така управлява широк спектър разходи от бюджета на ЕС (7).

| 7. | Интервенциите по ЕФР се изпълняват чрез проекти и под формата на бюджетна подкрепа (8) съгласно четири основни принципа на управление. През 2015 г. 42 % от плащанията са извършени при пряко управление, в т.ч. 24 % от общия размер на плащанията, свързани с бюджетна подкрепа. Останалите 58 % са извършени при непряко управление, като 31 % от тях са извършени чрез международни организации, 24 % — чрез трети страни, а 3 % — чрез национални органи на държавите — членки на ЕС (9). |
| --- | --- |

7.

Интервенциите по ЕФР се изпълняват чрез проекти и под формата на бюджетна подкрепа (8) съгласно четири основни принципа на управление. През 2015 г. 42 % от плащанията са извършени при пряко управление, в т.ч. 24 % от общия размер на плащанията, свързани с бюджетна подкрепа. Останалите 58 % са извършени при непряко управление, като 31 % от тях са извършени чрез международни организации, 24 % — чрез трети страни, а 3 % — чрез национални органи на държавите — членки на ЕС (9).

| 8. | Разгледаните в настоящия доклад разходи се извършват по множество различни методи в 79 държави. Често правилата и процедурите са сложни, включително тези, които са свързани с обявяването на тръжни процедури и възлагането на поръчки. Липсата на самостоятелен и лесен за използване финансов регламент за 11-ия ЕФР значително увеличава тази сложност (10). |
| --- | --- |

8.

Разгледаните в настоящия доклад разходи се извършват по множество различни методи в 79 държави. Често правилата и процедурите са сложни, включително тези, които са свързани с обявяването на тръжни процедури и възлагането на поръчки. Липсата на самостоятелен и лесен за използване финансов регламент за 11-ия ЕФР значително увеличава тази сложност (10).

| 8. | Единадесетият ЕФР се урежда от свой собствен финансов регламент (ФР) — (ЕС) 2015/323, приет от Съвета на 2 март 2015 г. Реалното опростяване се получава чрез привеждането в съответствие с ФР на общия бюджет, което ФР за 11-ия ЕФР постига чрез прозрачни и ясни позовавания на ФР за общия бюджет и правилата за неговото прилагане (ПП). По този начин ФР за 11-ия ЕФР осигурява не само последователност в приложимите финансови процедури и по-голяма ефективност, но също и намаляване на рисковете и грешките.

  Правилата, както и образците за документите за тръжни процедури и възлагане на договори, както за общия бюджет, така и за ЕФР, са събрани в Практическото ръководство за възлагане на обществени поръчки и безвъзмездни средства (PRAG), разработено от EuropeAid, и са широко коментирани от европейските федерации на изпълнителите. |
| --- | --- |

8.

Правилата, както и образците за документите за тръжни процедури и възлагане на договори, както за общия бюджет, така и за ЕФР, са събрани в Практическото ръководство за възлагане на обществени поръчки и безвъзмездни средства (PRAG), разработено от EuropeAid, и са широко коментирани от европейските федерации на изпълнителите.

Разходни области с по-нисък риск от грешки

| 9. | В две области самото естество на финансирането и условията за извършване на плащания ограничават риска от грешки в операциите. Тези области са бюджетната подкрепа (11) и така нареченият „условен подход“ при действията с множество донори, изпълнявани от международни организации (12). |
| --- | --- |

9.

В две области самото естество на финансирането и условията за извършване на плащания ограничават риска от грешки в операциите. Тези области са бюджетната подкрепа (11) и така нареченият „условен подход“ при действията с множество донори, изпълнявани от международни организации (12).

Бюджетна подкрепа

| 10. | Бюджетната подкрепа финансира общия бюджет на дадена държава или бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Сметната палата провери дали Комисията е спазила специфичните условия за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за съответната страна партньор и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволителен напредък в управлението на публичните финанси). |
| --- | --- |

10.

Бюджетната подкрепа финансира общия бюджет на дадена държава или бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Сметната палата провери дали Комисията е спазила специфичните условия за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за съответната страна партньор и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволителен напредък в управлението на публичните финанси).

| 11. | Правните разпоредби обаче оставят широко поле за интерпретация, а Комисията прилага значителна гъвкавост при вземането на решение дали са били спазени общите условия. Одитът на редовността от страна на Сметната палата не може да обхване етапите след изплащането на помощта на страната партньор. От този момент нататък преведените средства се обединяват с бюджетните ресурси на страната бенефициент. Евентуалните слабости в нейното финансово управление, водещи до неправомерно използване на средствата на национално ниво, не се отчитат като грешки при одита за редовност на Сметната палата. |
| --- | --- |

11.

Правните разпоредби обаче оставят широко поле за интерпретация, а Комисията прилага значителна гъвкавост при вземането на решение дали са били спазени общите условия. Одитът на редовността от страна на Сметната палата не може да обхване етапите след изплащането на помощта на страната партньор. От този момент нататък преведените средства се обединяват с бюджетните ресурси на страната бенефициент. Евентуалните слабости в нейното финансово управление, водещи до неправомерно използване на средствата на национално ниво, не се отчитат като грешки при одита за редовност на Сметната палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Условен подход

| 12. | В случаите, при които финансирането от ЕФР е обвързано със специфични изисквания по отношение на допустимостта на разходите, Сметната палата проверява дали тези изисквания са изпълнени. Когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от други донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако обединеното финансиране включва достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият частта на ЕС. Този прилаган от Комисията подход ограничава работата на одиторите, когато е налице значително финансово участие на други донори, което Комисията приема за достатъчно за покриване на евентуалните недопустими разходи, разкрити от Сметната палата. |
| --- | --- |

12.

В случаите, при които финансирането от ЕФР е обвързано със специфични изисквания по отношение на допустимостта на разходите, Сметната палата проверява дали тези изисквания са изпълнени. Когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от други донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако обединеното финансиране включва достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият частта на ЕС. Този прилаган от Комисията подход ограничава работата на одиторите, когато е налице значително финансово участие на други донори, което Комисията приема за достатъчно за покриване на евентуалните недопустими разходи, разкрити от Сметната палата.

ГЛАВА I — ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ОСМИЯ, ДЕВЕТИЯ, ДЕСЕТИЯ И ЕДИНАДЕСЕТИЯ ЕФР

Финансово изпълнение

| 13. | Средствата по осмия ЕФР (1995—2000 г.) възлизат на 12,840  млрд. евро, по деветия ЕФР (2000—2007 г.) — на 13,8 млрд евро, а по десетия ЕФР (2008—2013 г.) — на 22,682  млрд. евро. |
| --- | --- |

13.

Средствата по осмия ЕФР (1995—2000 г.) възлизат на 12,840  млрд. евро, по деветия ЕФР (2000—2007 г.) — на 13,8 млрд евро, а по десетия ЕФР (2008—2013 г.) — на 22,682  млрд. евро.

| 14. | Вътрешното споразумение за създаване на 11-ия ЕФР (13) влиза в сила на 1 март 2015 г. след ратифициране от всички държави — членки на ЕС. 11-ият ЕФР възлиза общо на 30,506  млрд. евро (14), като 29,089  млрд. евро от тази сума се отпускат за държавите от АКТБ, а 364,5  млн. евро — за ОСТ. Тези суми включват съответно 1,134  млрд. евро и 5 млн. евро за управлявания от ЕИБ Механизъм за инвестиции, основно под формата на безвъзмездна финансова помощ за финансиране на лихвени субсидии и техническа помощ по проекти. На последно място, 1,0525  млрд. евро са предвидени за разходите на Комисията по програмирането и изпълнението на ЕФР. |
| --- | --- |

14.

Вътрешното споразумение за създаване на 11-ия ЕФР (13) влиза в сила на 1 март 2015 г. след ратифициране от всички държави — членки на ЕС. 11-ият ЕФР възлиза общо на 30,506  млрд. евро (14), като 29,089  млрд. евро от тази сума се отпускат за държавите от АКТБ, а 364,5  млн. евро — за ОСТ. Тези суми включват съответно 1,134  млрд. евро и 5 млн. евро за управлявания от ЕИБ Механизъм за инвестиции, основно под формата на безвъзмездна финансова помощ за финансиране на лихвени субсидии и техническа помощ по проекти. На последно място, 1,0525  млрд. евро са предвидени за разходите на Комисията по програмирането и изпълнението на ЕФР.

| 15. | Във
  фигура 2
  е показано усвояването на средствата по ЕФР през 2015 г. и кумулативно. |
| --- | --- |

15.

Във
  фигура 2
  е показано усвояването на средствата по ЕФР през 2015 г. и кумулативно.

Фигура 2 —   Усвояване на ресурсите на ЕФР към 31 декември 2015 г.

| (в млн.евро) |
| --- |
| | Състояние в края на 2014 г. | Изпълнение на бюджета за финансовата 2015 година (нето) (70) | Състояние в края на 2015 г. |
| | Обща сума | Процент на изпълнение (66) | 8-и ЕФР (67) | 9-и ЕФР (67) | 10-и ЕФР | 11-и ЕФР | Обща сума | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | 11-и ЕФР | Обща сума | Процент на изпълнение (66) |
| A — | СРЕДСТВА
   (65) |

(в млн.евро)

Състояние в края на 2014 г.

Изпълнение на бюджета за финансовата 2015 година (нето) (70)

Състояние в края на 2015 г.

Обща сума

Процент на изпълнение (66)

8-и ЕФР (67)

9-и ЕФР (67)

10-и ЕФР

11-и ЕФР

Обща сума

8-и ЕФР

9-и ЕФР

10-и ЕФР

11-и ЕФР

Обща сума

Процент на изпълнение (66)

A —

49 100

- 6

- 109

56

27 839

27 780

10 412

15 630

21 384

29 455

76 880

| Б — | УСВОЯВАНЕ |
| --- | --- |

Б —

| 1. | Глобални поети задължения
   (68) |
| --- | --- |

1.

48 573

98,9  %

- 12

- 170

- 156

5 372

5 034

10 404

15 533

21 137

6 533

53 607

69,7  %

| 2. | Индивидуални поети задължения
   (69) |
| --- | --- |

2.

44 790

91,2  %

- 16

- 52

783

3 293

4 008

10 385

15 355

19 035

4 023

48 797

63,5  %

| 3. | Плащания |
| --- | --- |

3.

38 900

79,2  %

- 3

43

2 024

1 024

3 088

10 376

14 985

15 009

1 619

41 989

54,6  %

| В — | Неизползвани кредити за задължения (Б1—Б3) |
| --- | --- |

В —

9 673

19,7  %

28

548

6 128

4 914

11 618

15,1  %

| Г — | Налично салдо (A—Б1) |
| --- | --- |

Г —

527

1,1  %

8

97

247

22 922

23 273

30,3  %

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 16. | Нивото на нетните глобални поети задължения през 2015 г. (5,034  млрд. евро) е най-високото отчетено досега (15). Това се дължи на влизането в сила на 11-ия ЕФР, което е увеличило наличните ресурси за поемане на задължения с 27,839  млрд. евро. Влизането в сила на 11-ия ЕФР е повлияло и на процента на изпълнение на кредитите за задължения, който е намалял от 98,9  % до 69,7  % при решенията за финансиране (глобални поети задължения) и от 91,2  % до 63,5  % за индивидуалните поети задължения. |
| --- | --- |

16.

Нивото на нетните глобални поети задължения през 2015 г. (5,034  млрд. евро) е най-високото отчетено досега (15). Това се дължи на влизането в сила на 11-ия ЕФР, което е увеличило наличните ресурси за поемане на задължения с 27,839  млрд. евро. Влизането в сила на 11-ия ЕФР е повлияло и на процента на изпълнение на кредитите за задължения, който е намалял от 98,9  % до 69,7  % при решенията за финансиране (глобални поети задължения) и от 91,2  % до 63,5  % за индивидуалните поети задължения.

| 17. | За цялата си сфера на отговорност (16) ГД „Международно сътрудничество и развитие“ полага усилия да намали старите авансови финансирания и неизползвани кредити за задължения (17) и неприключените изтекли договори (18). Поставените за 2015 г. цели по отношение на намаляването на старите авансови плащания и неизползваните кредити за задължения са значително преизпълнени (19). Общо за портфейла на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ целта за 2015 г., свързана с дела на изтеклите договори спрямо общия брой договори, е почти изпълнена (20), но напредъкът на Европейските фондове за развитие в това отношение не е толкова задоволителен (21). |
| --- | --- |

17.

За цялата си сфера на отговорност (16) ГД „Международно сътрудничество и развитие“ полага усилия да намали старите авансови финансирания и неизползвани кредити за задължения (17) и неприключените изтекли договори (18). Поставените за 2015 г. цели по отношение на намаляването на старите авансови плащания и неизползваните кредити за задължения са значително преизпълнени (19). Общо за портфейла на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ целта за 2015 г., свързана с дела на изтеклите договори спрямо общия брой договори, е почти изпълнена (20), но напредъкът на Европейските фондове за развитие в това отношение не е толкова задоволителен (21).

| 17. | Основните проблеми, които възпрепятстват приключването на изтеклите договори за ЕФР, са: несъбраните вземания по нареждания за събиране на вземания, съдебни дела и продължаващ одитен процес. Въпреки че тези аспекти не са изцяло под контрола на Комисията, тя ще продължи да полага усилия за ускоряване на приключването на изтеклите договори. |
| --- | --- |

17.

ГЛАВА II — ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ДОСТОВЕРНОСТ НА СМЕТНАТА ПАЛАТА ОТНОСНО ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ ЗА РАЗВИТИЕ

Декларация за достоверност относно осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР, представена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — доклад на независимия одитор

| I - | Съгласно разпоредбите на член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и член 49 от Финансовия регламент, приложим за 11-ия Европейски фонд за развитие, който се прилага също така за предишните ЕФР, Сметната палата извърши одит на:






  а) | годишните отчети на осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР, които включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи, справка за вземанията на Европейските фондове за развитие и доклад относно финансовото изпълнение за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 г., одобрени от Комисията на 15 юли 2016 г.; и |
| --- | --- | --- |

I -

Съгласно разпоредбите на член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и член 49 от Финансовия регламент, приложим за 11-ия Европейски фонд за развитие, който се прилага също така за предишните ЕФР, Сметната палата извърши одит на:

а)

годишните отчети на осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР, които включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи, справка за вземанията на Европейските фондове за развитие и доклад относно финансовото изпълнение за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 г., одобрени от Комисията на 15 юли 2016 г.; и

| б) | законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции съобразно правната рамка на ЕФР по отношение на частта от средствата на ЕФР, за чието финансово управление Комисията носи отговорност (22). |
| --- | --- |

б)

законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции съобразно правната рамка на ЕФР по отношение на частта от средствата на ЕФР, за чието финансово управление Комисията носи отговорност (22).

Отговорност на ръководството

| II - | В съответствие с членове 310—325 от ДФЕС и приложимите финансови регламенти (23), ръководството отговаря за изготвянето и представянето на годишните отчети на Европейските фондове за развитие въз основа на международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор (24), както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Тази отговорност включва разработване, прилагане и поддържане на системи за вътрешен контрол, необходими за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами или от грешки. Ръководството отговаря също така за това дейностите, финансовите операции и отразената във финансовите отчети информация да бъдат в съответствие с приложимите правила. Комисията носи крайната отговорност по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на Европейските фондове за развитие (член 317 от ДФЕС). |
| --- | --- |

II -

В съответствие с членове 310—325 от ДФЕС и приложимите финансови регламенти (23), ръководството отговаря за изготвянето и представянето на годишните отчети на Европейските фондове за развитие въз основа на международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор (24), както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Тази отговорност включва разработване, прилагане и поддържане на системи за вътрешен контрол, необходими за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами или от грешки. Ръководството отговаря също така за това дейностите, финансовите операции и отразената във финансовите отчети информация да бъдат в съответствие с приложимите правила. Комисията носи крайната отговорност по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на Европейските фондове за развитие (член 317 от ДФЕС).

Отговорност на одитора

| III - | Въз основа на извършен от нея одит Сметната палата е длъжна да представи на Европейския парламент и на Съвета декларация за достоверност относно надеждността на годишните отчети, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Съгласно тези стандарти Сметната палата следва да планира и извършва одита по такъв начин, че да получи достатъчна увереност, че годишните отчети на ЕФР не съдържат съществени неточности, както и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни. |
| --- | --- |

III -

Въз основа на извършен от нея одит Сметната палата е длъжна да представи на Европейския парламент и на Съвета декларация за достоверност относно надеждността на годишните отчети, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Съгласно тези стандарти Сметната палата следва да планира и извършва одита по такъв начин, че да получи достатъчна увереност, че годишните отчети на ЕФР не съдържат съществени неточности, както и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни.

| IV - | Одитът включва прилагане на процедури за получаване на одитни доказателства относно съдържащите се в отчетите суми и оповестявания, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции. Избраните процедури зависят от преценката на одитора, която се основава на риска от съществени неточности в отчетите или съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на ЕФР, независимо дали това се дължи на измами или на грешки. При извършването на подобна оценка на риска се взема предвид вътрешният контрол, отнасящ се до изготвянето и вярното представяне на отчетите, както и системите за наблюдение и контрол, въведени с цел осигуряване на законосъобразност и редовност на свързаните с отчетите операции, с оглед разработването на подходящи за обстоятелствата одитни процедури. Тези елементи обаче не служат за изразяване на становище относно ефективността на системата за вътрешен контрол. Одитът включва също така оценка на уместността на използваните счетоводни политики и основателността на направените счетоводни разчети, както и оценка на цялостното представяне на отчетите. |
| --- | --- |

IV -

Одитът включва прилагане на процедури за получаване на одитни доказателства относно съдържащите се в отчетите суми и оповестявания, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции. Избраните процедури зависят от преценката на одитора, която се основава на риска от съществени неточности в отчетите или съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на ЕФР, независимо дали това се дължи на измами или на грешки. При извършването на подобна оценка на риска се взема предвид вътрешният контрол, отнасящ се до изготвянето и вярното представяне на отчетите, както и системите за наблюдение и контрол, въведени с цел осигуряване на законосъобразност и редовност на свързаните с отчетите операции, с оглед разработването на подходящи за обстоятелствата одитни процедури. Тези елементи обаче не служат за изразяване на становище относно ефективността на системата за вътрешен контрол. Одитът включва също така оценка на уместността на използваните счетоводни политики и основателността на направените счетоводни разчети, както и оценка на цялостното представяне на отчетите.

| V - | Сметната палата счита, че получените одитни доказателства са достатъчни и подходящи като база за изготвяне на нейните становища. |
| --- | --- |

V -

Сметната палата счита, че получените одитни доказателства са достатъчни и подходящи като база за изготвяне на нейните становища.

Надеждност на отчетите

Становище относно надеждността на отчетите

| VI - | Сметната палата счита, че годишните отчети на осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР за годината, приключила на 31 декември 2015 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на ЕФР към 31 декември 2015 г., както и за резултатите от операциите, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент за ЕФР и международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор. |
| --- | --- |

VI -

Сметната палата счита, че годишните отчети на осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР за годината, приключила на 31 декември 2015 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на ЕФР към 31 декември 2015 г., както и за резултатите от операциите, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент за ЕФР и международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор.

Законосъобразност и редовност на свързаните с отчетите операции

Приходи

Становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите приходи

| VII - | Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти. |
| --- | --- |

VII -

Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти.

Плащания

Основание за отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания

| VIII – | Сметната палата изчисли вероятния процент грешки за разходните операции по осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР на 3,8  %. |
| --- | --- |

VIII –

Сметната палата изчисли вероятния процент грешки за разходните операции по осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР на 3,8  %.

Отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания

| IX - | Поради съществения характер на констатациите, посочени в основанието за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, Сметната палата счита, че тези плащания за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са засегнати от съществени грешки. |
| --- | --- |

IX -

Поради съществения характер на констатациите, посочени в основанието за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, Сметната палата счита, че тези плащания за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са засегнати от съществени грешки.

14 юли 2016 г.

Vitor Manuel da SILVA CALDEIRA

Председател

Европейска сметна палата

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Информация в подкрепа на декларацията за достоверност

Обхват и подход на одита

| 18. | Основните елементи на одитния подход и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  към глава 1 от Годишния доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за 2015 г. По отношение на одита на ЕФР трябва да се отбележат по-конкретно следните въпроси. |
| --- | --- |

18.

Основните елементи на одитния подход и методологията на Сметната палата са представени в 
  приложение 1.1
  към глава 1 от Годишния доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за 2015 г. По отношение на одита на ЕФР трябва да се отбележат по-конкретно следните въпроси.

| 19. | Констатациите и оценките на Сметната палата относно надеждността на отчетите на ЕФР се отнасят до финансовите отчети (25) на осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР (26), одобрени от Комисията в съответствие с Финансовия регламент за ЕФР (27), заедно с писменото изявление на отговорния счетоводител, получено от Сметната палата на 18 юли 2016 г. Одитът включи тестване на суми и оповестявания и оценка на използваните счетоводни принципи, по-съществените разчети, направени от ръководството, и цялостното представяне на отчетите. |
| --- | --- |

19.

Констатациите и оценките на Сметната палата относно надеждността на отчетите на ЕФР се отнасят до финансовите отчети (25) на осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР (26), одобрени от Комисията в съответствие с Финансовия регламент за ЕФР (27), заедно с писменото изявление на отговорния счетоводител, получено от Сметната палата на 18 юли 2016 г. Одитът включи тестване на суми и оповестявания и оценка на използваните счетоводни принципи, по-съществените разчети, направени от ръководството, и цялостното представяне на отчетите.

| 20. | По отношение на одита на редовността на операциите трябва да се отбележи по-конкретно следното: |
| --- | --- |

20.

По отношение на одита на редовността на операциите трябва да се отбележи по-конкретно следното:

| а) | Сметната палата провери всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции; |
| --- | --- |

а)

Сметната палата провери всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции;

| б) | беше проверена извадка от 140 операции. Извадката е разработена така, че да бъде представителна за целия набор от плащания в рамките на ЕФР. Тя се състои от 104 плащания, одобрени от 19 делегации на ЕС (28), и 36 плащания, одобрени от централните служби на Комисията (29); в случай на разкрити грешки беше извършен анализ на съответните системи, за да се установят конкретните слабости на системите; |
| --- | --- |

б)

беше проверена извадка от 140 операции. Извадката е разработена така, че да бъде представителна за целия набор от плащания в рамките на ЕФР. Тя се състои от 104 плащания, одобрени от 19 делегации на ЕС (28), и 36 плащания, одобрени от централните служби на Комисията (29); в случай на разкрити грешки беше извършен анализ на съответните системи, за да се установят конкретните слабости на системите;

| в) | Сметната палата разгледа системите в ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и делегациите на ЕС, обхващащи i) предварителни проверки от служители на Комисията, външни одитори или контрольори, преди извършване на плащанията, и ii) мониторинг и надзор, по-специално проследяване на предприетите действия във връзка с външни одити, посещения за проверка, посещения за мониторинг и проучвания на процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за периода 2012—2015 г.; |
| --- | --- |

в)

Сметната палата разгледа системите в ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и делегациите на ЕС, обхващащи i) предварителни проверки от служители на Комисията, външни одитори или контрольори, преди извършване на плащанията, и ii) мониторинг и надзор, по-специално проследяване на предприетите действия във връзка с външни одити, посещения за проверка, посещения за мониторинг и проучвания на процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за периода 2012—2015 г.;

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| г) | Сметната палата провери също така годишния отчет за дейността (ГОД) на генералния директор на ГД „Международно сътрудничество и развитие“; и |
| --- | --- |

г)

Сметната палата провери също така годишния отчет за дейността (ГОД) на генералния директор на ГД „Международно сътрудничество и развитие“; и

| д) | беше извършено проследяване на изпълнението на наши предишни препоръки. |
| --- | --- |

д)

беше извършено проследяване на изпълнението на наши предишни препоръки.

| 21. | Както е посочено в точка 6, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е натоварена с прилагането на повечето инструменти за предоставяне на външна помощ, финансирани от общия бюджет на ЕС и от ЕФР. Констатациите на Сметната палата относно системите и надеждността на ГОД и декларацията на генералния директор за 2015 г. са валидни за цялата сфера на отговорност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. |
| --- | --- |

21.

Както е посочено в точка 6, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е натоварена с прилагането на повечето инструменти за предоставяне на външна помощ, финансирани от общия бюджет на ЕС и от ЕФР. Констатациите на Сметната палата относно системите и надеждността на ГОД и декларацията на генералния директор за 2015 г. са валидни за цялата сфера на отговорност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“.

Надеждност на отчетите

| 22. | След изразените констатации и оценки на Сметната палата в годишния доклад за 2014 г. (30) при разделянето на финансовите периоди Комисията е включила договорите за бюджетна подкрепа в начислените разходи за 2015 г. |
| --- | --- |

22.

След изразените констатации и оценки на Сметната палата в годишния доклад за 2014 г. (30) при разделянето на финансовите периоди Комисията е включила договорите за бюджетна подкрепа в начислените разходи за 2015 г.

| 23. | Комисията също така е предприела мерки за преодоляване на проблемите, посочени в годишните доклади от 2013 и 2014 г. (31) относно събирането на вземания, свързани с лихвите по авансовото финансиране. При лихви по авансово финансиране с размер над 750 000  евро Комисията използва метод за оценка, основан на осреднени лихвени проценти, и заявки за потвърждаване, които се изпращат до извадка от делегации. При лихви по авансово финансиране с размер между 250 000 и 750 000  евро се използва разработен в края на 2014 г. ИТ инструмент, чрез който Комисията правилно е вписала във финансовите отчети за 2015 г. 2,5  млн. евро приходи от лихви. |
| --- | --- |

23.

Комисията също така е предприела мерки за преодоляване на проблемите, посочени в годишните доклади от 2013 и 2014 г. (31) относно събирането на вземания, свързани с лихвите по авансовото финансиране. При лихви по авансово финансиране с размер над 750 000  евро Комисията използва метод за оценка, основан на осреднени лихвени проценти, и заявки за потвърждаване, които се изпращат до извадка от делегации. При лихви по авансово финансиране с размер между 250 000 и 750 000  евро се използва разработен в края на 2014 г. ИТ инструмент, чрез който Комисията правилно е вписала във финансовите отчети за 2015 г. 2,5  млн. евро приходи от лихви.

| 24. | Сметната палата провери извадка от десет нареждания за събиране на вземания на обща стойност 17,7  млн. евро, които са вписани като оперативни приходи — събиране на недължимо платени разходи (общ размер — 35,9  млн. евро). В три случая неизразходвани авансови средства в размер на 9,6  млн. евро са неправилно вписани като оперативни приходи, като това е довело до завишаване на финансовия резултат за годината в предварителните финансови отчети. Въпреки че тези три случая са коригирани от Комисията в окончателните финансови отчети, подобни грешки вероятно са били допуснати и при други нареждания за събиране на вземания поради системния характер (32) на проблема (33). |
| --- | --- |

24.

Сметната палата провери извадка от десет нареждания за събиране на вземания на обща стойност 17,7  млн. евро, които са вписани като оперативни приходи — събиране на недължимо платени разходи (общ размер — 35,9  млн. евро). В три случая неизразходвани авансови средства в размер на 9,6  млн. евро са неправилно вписани като оперативни приходи, като това е довело до завишаване на финансовия резултат за годината в предварителните финансови отчети. Въпреки че тези три случая са коригирани от Комисията в окончателните финансови отчети, подобни грешки вероятно са били допуснати и при други нареждания за събиране на вземания поради системния характер (32) на проблема (33).

| 24. | В два от трите случая, установени от Сметната палата, предварителното финансиране не е приключило към момента на събиране на вземанията. Тези две грешки са били коригирани, както е отразено в окончателните отчети (за обща грешка от 2,1  милиона евро). В другия случай (7,5  милиона евро) не би било възможно отчитане през 2015 г. на намаляване на предварителното финансиране, тъй като към момента на събирането не е налице неприключило авансово финансиране.

  Комисията ще предприеме всички необходими мерки, за да предотврати, открие и коригира тези грешки в бъдеще. |
| --- | --- |

24.

Комисията ще предприеме всички необходими мерки, за да предотврати, открие и коригира тези грешки в бъдеще.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Редовност на операциите

Приходи

| 25. | Приходните операции не са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

25.

Приходните операции не са засегнати от съществено ниво на грешки.

Плащания

| 26. | Резултатите от тестовете на операциите във връзка с плащанията са обобщени в 
  приложение 1
  . От 140-те проверени операции 35 (25 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 28-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 3,8  % (34). |
| --- | --- |

26.

Резултатите от тестовете на операциите във връзка с плащанията са обобщени в 
  приложение 1
  . От 140-те проверени операции 35 (25 %) са засегнати от грешки. Въз основа на 28-те грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки се изчислява на 3,8  % (34).

| 27. | Ако от одитираната извадка се изключат 15 операции за бюджетна подкрепа и 17 операции, свързани с условния подход, които са описани в точки 9—12, процентът грешки се изчислява на 5,8  % (35). |
| --- | --- |

27.

Ако от одитираната извадка се изключат 15 операции за бюджетна подкрепа и 17 операции, свързани с условния подход, които са описани в точки 9—12, процентът грешки се изчислява на 5,8  % (35).

| 28. | Във
  фигура 3
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г. Грешките, свързани с липсата на подкрепяща документация и неспазване на правилата за обществени поръчки, представляват 70 % от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

28.

Във
  фигура 3
  е представен делът на различните видове грешки в изчисления от Сметната палата процент грешки за 2015 г. Грешките, свързани с липсата на подкрепяща документация и неспазване на правилата за обществени поръчки, представляват 70 % от изчисления процент грешки.

Фигура 3 —   Разбивка на изчисления процент грешки

Image

Източник: Европейска сметна палата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Проекти

| 29. | От 125-те проверени от Сметната палата операции за плащания по проекти, 35 (28 %) са засегнати от грешки. От 28 (80 %) плащания, засегнати от количествено измерими грешки, 16 са окончателни операции, които са били разрешени след извършване на всички предварителни проверки. |
| --- | --- |

29.

От 125-те проверени от Сметната палата операции за плащания по проекти, 35 (28 %) са засегнати от грешки. От 28 (80 %) плащания, засегнати от количествено измерими грешки, 16 са окончателни операции, които са били разрешени след извършване на всички предварителни проверки.

| 30. | Както и през предходни години (36), Комисията и нейните партньори по изпълнението са допуснали повече грешки при операциите, свързани с програмни разчети, безвъзмездна финансова помощ и споразумения с международни организации за отпускане на безвъзмездна финансова помощ и за финансово участие, отколкото при другите форми на подпомагане. От 71-те одитирани операции от този вид 25 (35 %) са засегнати от количествено измерими грешки, които представляват 79 % от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

30.

Както и през предходни години (36), Комисията и нейните партньори по изпълнението са допуснали повече грешки при операциите, свързани с програмни разчети, безвъзмездна финансова помощ и споразумения с международни организации за отпускане на безвъзмездна финансова помощ и за финансово участие, отколкото при другите форми на подпомагане. От 71-те одитирани операции от този вид 25 (35 %) са засегнати от количествено измерими грешки, които представляват 79 % от изчисления процент грешки.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 31. | Основните видове грешки засягат: |
| --- | --- |

31.

Основните видове грешки засягат:

| а) | липсваща основна подкрепяща документация (13 операции) (37); |
| --- | --- |

а)

липсваща основна подкрепяща документация (13 операции) (37);

| б) | неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки от страна на бенефициента (седем операции); |
| --- | --- |

б)

неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки от страна на бенефициента (седем операции);

| в) | недопустими разходи, като например разходи, свързани с дейности, които не са включени в договора (седем операции), недопустим ДДС (две операции), разходи, извършени извън периода на изпълнение (две операции), и непреки разходи, декларирани като преки (една операция); |
| --- | --- |

в)

недопустими разходи, като например разходи, свързани с дейности, които не са включени в договора (седем операции), недопустим ДДС (две операции), разходи, извършени извън периода на изпълнение (две операции), и непреки разходи, декларирани като преки (една операция);

| г) | разходи, които не са били извършени от бенефициентите (седем операции); |
| --- | --- |

г)

разходи, които не са били извършени от бенефициентите (седем операции);

| д) | неправилно изчисляване на разходите (четири операции). |
| --- | --- |

д)

неправилно изчисляване на разходите (четири операции).

Фигура 4 — Пример за количествено измерими грешки при операциите по проекти

Фигура 4 —
     
  Примери за количествено измерими грешки при операциите по проекти

Липсва основна подкрепяща документация

Сметната палата провери едно уравняване на разходи, извършени по програма „Подпомагане на институционалното развитие на министерството на вътрешните работи“ („Support to the Institutional Development of the Ministry of Interior“), която се изпълнява от националната агенция за помощ за развитие в Мозамбик. Бяха тествани десет разходни позиции. За четири от тях, свързани с доставката на лабораторно, ИТ и офисно оборудване на обща стойност 874 309  евро, не бяха предоставени основни подкрепящи документи за разходите (например документ, удостоверяващ доставката на стоките, сертификат за произход или документи, свързани с обществената поръчка).

Липсва основна подкрепяща документация

Наред с другото, една от предвидените от Комисията корективни мерки е включването на договора от извадката в плана за одит за 2016 г., решението за която е взето преди посещението на Палатата. Освен това процедурата по събиране е започнала по отношение на цялата сума, която е определена от Палатата за недопустима.

Неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки от страна на бенефициента

Сметната палата провери окончателното плащане в размер на 427 956  евро по договор за доставка на оборудване за лаборатория за тестване на селскостопански продукти в Етиопия. Съгласно правилата на ЕС за обществените поръчки договорът е следвало да бъде възложен след открита международна тръжна процедура. Вместо това договорът е възложен пряко на консултантска компания без провеждане на състезателна процедура. Това не е било оправдано. Освен това компанията не е оторизиран дистрибутор на необходимото оборудване, а е действала само като посредник и е придобила оборудването от такъв дистрибутор. Неизползването на състезателна тръжна процедура, без да има основание за това, представлява нарушение на принципа на равно третиране и е довело до ограничаване на конкуренцията.

Неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки от страна на бенефициера

Комисията прилага съответните корективни мерки, т.е. процедурата по събиране е започнала за цялата сума, определена от Палатата за недопустима. Освен това Комисията е започнала външна проверка на разходите за всички програмни разчети, управлявани от изпълнителя в очакване на окончателните отчети, с цел да се установи пълният размер на дължимата сума.

Недопустими разходи

Сметната палата провери едно уравняване на разходи в размер на 76 609  евро, изплатени по програма „Инструмент за техническо сътрудничество“ („Facilité de Coopération Technique“) в Демократична република Конго. Една разходна позиция се отнася до строителни работи за разширяване на сграда, които не се покриват от програмата. Освен това тези дейности са извършени от август до декември 2013 г. — извън допустимия период на изпълнение декември 2013 г. — март 2015 г.

Недопустими разходи

Комисията проучва последващите действия, които да се предприемат в резултат на посочената констатация.

Разходи, които не са извършени от бенефициента

Сметната палата провери едно уравняване на авансово финансиране по програма „Ускоряване на напредъка към постигането на Цел на хилядолетието за развитие 1в“ (38) („Accelerate progress towards Millenium Development Goal 1c“) в Мозамбик. Международната организация, изпълняваща програмата, правилно е посочила в своя финансов отчет, че действително са извършени разходи в размер на 3 651 772  евро, а за още 1 362 182  евро са поети правни задължения (без все още да са извършени разходи). ГД „Международно сътрудничество и развитие“ погрешно е приела цялата сума от 5 013 954  евро като допустими действително извършени разходи.

Разходи, които не са извършени от бенефициера

Комисията ще предприеме съответните корективни мерки, като приспадне цялата сума, определена от Палатата за недопустима, от следващите плащания.

| 32. | В 9 случая на количествено измерими грешки Комисията чрез своите системи е разполагала с достатъчно информация (39), за да предотврати, открие и коригира грешките, преди да приеме разходите. Ако цялата налична информация е била използвана за коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки е щял да се намали с 1,7 процентни пункта (40). |
| --- | --- |

32.

В 9 случая на количествено измерими грешки Комисията чрез своите системи е разполагала с достатъчно информация (39), за да предотврати, открие и коригира грешките, преди да приеме разходите. Ако цялата налична информация е била използвана за коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки е щял да се намали с 1,7 процентни пункта (40).

| 33. | Освен това 12 операции, засегнати от количествено измерими грешки (41), са преминали през одит или проверка на разходите. Предоставената информация в докладите от одитите или проверките относно действително извършените дейности не позволи на Сметната палата да прецени дали грешките са можели да бъдат открити и коригирани при тези предварителни проверки. |
| --- | --- |

33.

Освен това 12 операции, засегнати от количествено измерими грешки (41), са преминали през одит или проверка на разходите. Предоставената информация в докладите от одитите или проверките относно действително извършените дейности не позволи на Сметната палата да прецени дали грешките са можели да бъдат открити и коригирани при тези предварителни проверки.

| 34. | Количествено неизмеримите грешки са свързани с разчетни вместо с действителни разходи (три операции), недостатъци в използваните процедури за обществени поръчки (две операции), недостатъчна документация (една операция) и разходи, които не са предвидени в договора (една операция). |
| --- | --- |

34.

Количествено неизмеримите грешки са свързани с разчетни вместо с действителни разходи (три операции), недостатъци в използваните процедури за обществени поръчки (две операции), недостатъчна документация (една операция) и разходи, които не са предвидени в договора (една операция).

Бюджетна подкрепа

| 35. | В 15-те проверени операции за бюджетна подкрепа не са открити грешки във връзка с редовността. |
| --- | --- |

35.

В 15-те проверени операции за бюджетна подкрепа не са открити грешки във връзка с редовността.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

Преглед на годишни отчети за дейността и други елементи на системите за вътрешен контрол

| 36. | През май 2013 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е приела план за действие за справяне със слабостите, открити при прилагането на нейната система за контрол (42). Сметната палата разгледа напредъка на плана за действие и получи данни, че 19 действия са напълно изпълнени, а четири са в процес на изпълнение към края на 2015 г. |
| --- | --- |

36.

През май 2013 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е приела план за действие за справяне със слабостите, открити при прилагането на нейната система за контрол (42). Сметната палата разгледа напредъка на плана за действие и получи данни, че 19 действия са напълно изпълнени, а четири са в процес на изпълнение към края на 2015 г.

| 37. | През юли 2015 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е приела нов план за действие, след като за трета поредна година генералният директор изразява резерви в ГОД за 2014 г. Новият план за действие съдържа конкретни мерки, насочени към високорискови области — непряко управление с международни организации и пряко управление чрез безвъзмездна финансова помощ. Напредъкът в изпълнението на новия план за действие ще бъде оценен в годишния доклад за следващата година. |
| --- | --- |

37.

През юли 2015 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е приела нов план за действие, след като за трета поредна година генералният директор изразява резерви в ГОД за 2014 г. Новият план за действие съдържа конкретни мерки, насочени към високорискови области — непряко управление с международни организации и пряко управление чрез безвъзмездна финансова помощ. Напредъкът в изпълнението на новия план за действие ще бъде оценен в годишния доклад за следващата година.

| 38. | Както и в предходни години, честотата на установените от Сметната палата грешки, в това число и тези, които засягат окончателните заявления за разходи, преминали през външни одити и проверка на разходите, показва наличие на слабости в тези проверки. |
| --- | --- |

38.

Както и в предходни години, честотата на установените от Сметната палата грешки, в това число и тези, които засягат окончателните заявления за разходи, преминали през външни одити и проверка на разходите, показва наличие на слабости в тези проверки.

| 39. | В последния ни годишен доклад описахме мерките, които ГД „Международно сътрудничество и развитие“ вече е предприела за подобряване на качеството на тези одити и проверки (43). През февруари 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е въвела таблица за осигуряване на качеството (44), с чиято помощ да се следи за надеждността на проверките. Този инструмент ще бъде задължителен за одити и проверки, възложени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ на външни изпълнители след 1 януари 2016 г. Той обаче не е разработен за употреба при одити и проверки на разходите, извършвани от местни одиторски дружества, с които бенефициентите пряко сключват договори (45), където рискът от недостатъчно качество се оценява като по-висок. Освен това, докладите от извършените одити и проверки не съдържат достатъчно информация относно действително извършените дейности, за да позволят ефективно използване на таблицата. |
| --- | --- |

39.

В последния ни годишен доклад описахме мерките, които ГД „Международно сътрудничество и развитие“ вече е предприела за подобряване на качеството на тези одити и проверки (43). През февруари 2016 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е въвела таблица за осигуряване на качеството (44), с чиято помощ да се следи за надеждността на проверките. Този инструмент ще бъде задължителен за одити и проверки, възложени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ на външни изпълнители след 1 януари 2016 г. Той обаче не е разработен за употреба при одити и проверки на разходите, извършвани от местни одиторски дружества, с които бенефициентите пряко сключват договори (45), където рискът от недостатъчно качество се оценява като по-висок. Освен това, докладите от извършените одити и проверки не съдържат достатъчно информация относно действително извършените дейности, за да позволят ефективно използване на таблицата.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

| 40. | ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е разработила също така ново приложение за одит, което е въведено в действие през втората половина на 2015 г. и има капацитет да подобри мониторинга и проследяването на действията във връзка с констатациите, формулирани при външните одити и проверки, възложени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“. Както и при таблицата за осигуряване на качество, новото приложение не обхваща одитите и проверките, чието извършване е пряко възложено от бенефициентите. За тези одити и проверки прилаганата понастоящем система за мониторинг не позволява на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ да получи надеждна информация относно общите разходи и резултати. |
| --- | --- |

40.

ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е разработила също така ново приложение за одит, което е въведено в действие през втората половина на 2015 г. и има капацитет да подобри мониторинга и проследяването на действията във връзка с констатациите, формулирани при външните одити и проверки, възложени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“. Както и при таблицата за осигуряване на качество, новото приложение не обхваща одитите и проверките, чието извършване е пряко възложено от бенефициентите. За тези одити и проверки прилаганата понастоящем система за мониторинг не позволява на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ да получи надеждна информация относно общите разходи и резултати.

| 41. | В областта на управлението на документацията и обществените поръчки ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е въвела редица мерки, насочени към подобряване на ситуацията както за Комисията, така и за бенефициентите (46). Липсата на подкрепяща документация обаче, както и неспазването на правилата за обществени поръчки, продължават да са основните фактори, на които се дължи изчисленият процент грешки. |
| --- | --- |

41.

В областта на управлението на документацията и обществените поръчки ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е въвела редица мерки, насочени към подобряване на ситуацията както за Комисията, така и за бенефициентите (46). Липсата на подкрепяща документация обаче, както и неспазването на правилата за обществени поръчки, продължават да са основните фактори, на които се дължи изчисленият процент грешки.

Проучване относно процента остатъчни грешки (RER) за 2015 г.

| 42. | През 2015 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е извършила четвъртото си проучване относно процента остатъчни грешки, за да изчисли нивото на грешките, които не са били установени от нито една проверка на ръководството, направена с цел предотвратяване, разкриване и коригиране на грешки. |
| --- | --- |

42.

През 2015 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е извършила четвъртото си проучване относно процента остатъчни грешки, за да изчисли нивото на грешките, които не са били установени от нито една проверка на ръководството, направена с цел предотвратяване, разкриване и коригиране на грешки.

| 42. | ГД „Международно сътрудничество и развитие“ ще прилага система за осигуряване на качеството също и по отношение на проверките на разходите, за които бенефициерите пряко сключват договори. Тъй като недостатъците в системата обаче отчасти са свързани с недостатъците в критериите за видовете ангажименти, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ ще преразгледа първо тези критерии. Преразглеждането на критериите ще включва, в допълнение към повишените изисквания за качество, по-ясен акцент върху полезните резултати за целите на достоверността. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Проучването се състои в проверка на представителна извадка от операции, свързани с договорите, приключени в периода септември 2014 г. — август 2015 г. Резултатите от него са представени в годишния отчет за дейността (47). Проучването изчислява процента остатъчни грешки на 2,20  %, което е над нивото на същественост от 2 %, установено от Комисията. След препоръка, отправена в годишния доклад на Сметната палата за 2013 г. (48), ГОД оповестява обхвата на проучването относно остатъчния процент грешки, както и неговите ограничения в сравнение с одитния ангажимент (49). |
| --- | --- |

43.

Проучването се състои в проверка на представителна извадка от операции, свързани с договорите, приключени в периода септември 2014 г. — август 2015 г. Резултатите от него са представени в годишния отчет за дейността (47). Проучването изчислява процента остатъчни грешки на 2,20  %, което е над нивото на същественост от 2 %, установено от Комисията. След препоръка, отправена в годишния доклад на Сметната палата за 2013 г. (48), ГОД оповестява обхвата на проучването относно остатъчния процент грешки, както и неговите ограничения в сравнение с одитния ангажимент (49).

| 43. | Комисията обмисля тази възможност. При все това с оглед на големия брой извършени проверки на разходите, ограничените възможности за последващи действия и инвестирането в ресурси, необходими за наблюдението им, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ трябва първо да оцени разходите и ползите от включването им в новото приложение за одит. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Основните видове грешки, открити при проучването, са:






  а) | липса на задоволителна документация, предоставена от организациите бенефициенти за доказване на допустимостта (35 % от процента остатъчни грешки); |
| --- | --- | --- |

44.

Основните видове грешки, открити при проучването, са:

а)

липса на задоволителна документация, предоставена от организациите бенефициенти за доказване на допустимостта (35 % от процента остатъчни грешки);

| б) | недопустими разходи от бенефициенти, които не са международни организации (25 % от процента остатъчни грешки); |
| --- | --- |

б)

недопустими разходи от бенефициенти, които не са международни организации (25 % от процента остатъчни грешки);

| в) | този процент грешки представлява приблизителна оценка, защото липсват достатъчно данни за проверка на редовността на операциите (20 % от процента остатъчни грешки); |
| --- | --- |

в)

този процент грешки представлява приблизителна оценка, защото липсват достатъчно данни за проверка на редовността на операциите (20 % от процента остатъчни грешки);

| г) | недопустими разходи, извършени от международни организации (15 % от процента остатъчни грешки); |
| --- | --- |

г)

недопустими разходи, извършени от международни организации (15 % от процента остатъчни грешки);

| д) | несъбрани и некоригирани суми (5 % от процента остатъчни грешки). |
| --- | --- |

д)

несъбрани и некоригирани суми (5 % от процента остатъчни грешки).

| 44. | Комисията оценява признанието от страна на Палатата на въведените мерки. Мерките, включени в преразгледания договор и образците за провеждане на обществени поръчки, ще бъдат видими постепенно в одита на Сметната палата с оглед на увеличаването на ангажиментите, основаващи се на тези преразгледани образци, в извадката за операциите на Палатата. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Както е посочено в доклада на Сметната палата за миналата година, прегледът на проучването относно процента остатъчни грешки за 2014 г. установи, че в много аспекти има необходимост от подобрение (50). За целите на проучването относно процента остатъчни грешки за 2015 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е въвела коригиращи мерки. Те са насочени към всички слабости с изключение на специфичния за остатъчните грешки метод на изчисление, който не е променен и все още предоставя прекалено голяма свобода на преценка при изчисляването на отделните проценти грешки. |
| --- | --- |

45.

Както е посочено в доклада на Сметната палата за миналата година, прегледът на проучването относно процента остатъчни грешки за 2014 г. установи, че в много аспекти има необходимост от подобрение (50). За целите на проучването относно процента остатъчни грешки за 2015 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е въвела коригиращи мерки. Те са насочени към всички слабости с изключение на специфичния за остатъчните грешки метод на изчисление, който не е променен и все още предоставя прекалено голяма свобода на преценка при изчисляването на отделните проценти грешки.

Преглед на годишния отчет за дейността

| 46. | През предходните три години (2012—2014 г.) генералният директор е изразил цялостна резерва по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с всички дейности на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. След изразените от Сметната палата констатации (51) в ГОД за 2015 г. генералният директор изготвя декларация за достоверност, диференцирана по отношение на рисковете. |
| --- | --- |

46.

През предходните три години (2012—2014 г.) генералният директор е изразил цялостна резерва по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с всички дейности на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. След изразените от Сметната палата констатации (51) в ГОД за 2015 г. генералният директор изготвя декларация за достоверност, диференцирана по отношение на рисковете.

| 47. | Въз основа на извършения от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ анализ на резултатите на Сметната палата и на проучванията относно остатъчния процент грешки за периода 2012—2014 г. (52), тя е оценила две разходни области като високорискови — i) безвъзмездна финансова помощ при пряко управление, и ii) непряко управление с международни организации. Вследствие на това за тези две области е изразена резерва по отношение на същественото ниво на грешки. Това съответства на констатациите на Сметната палата в настоящия и в предишни годишни доклади (53). Освен това е изразена специфична резерва по отношение на Механизма за подкрепа на мира в Африка поради слабости в контрола, разкрити от Службата за вътрешен одит на Комисията. |
| --- | --- |

47.

Въз основа на извършения от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ анализ на резултатите на Сметната палата и на проучванията относно остатъчния процент грешки за периода 2012—2014 г. (52), тя е оценила две разходни области като високорискови — i) безвъзмездна финансова помощ при пряко управление, и ii) непряко управление с международни организации. Вследствие на това за тези две области е изразена резерва по отношение на същественото ниво на грешки. Това съответства на констатациите на Сметната палата в настоящия и в предишни годишни доклади (53). Освен това е изразена специфична резерва по отношение на Механизма за подкрепа на мира в Африка поради слабости в контрола, разкрити от Службата за вътрешен одит на Комисията.

| 48. | По отношение на непрякото управление с държавите бенефициенти (54) извършеният от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ анализ на риска за периода 2012—2014 г. заключава с ниво на увереност от 95 %, че е налице съществено ниво на грешки (55) в тази разходна област. През 2015 г. обаче не е изразена резерва, тъй като в проучването относно процента остатъчни грешки за 2015 г. това ниво е намаляло значително. Въпреки това резултатите на проучването относно процента остатъчни грешки от 2015 г. са значително по-ненадеждни (56) от резултатите на анализа на периода 2012—2014 г. |
| --- | --- |

48.

По отношение на непрякото управление с държавите бенефициенти (54) извършеният от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ анализ на риска за периода 2012—2014 г. заключава с ниво на увереност от 95 %, че е налице съществено ниво на грешки (55) в тази разходна област. През 2015 г. обаче не е изразена резерва, тъй като в проучването относно процента остатъчни грешки за 2015 г. това ниво е намаляло значително. Въпреки това резултатите на проучването относно процента остатъчни грешки от 2015 г. са значително по-ненадеждни (56) от резултатите на анализа на периода 2012—2014 г.

| 48. | Броят на оценките е намалял в сравнение с предходната година (2012 г.: 43, 2013 г.: 18, 2014 г.: 15, 2015 г.: 10). Екипът, който извършва оценките на равнището на изпълнителя, е намален до двама души и всяка оценка се преразглежда на равнище директор и партньор, за да се осигури последователност. Тази процедура ограничава свободата на преценка при изчисляването на отделните проценти грешки. |
| --- | --- |

48.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

| 49. | Освен това, за разлика от прякото управление, извършената от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ оценка на непрякото управление с държавите бенефициенти не разглежда отделно двете основни области с ясно разграничени разходни и контролни механизми и поради това с различни рискови профили — i) безвъзмездна финансова помощ (57) и ii) договори, подлежащи на обществени поръчки (58). Тъй като ГД „Международно сътрудничество и развитие“ счита, че за пряко отпусканата безвъзмездна финансова помощ е присъщ висок риск, това предполага, че помощта, отпускана непряко от (развиващите се) държави бенефициенти, е засегната поне от същото ниво на риск. |
| --- | --- |

49.

Освен това, за разлика от прякото управление, извършената от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ оценка на непрякото управление с държавите бенефициенти не разглежда отделно двете основни области с ясно разграничени разходни и контролни механизми и поради това с различни рискови профили — i) безвъзмездна финансова помощ (57) и ii) договори, подлежащи на обществени поръчки (58). Тъй като ГД „Международно сътрудничество и развитие“ счита, че за пряко отпусканата безвъзмездна финансова помощ е присъщ висок риск, това предполага, че помощта, отпускана непряко от (развиващите се) държави бенефициенти, е засегната поне от същото ниво на риск.

| 50. | ГД „Международно сътрудничество и развитие“ оценява общата сума, изложена на риск (59) при извършените през 2015 г. плащания (обща стойност 5,746  млрд. евро), на 174 млн. евро (3,0  % от плащанията през 2015 г.). ГД „Международно сътрудничество и развитие“ изчислява, че 50 млн. евро от тази сума (29 %) ще бъдат коригирани при извършваните от нея проверки през следващите години (60). Тази стойност е изчислена като средна годишна стойност на нарежданията за събиране на вземания, издадени във връзка с грешки и нередности в периода 2009—2015 г. Изчислението обаче съществено надценява бъдещия корективен капацитет на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, защото не изключва i) събирането на вземания по авансово финансиране и натрупаните лихви, които не засягат бъдещите корекции на разрешените разходи, и ii) отмяната на предишни издадени нареждания за събиране на вземания. Трудно е да се изчисли отражението на това надценяване за целия период 2009—2015 г. (61). |
| --- | --- |

50.

ГД „Международно сътрудничество и развитие“ оценява общата сума, изложена на риск (59) при извършените през 2015 г. плащания (обща стойност 5,746  млрд. евро), на 174 млн. евро (3,0  % от плащанията през 2015 г.). ГД „Международно сътрудничество и развитие“ изчислява, че 50 млн. евро от тази сума (29 %) ще бъдат коригирани при извършваните от нея проверки през следващите години (60). Тази стойност е изчислена като средна годишна стойност на нарежданията за събиране на вземания, издадени във връзка с грешки и нередности в периода 2009—2015 г. Изчислението обаче съществено надценява бъдещия корективен капацитет на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, защото не изключва i) събирането на вземания по авансово финансиране и натрупаните лихви, които не засягат бъдещите корекции на разрешените разходи, и ii) отмяната на предишни издадени нареждания за събиране на вземания. Трудно е да се изчисли отражението на това надценяване за целия период 2009—2015 г. (61).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

ЗАКЛЮЧЕНИE И ПРЕПОРЪКИ

Заключениe за 2015 г.

| 51. | Сметната палата заключава, че годишните отчети на ЕФР за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 г., дават вярна представа, във всички съществени аспекти, за финансовото състояние на Европейските фондове за развитие, както и за резултатите от техните операции, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент и счетоводните правила, приети от отговорния счетоводител на Комисията. |
| --- | --- |

51.

Сметната палата заключава, че годишните отчети на ЕФР за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 г., дават вярна представа, във всички съществени аспекти, за финансовото състояние на Европейските фондове за развитие, както и за резултатите от техните операции, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент и счетоводните правила, приети от отговорния счетоводител на Комисията.

| 51. | Индексът на риска за непряко управление с държавите бенефициери е наистина по-висок от този за останалите разходни области, за които не са изразени резерви. Въпреки това той не се отклонява съществено от средния такъв, който през 2015 г. много се доближава до нивото на същественост. При изготвянето на следващия годишен отчет за дейността (ГОД) ще се извърши повторна оценка. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Сметната палата заключава, че за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 г.:






  а) | приходите на Европейските фондове за развитие не са засегнати от съществено ниво на грешки; |
| --- | --- | --- |

52.

Сметната палата заключава, че за финансовата година, приключила на 31 декември 2015 г.:

а)

приходите на Европейските фондове за развитие не са засегнати от съществено ниво на грешки;

| б) | операциите за плащания по ЕФР са засегнати от съществени грешки (вж. точки 26—35). При тестовете на операциите беше изчислено, че вероятният процент грешки в популацията е 3,8  % (вж.
  приложение 1
  ). |
| --- | --- |

б)

операциите за плащания по ЕФР са засегнати от съществени грешки (вж. точки 26—35). При тестовете на операциите беше изчислено, че вероятният процент грешки в популацията е 3,8  % (вж.
  приложение 1
  ).

| 52. | В модела на шаблоните за вътрешен контрол (ШВК) по отношение на определянето на системата за контрол в ГОД трябва да се намери баланс между изискванията за докладване и наличната информация. Действително съществува възможност непреките безвъзмездни средства да имат индекс на риска, сравним с този на преките безвъзмездни средства, но предвид хетерогенността на договорите, обединени в ШВК 4 (Непряко управление с държавите бенефициери), и сравнително ограничената извадка за някои от тези договори, Комисията все още не може да продължи с анализа. |
| --- | --- |

52.

Препоръки

| 53. | В 
  приложение 2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата относно напредъка в изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади (62). В годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи 12 препоръки. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е изпълнила изцяло 11 от тези препоръки, а една е изпълнена в голяма степен. |
| --- | --- |

53.

В 
  приложение 2
  са представени резултатите от проверката на Сметната палата относно напредъка в изпълнението на препоръките, отправени в предходни годишни доклади (62). В годишните доклади за 2012 г. и 2013 г. Сметната палата отправи 12 препоръки. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е изпълнила изцяло 11 от тези препоръки, а една е изпълнена в голяма степен.

| 53. | В изчислението на корективния капацитет се включва само събирането на вземания по предварителното финансиране и натрупаните лихви, които са били кодирани в контекста на събиране на вземания като „грешки“ или „нередности“. Той представлява само част от събирането на вземания по предварителното финансиране и натрупаните лихви през 2015 г. Комисията ще предприеме необходимите мерки, за да изключи тези нареждания за събиране на вземания и тези, които са били отменени, от оценката на корективния капацитет в бъдеще. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва на ГД „Международно сътрудничество и развитие“: |
| --- | --- |

54.

Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2015 г. Сметната палата препоръчва на ГД „Международно сътрудничество и развитие“:

| — | Препоръка 1: да използва по-широко таблицата за осигуряване на качество при одити и проверки на разходите, извършвани пряко от бенефициентите; |
| --- | --- |

—

Препоръка 1: да използва по-широко таблицата за осигуряване на качество при одити и проверки на разходите, извършвани пряко от бенефициентите;

Комисията приема препоръката. Комисията вече разработва адаптиран вариант на таблиците за осигуряване на качество спрямо специфичните особености, нуждите и условията за изпълнение на проверките на разходите.

| — | Препоръка 2: да адаптира изискванията за одитите и проверките на разходи с оглед да получи пълна и актуална информация относно действително извършените дейности, която е необходима за оценка на качеството на тези одити и проверки чрез новата таблица за осигуряване на качество; |
| --- | --- |

—

Препоръка 2: да адаптира изискванията за одитите и проверките на разходи с оглед да получи пълна и актуална информация относно действително извършените дейности, която е необходима за оценка на качеството на тези одити и проверки чрез новата таблица за осигуряване на качество;

Комисията приема препоръката. Комисията вече работи в тази насока.

| — | Препоръка 3: да прецени разходите и ползите от подобряването на мониторинга на одитите и проверките на разходи, пряко възложени от бенефициентите на външни изпълнители, като ги включи в ново одитно приложение; |
| --- | --- |

—

Препоръка 3: да прецени разходите и ползите от подобряването на мониторинга на одитите и проверките на разходи, пряко възложени от бенефициентите на външни изпълнители, като ги включи в ново одитно приложение;

Комисията приема препоръката. Комисията ще оцени разходите и ползите от включването на одити и проверки на разходите, възложени от бенефициерите, в новото приложение за одит. Въз основа на тази оценка Комисията ще реши дали тази стъпка ще бъде предприета.

| — | Препоръка 4: да налага съответни санкции на органите и организациите, които не изпълняват своите задължения за предоставяне на основна подкрепяща документация за целите на одитите на Сметната палата; |
| --- | --- |

—

Препоръка 4: да налага съответни санкции на органите и организациите, които не изпълняват своите задължения за предоставяне на основна подкрепяща документация за целите на одитите на Сметната палата;

Комисията приема препоръката. Комисията ще продължи да осигурява спазването на разпоредбите относно повдигнатия от Палатата въпрос.

| — | Препоръка 5: за плащания при непряко управление с държавите бенефициенти i) да използва за обосновка на декларацията за достоверност статистически най-надеждните налични доказателства, и ii) да разграничава формите на подпомагане с различни рискови профили, както това се прави при плащанията, извършвани при пряко управление; |
| --- | --- |

—

Препоръка 5: за плащания при непряко управление с държавите бенефициенти i) да използва за обосновка на декларацията за достоверност статистически най-надеждните налични доказателства, и ii) да разграничава формите на подпомагане с различни рискови профили, както това се прави при плащанията, извършвани при пряко управление;

Комисията приема препоръката. При изготвянето на следващия ГОД ще се извърши повторна оценка на риска. Въз основа на извършената оценка Комисията ще реши дали разграничението между различните рискови профили в рамките на непрякото управление с бенефициери е осъществимо или от значение.

| — | Препоръка 6: да преразгледа прогнозата на своя бъдещ корективен капацитет, като изключи от изчислението i) събирането на вземания по неизползвано авансово финансиране и натрупаните лихви, и ii) отменените нареждания за събиране на вземания. |
| --- | --- |

—

Препоръка 6: да преразгледа прогнозата на своя бъдещ корективен капацитет, като изключи от изчислението i) събирането на вземания по неизползвано авансово финансиране и натрупаните лихви, и ii) отменените нареждания за събиране на вземания.

Комисията приема препоръката. Мерките ще бъдат въведени с цел:

| — | изключване на събирането на вземания по предварителното финансиране, което събиране е било кодирано в контекста на събиране на вземания като „грешка“ или „нередност“, и премахване на предишни издадени нареждания за събиране на вземания от оценката на корективния капацитет в бъдеще; |
| --- | --- |

—

изключване на събирането на вземания по предварителното финансиране, което събиране е било кодирано в контекста на събиране на вземания като „грешка“ или „нередност“, и премахване на предишни издадени нареждания за събиране на вземания от оценката на корективния капацитет в бъдеще;

| — | да се избегнат грешки в кодирането на събирането на вземания по натрупани лихви. |
| --- | --- |

—

да се избегнат грешки в кодирането на събирането на вземания по натрупани лихви.

---

(1)  За всеки ЕФР алгоритъмът за вноските на всяка от държавите членки се определя като процент от общия размер на ресурсите.

(2)  Вж. членове 43, 48—50 и 58 от Регламент (ЕС) 2015/323 на Съвета от 2 март 2015 г. относно Финансовия регламент, приложим за 11-ия Европейски фонд за развитие (ОВ L 58, 3.3.2015 г., стр. 17).

(3)  През 2012 г. в тристранно споразумение между ЕИБ, Комисията и Сметната палата (член 134 от Регламент (ЕО) No 215/2008 на Съвета (ОВ L 78, 19.3.2008 г., стр. 1) бяха определени правилата за извършване на одит от Сметната палата на посочените операции. Механизмът за инвестиции не е включен в Декларацията за достоверност на Сметната палата.

(4)  Вж. Становище No 3/2013 на Сметната палата по предложението за регламент на Съвета относно Финансовия регламент, приложим за 11-ия Европейски фонд за развитие (ОВ C 370, 17.12.2013 г.), точка 6.

(5)  Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) No 1605/2002 на Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1).

(6)  Генерална дирекция „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ управлява 4,1 % от разходите по ЕФР за 2015 г.

(7)  Вж. глава 8 „Глобална Европа“ и „Сигурност и гражданство“ от Годишния доклад относно изпълнението на бюджета на ЕС за 2015 г.

(8)  Бюджетната подкрепа представлява трансфер на средства от Комисията към националния бюджет на страната партньор. Тя предоставя допълнителни бюджетни ресурси в подкрепа на националната стратегия за развитие.

(9)  При прякото управление помощта се изпълнява пряко от Комисията (централното управление или делегациите). При непрякото управление изпълнението е делегирано на трета страна (предишното децентрализирано управление), международна организация (предишното съвместно управление) или на национален орган като агенциите за развитие в държавите — членки на ЕС (предишното непряко централизирано управление).

(10)  Вж. Становище на Сметната палата No 3/2013, точки 3 и 4.

(11)  Плащанията за бюджетна подкрепа, финансирани от ЕФР през 2015 г., възлизат на 763 млн. евро.

(12)  Плащанията от ЕФР за проекти с множество донори, изпълнявани от международни организации, през 2015 г. са в размер на 680 млн. евро. Не е възможно да се определи за какъв дял от тази сума се прилага условният подход, тъй като Комисията не наблюдава този аспект отделно.

(13)  ОВ L 210, 6.8.2013 г., стр. 1.

(14)  Включително 1,139 млрд. евро, управлявани от ЕИБ.

(15)  2014 г.: 621 млн. евро; 2013 г.: 3,923 млрд. евро; 2012 г.: 3,163 млрд. евро.

(16)  ЕФР и общия бюджет, взети заедно.

(17)  Стари неизползвани кредити за поемане на задължения („Reste à liquider“ — RAL)

(18)  Един договор се счита за изтекъл, ако е все още не е приключен повече от 18 месеца след края на оперативния му период. Закъсненията при приключването на договори увеличават риска от грешки по отношение на редовността, тъй като може да е трудно да бъде открита подкрепящата документация, ако тя не е била правилно архивирана, а ключови служители по проектите са напуснали. Късното приключване на договорите може също така да забави събирането на вземания по неизразходвано авансово финансиране и недопустимите разходи.

(19)  Намаляване на старо неприключено авансово финансиране за ЕФР: постигнато е намаление от 39 % (целево ниво —25 %); намаление на старите неизползвани кредити за задължения за ЕФР: постигнато е намаление от 46 % (целево ниво —25 %).

(20)  Дял на изтекли договори — 15,38 % (целево ниво — 15 %).

(21)  От 4,5 млрд. евро по изтекли договори 2,9 млрд. евро (64 %) са свързани с ЕФР. Делът на изтеклите договори спрямо броя на всички неприключени договори по ЕФР е 19,4 % в сравнение с 15,4 % за целия портфейл на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. За 182 договора (на стойност 311 млн. евро) от общо 1 091 изтекли договори по ЕФР (16,7 % като брой, 10,9 % като стойност) оперативният период е изтекъл преди края на 2010 г.

(22)  Съгласно член 43, членове 48—50 и член 58 от Финансовия регламент, приложим за единадесетия ЕФР, декларацията за достоверност не се отнася до частта от средствата на ЕФР, която се управлява от ЕИБ и за които тя носи отговорност.

(23)  Финансов регламент, приложим за единадесетия ЕФР.

(24)  Счетоводните правила и методи, приети от отговорния счетоводител на ЕФР, се основават на Международните счетоводни стандарти за публичния сектор, издадени от Международната федерация на счетоводителите, или, при липсата на такива, на Международните стандарти за финансова отчетност (МСФО), издадени от Съвета по международни счетоводни стандарти.

(25)  Вж. член 44 от Регламент (ЕС) 2015/323, съгласно който финансовите отчети съдържат счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци и отчет за промените в нетните активи.

(26)  Вж. член 44 от Регламент (ЕС) 2015/323, съгласно който докладите за финансовото изпълнение съдържат справки за разпределенията, поетите задължения, целевите средства и плащанията.

(27)  Вж. член 43 от Регламент (ЕС) 2015/323.

(28)  Африкански съюз, Буркина Фасо, Бурунди, Централноафриканска република, Демократична република Конго, Гана, Гвинея Бисау, Хаити, Кот д'Ивоар, Кения, Мадагаскар, Малави, Мали, Мозамбик, Нигер, Нигерия, Папуа-Нова Гвинея, Танзания и Уганда.

(29)  ГД „Международно сътрудничество и развитие“ — 29 плащания, ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ — 7 плащания за хуманитарна помощ.

(30)  Точка 4 от Годишния доклад за 2014 г.

(31)  Точка 25 от Годишния доклад за 2014 г. и точка 20 от Годишния доклад за 2013 г.

(32)  Неправилна класификация на нареждане за събиране на вземания в счетоводната система от служителите, въвеждащи информацията.

(33)  Възстановяването на неизползвани авансови средства, неправилно вписано като събиране на вземания поради грешка или нередност, е повлияло също така на оценката на капацитета за предприемане на бъдещи корективни действия на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. Вж.точка 50 и бележка под линия 61 в настоящия доклад.

(34)  Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна статистическа извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,6 % и 6,0 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(35)  Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка на базата на представителна извадка от 108 операции. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 3,0 % и 8,6 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(36)  Точка 31 от Годишния доклад за 2014 г.

(37)  Докладваме количествено измерими грешки в случаите, когато изцяло липсва документация, когато липсват доказателства в подкрепа на дейност, отчетена като изпълнена, или когато липсва връзка между изплатените разходи и представената за това документация. Има две основни причини за докладването на липсваща документация: i) документът никога не е съществувал (това е трябвало да се разкрие при предварителните проверки), или ii) документът съществува, но не може да бъде намерен, което говори за слабости в процедурите за управление на документацията.

(38)  „Намаляване наполовина, за срок от 1990 г. до 2015 г., на дела на хората, които гладуват.“

(39)  Въз основа на съпътстваща документация и задължителни проверки.

(40)  В 0,3 % (три случая) Комисията сама е допуснала грешка, а в 1,4 % (шест случая) грешката е допусната от бенефициентите.

(41)  Тези грешки представляват 1,3 процентни пункта от изчисления процент грешки.

(42)  Вж. Годишен отчет за дейността за 2013 г. на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, стр. 188—190 и 195—196.

(43)  а) Въвеждане на задължителен анализ на риска при изготвянето на годишните планове за одит от съответните структури на делегациите на ЕС и ГД „Международно сътрудничество и развитие“; б) преразглеждане на формулярите за договори за безвъзмездна финансова помощ, така че да може да се избират или сключват договори с одитори пряко от ГД „Международно сътрудничество и развитие“; в) повишаване на осведомеността относно най-често срещаните видове грешки, провеждане на обучения и укрепване на финансовите и контролните умения на служителите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и бенефициентите.

(44)  Таблицата за осигуряване на качество е инструмент, използван за оценка на увереността, която може да бъде получена от даден одит или проверка на разходите по отношение на допустимостта и правомерното използване на средства. Целта ѝ е да се осигури достатъчно качество на приетите доклади.

(45)  Например задължителни проверки на разходите при безвъзмездната финансова помощ и договорите за услуги срещу заплащане на хонорар на стойност над 100 000 евро.

(46)  Управление на документацията: а) консолидирани указания относно управлението на документацията; б) повишаване на осведомеността и обучение; в) регионални семинари за служителите на ГД „Международно сътрудничество и развитие“; г) насоки за бенефициентите за коректно класиране на документите; д) нововъведено задължение за бенефициентите на безвъзмездна финансова помощ да декларират кога са архивирани документите, и т.н.

Обществени поръчки: а) опростяване на правилата за обществените поръчки; б) прецизиране на критериите за подбор; в) задълбочено обучение относно договорните процедури; г) регионални семинари относно най-често срещаните видове грешки; д) подобрен достъп онлайн до документи,съдържащи насоки, и т.н.

(47)  Вж. Годишен отчет за дейността за 2015 г. на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, стр. 42—43.

(48)  Точка 51 и препоръка 5 от Годишния доклад за 2013 г.

(49)  Вж. Годишен отчет за дейността за 2015 г. на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, бележка под линия 25.

(50)  а) Изпълнение на условията за използване на извършена преди това контролна работа; б) подходящо документиране на одитните доказателства в подкрепа на заключенията; в) обосноваване на решението да не бъде екстраполирана откритата в тестваната извадка грешка за целия размер на сумата по операцията; и г) прекалено голяма свобода на преценка при изчисляването на процентите грешки при отделните операции.

(51)  Точка 45 от Годишния доклад за 2014 г. и точка 44 от Годишния доклад за 2013 г.

(52)  ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е извършила анализ на риска на пет основни разходни области — i) пряко управление — безвъзмездна финансова помощ (17 % от общите разходи на генералната дирекция през 2015 г.); ii) пряко управление — бюджетна подкрепа (23 %); iii) пряко управление — обществени поръчки (7 %); iv) непряко управление с държавите бенефициенти (22 %); v) непряко управление с международни организации и агенции на държавите членки (26 %).

(53)  Точка 30 от настоящия годишен доклад, точка 31 от Годишния доклад за 2014 г. и точка 25 от Годишния доклад за 2013 г.

(54)  Изпълнението на програми (чрез отпускане на безвъзмездна финансова помощ и чрез обществени поръчки) е делегирано на националните органи на държавата бенефициент, при ЕФР основно чрез националния разпоредител с бюджетни кредити.

(55)  Средният процент грешки при непрякото управление с държавите бенефициенти за периода 2012—2014 г. се изчислява на 3,56 % (с ниво на увереност от 95 % този процент е между 1,67 % и 5,45 %) за 141 операции, свързани с изчисляването на процента остатъчни грешки и на 3,78 % (с ниво на увереност от 95 % този процент е между 2,19 % и 5,37 %) за 264 операции, свързани с декларацията за достоверност.

(56)  Проучването относно процента остатъчни грешки за 2015 г. разглежда 51 операции в областта на непрякото управление с държавите бенефициенти.

(57)  В т.ч. програмни разчети.

(58)  Договори за строителни дейности, доставки и услуги, за които националните органи на държавата бенефициент организират обществени поръчки. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ не е страна по договорите, но ги одобрява за финансиране.

(59)  Най-добрата и най-консервативната оценка на разходите, които са разрешени през годината, но не отговарят на договорните и регулаторните разпоредби, приложими към момента на извършване на плащането.

(60)  Вж. ГОД на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, стр. 58.

(61)  Този проблем е виден при извършения от Сметната палата преглед на нарежданията за събиране на вземания, издадени през 2015 г., които възлизат на 65 млн. евро и са използвани при изчисляването на бъдещия корективен капацитет на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. От тази сума само 18 млн. евро са действително свързани с корекция на грешки, а останалите 47 млн. евро представляват събиране на вземания, които не засягат корективния капацитет на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ — 45 млн. евро, свързани със събиране на авансови плащания (37 млн. евро правилно вписани по неприключено авансово финансиране и 8 млн. евро неправилно вписани като приходи) и 2 млн. евро вземания от лихви. Още 13 млн. евро е следвало да бъдат приспаднати от 18-те млн. евро, свързани с корекции, тъй като представляват отменени нареждания за събиране на вземания.

(62)  Целта на това проследяване на препоръките е да провери въвеждането и съществуването на корективни мерки в отговор на нашите препоръки. Сметната палата не оценява ефективността на тяхното изпълнение.

(63)  Вноска от ЕФР за покриване на разходите на Комисията и на делегациите на ЕС, свързани с административната подкрепа, необходима за управление на финансираните в рамките на ЕФР операции.

(64)  Глобалните поети задължения са свързани с решения за финансиране. Индивидуалните поети задължения са свързани с отделни договори.

Източник: Консолидирани отчети за 2015 година на осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие.

(65)  Включва първоначално предоставените ресурси по осмия, деветия, десетия и единадесетия ЕФР, съфинансиране, лихви, други ресурси и трансфери от предходни ЕФР.

(66)  Като процент от средствата.

(67)  Отрицателните стойности представляват освободени бюджетни кредити.

(68)  Глобалните поети задължения са свързани с решения за финансиране.

(69)  Индивидуалните поети задължения са свързани с отделни договори.

(70)  Нетни поети задължения след освобождаване на бюджетни кредити. Нетни плащания след събиране на неправомерно изплатени суми.

Източник: Европейска сметна палата въз основа на отчетите на ЕФР относно финансовото изпълнение и финансовите отчети към 31 декември 2015 г.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТВАНЕТО НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ ЗА РАЗВИТИЕ

| | 2015 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- |
| |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| |
| Общо трансакции | 140 | 165 |
| |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| | | |
| Изчислен процент грешки | 3,8  % | 3,8  % |
| | | |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 6,0  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 1,6  % | |

2015 г.

2014 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо трансакции

140

165

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

3,8  %

3,8  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

6,0  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

1,6  %

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ ЗА РАЗВИТИЕ

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък | Отговор на Комисията |
| --- | --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложимо | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2013 | Препоръка 1: EuropeAid да следи за това всички вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити ежегодно да събират вземанията от лихви по авансово финансиране, които са в размер на над 750 000  евро (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 1). | x | | | | | | |
| Препоръка 2: EuropeAid следва да приключи до края на 2014 г. разработването на системата CRIS, за да се позволи лихвите по авансовото финансиране, които са в размер от 250 000 до 750 000  евро, да бъдат признавани за финансови приходи (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 2). | x | | | | | | |
| Препоръка 3: EuropeAid следва да преразгледа остойностяването на ползите, реализирани от приложения контрол (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 3). | x | | | | | | |
| Препоръка 4: EuropeAid следва да докладва в годишния отчет за дейността относно напредъка при изпълнението на плана за действие за справяне със слабостите на системата си за контрол (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 4). | x | | | | | | |
| Препоръка 5: EuropeAid следва да посочи в своя годишен отчет за дейността обхвата на проучването относно остатъчния процент грешки, както и определените долна и горна граница на грешките (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 5). | x | | | | | | |
| 2012 | Препоръка 1: EuropeAid следва да преразгледа методологията си за процента остатъчни грешки (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 1). | x | | | | | | |
| Препоръка 2: EuropeAid следва да предостави точно описание в годишния си отчет за дейността на резултатите от проучванията на процента остатъчни грешки (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 2). | x | | | | | | |
| Препоръка 3: EuropeAid следва да осигури навременно изчистване на разходите (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 3). | x | | | | | | |
| Препоръка 4: EuropeAid следва да насърчава прилагането на механизми за по-добро управление на документацията от страна на партньорите по изпълнението и бенефициентите (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 4). | x | | | | | | |
| Препоръка 5: EuropeAid следва да предприеме ефективни мерки за подобряване на качеството на проверките на разходите, извършвани от външни одитори (вж. Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 5). | | x | | | | | |
| Препоръка 6: EuropeAid следва да осигури правилното прилагане на специфичните условия за извършване на плащания за бюджетна подкрепа (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 6). | x | | | | | | |
| Препоръка 7: EuropeAid следва да се увери, че нарежданията за събиране на вземания по отношение на лихвите по авансовото финансиране, надхвърлящи 750 000 евро, се изготвят ежегодно (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 7). | x | | | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Отговор на Комисията

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложимо

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2013

Препоръка 1: EuropeAid да следи за това всички вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити ежегодно да събират вземанията от лихви по авансово финансиране, които са в размер на над 750 000  евро (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 1).

x

Препоръка 2: EuropeAid следва да приключи до края на 2014 г. разработването на системата CRIS, за да се позволи лихвите по авансовото финансиране, които са в размер от 250 000 до 750 000  евро, да бъдат признавани за финансови приходи (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 2).

x

Препоръка 3: EuropeAid следва да преразгледа остойностяването на ползите, реализирани от приложения контрол (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 3).

x

Препоръка 4: EuropeAid следва да докладва в годишния отчет за дейността относно напредъка при изпълнението на плана за действие за справяне със слабостите на системата си за контрол (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 4).

x

Препоръка 5: EuropeAid следва да посочи в своя годишен отчет за дейността обхвата на проучването относно остатъчния процент грешки, както и определените долна и горна граница на грешките (Годишен доклад за 2013 г., точка 51, препоръка 5).

x

2012

Препоръка 1: EuropeAid следва да преразгледа методологията си за процента остатъчни грешки (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 1).

x

Препоръка 2: EuropeAid следва да предостави точно описание в годишния си отчет за дейността на резултатите от проучванията на процента остатъчни грешки (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 2).

x

Препоръка 3: EuropeAid следва да осигури навременно изчистване на разходите (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 3).

x

Препоръка 4: EuropeAid следва да насърчава прилагането на механизми за по-добро управление на документацията от страна на партньорите по изпълнението и бенефициентите (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 4).

x

Препоръка 5: EuropeAid следва да предприеме ефективни мерки за подобряване на качеството на проверките на разходите, извършвани от външни одитори (вж. Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 5).

x

Препоръка 6: EuropeAid следва да осигури правилното прилагане на специфичните условия за извършване на плащания за бюджетна подкрепа (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 6).

x

Препоръка 7: EuropeAid следва да се увери, че нарежданията за събиране на вземания по отношение на лихвите по авансовото финансиране, надхвърлящи 750 000 евро, се изготвят ежегодно (Годишен доклад за 2012 г., точка 51, препоръка 7).

x

---