# Eiropas Savienības L 109/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 109 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 27. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 109

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 27. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 16 – Vienotie noteikumi par apstiprinājumiem: | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 132 – Vienoti noteikumi par tādu emisiju kontroles modernizētu ierīču (REC) apstiprināšanu, kas paredzētas ar kompresijaizdedzes motoru aprīkotiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai [2018/630] | 100 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 16 – Vienotie noteikumi par apstiprinājumiem:

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 132 – Vienoti noteikumi par tādu emisiju kontroles modernizētu ierīču (REC) apstiprināšanu, kas paredzētas ar kompresijaizdedzes motoru aprīkotiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai [2018/630]

REC

100

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 27.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 16 – Vienotie noteikumi par apstiprinājumiem:

| I. | mehānisko transportlīdzekļu drošības jostām, ierobežotājsistēmām, bērna ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmām; |
| --- | --- |

I.

mehānisko transportlīdzekļu drošības jostām, ierobežotājsistēmām, bērna ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmām;

| II. | ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām, ierobežotājsistēmām, bērna ierobežotājsistēmām, ISOFIX bērna ierobežotājsistēmām un i-Size bērna ierobežotājsistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem [2018/629] |
| --- | --- |

II.

ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām, ierobežotājsistēmām, bērna ierobežotājsistēmām, ISOFIX bērna ierobežotājsistēmām un i-Size bērna ierobežotājsistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem [2018/629]

Ar visiem grozījumiem līdz

07. sērijas grozījumu 2. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2018. gada 19. jūlijs

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Testi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prasības par uzstādīšanu transportlīdzeklī |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Transportlīdzekļa tipa vai drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājuma modifikācijas un paplašināšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | Instrukcijas |
| --- | --- |

13.

| 14. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

15.

PIELIKUMI

| 1.A | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu attiecībā uz drošības jostu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16 |
| --- | --- |

1.A

| 1.B | Paziņojums par mehāniskā transportlīdzekļa pieaugušo braucēju drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16 |
| --- | --- |

1.B

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju paraugi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Spriegotājmehānisma izturīguma testa iekārtas diagramma |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tādas iekārtas diagramma, kas izmantojama, lai testētu spriegotāju ar avārijas bloķēšanu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Putekļizturības testa iekārtas diagramma |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ratiņu, sēdekļa, stiprinājumu un apturēšanas ierīces apraksts |
| --- | --- |

6.

| 7. | Manekena apraksts |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ratiņu palēninājuma vai paātrinājuma līknes kā laika funkcijas apraksts |
| --- | --- |

8.

| 9. | Instrukcijas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kopējās sprādzes tests |
| --- | --- |

10.

| 11. | Abrazīvā nodiluma un mikroslīdēšanas tests |
| --- | --- |

11.

| 12. | Korozijas tests |
| --- | --- |

12.

| 13. | Testu secība |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ražošanas atbilstības kontrole |
| --- | --- |

14.

| 15. | H punkta un rumpja faktiskā leņķa noteikšanas procedūra mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām |
| --- | --- |

15.

| 16. | Drošības jostas uzstādīšana, norādot drošības jostas un spriegotāja tipu |
| --- | --- |

16.

| 17. | Prasības attiecībā uz pieaugušu braucēju drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu mehānisko transportlīdzekļu sēdekļos, kas vērsti uz priekšu, un attiecībā uz ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu un i-Size bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu |
| --- | --- |

17.

ISOFIX

i-Size

| 18. | Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu testi |
| --- | --- |

18.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz:

| 1.1. | M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 un T kategorijas transportlīdzekļiem (1) saistībā ar tādu drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, kuras uz priekšu, uz aizmuguri vai uz sānu vērstos sēdekļos sēdošām pieaugušām personām paredzēts lietot atsevišķi, t. i., kā individuālus piederumus; |
| --- | --- |

1.1.

M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 un T kategorijas transportlīdzekļiem (1) saistībā ar tādu drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, kuras uz priekšu, uz aizmuguri vai uz sānu vērstos sēdekļos sēdošām pieaugušām personām paredzēts lietot atsevišķi, t. i., kā individuālus piederumus;

2

4

5

6

7

1

| 1.2. | drošības jostām un ierobežotājsistēmām, kuras uz priekšu, uz aizmuguri vai uz sānu vērstos sēdekļos sēdošām pieaugušām personām paredzēts lietot atsevišķi, t. i., kā individuālus piederumus, un kuras paredzēts uzstādīt M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 un T kategorijas transportlīdzekļos (1); |
| --- | --- |

1.2.

drošības jostām un ierobežotājsistēmām, kuras uz priekšu, uz aizmuguri vai uz sānu vērstos sēdekļos sēdošām pieaugušām personām paredzēts lietot atsevišķi, t. i., kā individuālus piederumus, un kuras paredzēts uzstādīt M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 un T kategorijas transportlīdzekļos (1);

2

4

5

6

7

1

| 1.3. | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem (1) saistībā ar bērna ierobežotājsistēmu, ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu un i-Size bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu; |
| --- | --- |

1.3.

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem (1) saistībā ar bērna ierobežotājsistēmu, ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu un i-Size bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu;

1

1

1

ISOFIX

i-Size

| 1.4. | visām sēdvietām ar drošības jostām aprīkotā M un N kategorijas transportlīdzeklī saistībā ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu; |
| --- | --- |

1.4.

visām sēdvietām ar drošības jostām aprīkotā M un N kategorijas transportlīdzeklī saistībā ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu;

| 1.5. | pēc ražotāja pieprasījuma šie noteikumi attiecas arī uz tādu bērna ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, kuras paredzēts uzstādīt M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos (1); |
| --- | --- |

1.5.

pēc ražotāja pieprasījuma šie noteikumi attiecas arī uz tādu bērna ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, kuras paredzēts uzstādīt M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos (1);

ISOFIX

2

3

1

| 1.6. | pēc ražotāja pieprasījuma šie noteikumi attiecas arī uz drošības jostām, kuras paredzēts uzstādīt uz sānu vērstos sēdekļos M3 kategorijas transportlīdzekļos (II, III vai B klase (1)); |
| --- | --- |

1.6.

pēc ražotāja pieprasījuma šie noteikumi attiecas arī uz drošības jostām, kuras paredzēts uzstādīt uz sānu vērstos sēdekļos M3 kategorijas transportlīdzekļos (II, III vai B klase (1));

3

1

| 1.7. | pēc ražotāja pieprasījuma šie noteikumi attiecas arī uz i-Size bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, ja transportlīdzekļa ražotājs ir paredzējis i-Size sēdvietas. |
| --- | --- |

1.7.

pēc ražotāja pieprasījuma šie noteikumi attiecas arī uz i-Size bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, ja transportlīdzekļa ražotājs ir paredzējis i-Size sēdvietas.

i-Size

i-Size

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Drošības josta (josta)

Siksnu komplekts ar sprādzi, regulētājierīcēm un fiksatoriem, kas piestiprināms mehāniskā transportlīdzekļa iekšpusē un paredzēts, lai pasargātu tā lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustībspēju sadursmes gadījumā vai transportlīdzeklim strauji palēninoties. Šādu komplektu parasti sauc par “drošības jostas komplektu”, un šis termins aptver arī enerģijas absorbcijas un drošības jostas spriegošanas ierīces.

Komplektu var testēt un apstiprināt kā drošības jostas komplektu vai kā ierobežotājsistēmu.

2.1.1.   Klēpja drošības josta

Divpunktu drošības josta, kas aizsprādzēta šķērso lietotāja iegurņa priekšpusi.

2.1.2.   Diagonālā drošības josta

Drošības josta, kas aizsprādzēta pa diagonāli šķērso krūškurvja priekšpusi no gurna līdz pretējās puses plecam.

2.1.3.   Trīspunktu drošības josta

Drošības josta, kas būtībā sastāv no klēpja siksnas un diagonālās siksnas.

2.1.4.   S veida drošības josta

Drošības jostu komplekts, kas nav trīspunktu drošības josta vai klēpja drošības josta.

2.1.5.   Jostu pilnkomplekts

S veida drošības jostu komplekts, kas sastāv no klēpja drošības jostas un plecu siksnām; jostu pilnkomplektu var apgādāt ar papildu kājstarpes siksnu komplektu.

2.2.   Drošības jostas tips

Dažādu “tipu” drošības jostas ir drošības jostas, kas būtiski atšķiras viena no otras; atšķirīgi var būt jo īpaši šādi elementi:

| 2.2.1. | cietās daļas (sprādze, fiksatori, spriegotājs utt.); |
| --- | --- |

2.2.1.

cietās daļas (sprādze, fiksatori, spriegotājs utt.);

| 2.2.2. | siksnu materiāls, auduma faktūra, izmēri un krāsa; vai |
| --- | --- |

2.2.2.

siksnu materiāls, auduma faktūra, izmēri un krāsa; vai

| 2.2.3. | drošības jostas komplekta ģeometrija. |
| --- | --- |

2.2.3.

drošības jostas komplekta ģeometrija.

2.3.   Siksna

Elastīga detaļa, kas konstruēta tā, lai noturētu ķermeni un pārnestu spriegojumu uz jostas stiprinājumiem.

2.4.   Sprādze

Ātri atverama ierīce, kas nodrošina, ka drošības josta var noturēt lietotāju. Sprādze, izņemot jostu pilnkomplekta sprādzi, var ietvert drošības jostas regulētājierīci.

2.5.   Drošības jostas regulētājierīce

Ierīce, ar ko drošības jostu var pielāgot konkrētam lietotājam un sēdekļa novietojumam. Regulētājierīce var būt sprādzes vai spriegotāja daļa vai jebkura cita drošības jostas sastāvdaļa.

2.6.   Priekšspriegotājs

Papildu vai integrēta ierīce, kas savelk drošības jostas siksnu, lai mazinātu drošības jostas nokarāšanos sadursmes laikā.

2.7.   
  “Atskaites zona” ir telpa starp divām vertikālām garenvirziena plaknēm, kuras ir 400 mm attālumā viena no otras un kuras ir simetriskas attiecībā pret H punktu; šo telpu definē Noteikumu Nr. 21 1. pielikumā aprakstītās belzeņa iekārtas rotācija no vertikāla stāvokļa uz horizontālu. Iekārtu novieto tā, kā aprakstīts minētajā Noteikumu Nr. 21 pielikumā, un noregulē tā, lai maksimālais garums būtu 840 mm.

2.8.   
  “Drošības gaisa spilvena mezgls” ir iekārta, kas uzstādīta mehāniskajos transportlīdzekļos papildus drošības jostām un ierobežotājsistēmām, t. i., sistēmas, kas pēc stipra trieciena transportlīdzeklim automātiski iedarbina elastīgu struktūru, kas paredzēta, lai, saspiežot tajā esošo gāzi, samazinātu braucēja vienas vai vairāku ķermeņa daļu saskares stiprumu ar pasažieru nodalījumu. Aprakstīto atvērto struktūru neuzskata par cietu daļu.

2.9.   
  “Pasažiera drošības gaisa spilvens” ir drošības gaisa spilvena mezgls, kas paredzēts, lai frontālā sadursmē aizsargātu sēdvietās, izņemot vadītāja sēdvietu, esošu(-us) braucēju(-us).

2.10.   
  “Bērna ierobežotājsistēma” ir drošības ierīce, kas definēta Noteikumos Nr. 44 vai Noteikumos Nr. 129.

2.11.   
  “Uz aizmuguri vērsts” nozīmē pavērstu virzienā, kas ir pretējs parastajam transportlīdzekļa braukšanas virzienam.

2.12.   Fiksatori

Drošības jostas komplekta daļas, tostarp vajadzīgās nostiprināšanas sastāvdaļas, ar kurām drošības jostas komplektu var savienot ar drošības jostas stiprinājumiem.

2.13.   Enerģijas absorbcijas ierīce

Ierīce, kas konstruēta, lai tā viena pati vai kopā ar siksnu izkliedētu enerģiju, un kas ir drošības jostas komplekta sastāvdaļa.

2.14.   Spriegotājs

Ierīce, kurā daļēji vai pilnībā ievietojas drošības jostas siksna.

2.14.1.   Nebloķējamais spriegotājs (1. tips)

Spriegotājs, no kura ar nelielu ārēju spēku siksnu izvelk visā garumā un ar kuru nav iespējams regulēt izvilktās siksnas garumu.

2.14.2.   Manuāli atbloķējams spriegotājs (2. tips)

Spriegotājs, kura atbloķēšana lietotājam jāizdara manuāli, lai siksnu izvilktu vēlamajā garumā, un kurš automātiski bloķējas, kad minēto darbību pārtrauc.

2.14.3.   Spriegotājs, kas bloķējas automātiski (3. tips)

Spriegotājs, kas drošības jostas siksnu ļauj izvilkt vajadzīgajā garumā un kas tad, kad sprādze aiztaisīta, automātiski pielāgo siksnas garumu tās lietotājam. Siksnas tālāka izvilkšana nav iespējama bez lietotāja apzinātas darbības.

2.14.4.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu (4. tips)

Spriegotājs, kas parastos braukšanas apstākļos neierobežo drošības jostas lietotāja kustības brīvību. Šai ierīcei ir garuma regulētājkomponenti, kas automātiski pielāgo siksnu drošības jostas lietotājam, un bloķēšanas mehānisms, kurš aktivizējas avārijas situācijā šādos gadījumos:

| 2.14.4.1. | transportlīdzekļa palēnināšanās (vienkāršā jutība); |
| --- | --- |

2.14.4.1.

transportlīdzekļa palēnināšanās (vienkāršā jutība);

| 2.14.4.2. | transportlīdzekļa palēnināšanās, siksnas kustības vai jebkura cita automātiska līdzekļa kombinācija (daudzkāršā jutība). |
| --- | --- |

2.14.4.2.

transportlīdzekļa palēnināšanās, siksnas kustības vai jebkura cita automātiska līdzekļa kombinācija (daudzkāršā jutība).

2.14.5.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un paaugstinātu reakcijas slieksni (4N tips)

2.14.4. punktā definētais spriegotāja tips, kuram ir īpašas papildu īpašības attiecībā uz izmantošanu M2, M3, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos (2).

2

3

1

2

3

2

2.14.6.   Drošības jostas augstuma regulētājierīce

Ierīce, ar ko tā drošības jostas augšējā stiprinājuma augstumu, kas tieši pievienots transportlīdzeklim vai sēdekļa stingrajai konstrukcijai, var pielāgot konkrētam lietotājam un sēdekļa novietojumam. Šādu ierīci var uzskatīt par drošības jostas daļu vai drošības jostas stiprinājuma daļu.

2.14.7.   “Elastīga pleca augstuma regulētājierīce”

Ierīce, ar kuru jostas augstumu var noregulēt līdz individuāla lietotāja pleca augstumam, kuras regulējošā daļa nav tieši piestiprināta pie transportlīdzekļa konstrukcijas (piem., statņa) vai sēdekļa konstrukcijas (piem., sēdekļa cietās konstrukcijas) un kuras pleca daļas regulēšana:

| a) | notiek, virzot ierīci pa elastīgu konstrukciju; un |
| --- | --- |

a)

notiek, virzot ierīci pa elastīgu konstrukciju; un

| b) | netraucē klēpja drošības jostas novilkšanai. |
| --- | --- |

b)

netraucē klēpja drošības jostas novilkšanai.

2.15.   Drošības jostas stiprinājumi

Transportlīdzekļa vai sēdekļa konstrukcijas daļas vai citas transportlīdzekļa daļas, kurām piestiprina drošības jostu komplektus.

2.16.   Transportlīdzekļa tips attiecībā uz drošības jostām un ierobežotājsistēmām

Mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā korpusa gabarīti, kontūras un materiāli, kas izmantoti transportlīdzekļu konstrukcijā vai sēdekļu konstrukcijā vai citās tā transportlīdzekļa daļās, kurā uzstādītas drošības jostas un ierobežotājsistēmas.

2.17.   Ierobežotājsistēma

Sistēma konkrētam transportlīdzekļa tipam vai transportlīdzekļa ražotāja definētam un tehniskā dienesta akceptētam tipam, kas ietver sēdekli un jostu, kura ar piemērotiem līdzekļiem ir iestiprināta transportlīdzeklī un kura papildus ietver visus elementus, kas paredzēti, lai pasargātu tā lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustībspēju, transportlīdzeklim strauji palēninoties.

2.18.   Sēdeklis

Konstrukcija, kas kopā ar pārvalku veido vai neveido vienotu konstrukciju ar transportlīdzekļa konstrukciju un nodrošina sēdvietu vienai pieaugušai personai. Ar šo terminu apzīmē gan atsevišķu sēdekli, gan sola daļu, kas paredzēta vienai personai.

2.18.1.   
  “Priekšējais pasažieru sēdeklis” ir jebkurš sēdeklis, kura “priekšējais H punkts” ir vertikālajā šķērsplaknē, kas iet caur vadītāja R punktu, vai tās priekšā.

2.18.2.   
  “Uz priekšu vērsts sēdeklis” ir sēdeklis, ko var izmantot, transportlīdzeklim pārvietojoties, un kas ir vērsts uz transportlīdzekļa priekšpusi tādējādi, ka sēdekļa vertikālā simetrijas plakne ar transportlīdzekļa vertikālo simetrijas plakni veido leņķi, kas mazāks par + 10° vai – 10°.

2.18.3.   
  “Uz aizmuguri vērsts sēdeklis” ir sēdeklis, ko var izmantot, transportlīdzeklim pārvietojoties, un kas ir vērsts uz transportlīdzekļa aizmuguri tādējādi, ka sēdekļa vertikālā simetrijas plakne ar transportlīdzekļa vertikālo simetrijas plakni veido leņķi, kas mazāks par + 10° vai – 10°.

2.18.4.   
  “Uz sāniem vērsts sēdeklis” ir sēdeklis, ko var izmantot, transportlīdzeklim pārvietojoties, un kas ir vērsts uz transportlīdzekļa sāniem tādējādi, ka sēdekļa vertikālā simetrijas plakne veido 90° (± 10°) leņķi ar transportlīdzekļa vertikālo simetrijas plakni.

2.19.   Sēdekļu grupa

Vai nu sēdekļi solu veidā, vai atsevišķi sēdekļi, kas novietoti blakus (t. i., nostiprināti tā, ka viena sēdekļa priekšējie stiprinājumi ir rindā ar pārējo sēdekļu priekšējiem vai aizmugurējiem stiprinājumiem vai atrodas starp tiem) un nodrošina sēdvietu vienai vai vairākām pieaugušām personām.

2.20.   Sols

Konstrukcija, kurai ir pārvalks un kas nodrošina sēdvietu vismaz divām pieaugušām personām.

2.21.   Sēdekļa regulēšanas sistēma

Visu to ierīču kopums, ar ko sēdekļa vai tā daļu stāvokli var pielāgot braucēja ķermenim; konkrēti, ar to var veikt šādas darbības:

| 2.21.1. | garenisku pārvietošanu; |
| --- | --- |

2.21.1.

garenisku pārvietošanu;

| 2.21.2. | vertikālu pārvietošanu; |
| --- | --- |

2.21.2.

vertikālu pārvietošanu;

| 2.21.3. | leņķisku pārvietošanu. |
| --- | --- |

2.21.3.

leņķisku pārvietošanu.

2.22.   Sēdekļa stiprinājums

Sistēma, ar ko sēdekļa komplektu nostiprina transportlīdzekļa konstrukcijā, un tā ietver attiecīgās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas.

2.23.   Sēdekļa tips

Sēdekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

| 2.23.1. | sēdekļa konstrukcijas forma, izmēri un materiāli; |
| --- | --- |

2.23.1.

sēdekļa konstrukcijas forma, izmēri un materiāli;

| 2.23.2. | sēdekļa regulēšanas un bloķēšanas sistēmu veidi un izmēri; |
| --- | --- |

2.23.2.

sēdekļa regulēšanas un bloķēšanas sistēmu veidi un izmēri;

| 2.23.3. | sēdekļa drošības jostas stiprinājumu, sēdekļa stiprinājumu, kā arī ar tiem saistīto transportlīdzekļa konstrukcijas daļu veids un izmēri. |
| --- | --- |

2.23.3.

sēdekļa drošības jostas stiprinājumu, sēdekļa stiprinājumu, kā arī ar tiem saistīto transportlīdzekļa konstrukcijas daļu veids un izmēri.

2.24.   Sēdekļa pārvietošanas sistēma

Ierīce, ar ko sēdekli vai kādu tā daļu var leņķiski vai gareniski pārvietot bez fiksēta starpstāvokļa (lai atvieglotu pasažieru iekāpšanu).

2.25.   Sēdekļa bloķēšanas sistēma

Ierīce, kas nodrošina sēdekļa un tā daļu fiksēšanu kādā no izmantošanas stāvokļiem.

2.26.   Iegremdēta sprādzes atvēršanas poga

Tāda sprādzes atvēršanas poga, kas neļauj atvērt sprādzi ar lodi, kuras diametrs ir 40 mm.

2.27.   Neiegremdēta sprādzes atvēršanas poga

Tāda sprādzes atvēršanas poga, kas ļauj atvērt sprādzi ar lodi, kuras diametrs ir 40 mm.

2.28.   Spriegojuma samazināšanas ierīce

Ierīce, kas iekļauta spriegotājā un automātiski samazina siksnas nostiepumu, kad drošības josta tiek aizsprādzēta. Drošības jostu atsprādzējot, ierīce automātiski izslēdzas.

2.29.   
  “ISOFIX” ir sistēma bērna ierobežotājsistēmu savienošanai ar transportlīdzekļiem, kurai ir divi neatdalāmi transportlīdzekļa stiprinājumi, divi atbilstoši neatdalāmi fiksatori uz bērna ierobežotājsistēmas, un ierīce bērna ierobežotājsistēmas gareniskās rotācijas ierobežošanai.

2.30.   
  “ISOFIX bērna ierobežotājsistēma” ir bērna ierobežotājsistēma, kura atbilst Noteikumu Nr. 44 vai Noteikumu Nr. 129 prasībām un kura jāpiestiprina ISOFIX stiprinājumu sistēmai atbilstīgi Noteikumu Nr. 14 vai Noteikumu Nr. 145 prasībām.

ISOFIX

2.31.   
  “ISOFIX vieta” ir sistēma, kurā iespējams uzstādīt:

| a) | universālu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

a)

universālu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

ISOFIX

| b) | vai daļēji universālu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

b)

vai daļēji universālu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

ISOFIX

| c) | vai daļēji universālu, uz aizmuguri vērstu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

c)

vai daļēji universālu, uz aizmuguri vērstu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

ISOFIX

| d) | vai daļēji universālu, uz sāniem vērstu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

d)

vai daļēji universālu, uz sāniem vērstu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

ISOFIX

| e) | vai konkrētam transportlīdzeklim paredzētu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

e)

vai konkrētam transportlīdzeklim paredzētu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

ISOFIX

| f) | vai i-Size bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 129; |
| --- | --- |

f)

vai i-Size bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 129;

i-Size

| g) | vai konkrētam transportlīdzeklim paredzētu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 129. |
| --- | --- |

g)

vai konkrētam transportlīdzeklim paredzētu ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 129.

ISOFIX

2.32.   
  “ISOFIX stiprinājumu sistēma” ir sistēma, kuru veido divi ISOFIX apakšējie stiprinājumi, kas atbilst Noteikumu Nr. 14 vai Noteikumu Nr. 145 prasībām, un kura paredzēta ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas piestiprināšanai kopā ar pretrotācijas ierīci.

ISOFIX

ISOFIX

2.33.   
  “ISOFIX apakšējais stiprinājums” ir viens stingrs, apaļš, horizontāls stienis 6 mm diametrā, kas ir saistīts ar transportlīdzekli vai sēdekļa konstrukciju, kam piestiprina un kas fiksē ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu ar ISOFIX fiksatoriem.

ISOFIX

ISOFIX

2.34.   
  “Pretrotācijas ierīce”:

| a) | universālās ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīci veido ISOFIX augšējā siksna; |
| --- | --- |

a)

universālās ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīci veido ISOFIX augšējā siksna;

ISOFIX

ISOFIX

| b) | daļēji universālās ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīces daļas ir augšējā siksna, transportlīdzekļa panelis vai atbalsta stienis, kas paredzēts ierobežotājsistēmas rotācijas samazināšanai frontāla trieciena laikā; |
| --- | --- |

b)

daļēji universālās ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīces daļas ir augšējā siksna, transportlīdzekļa panelis vai atbalsta stienis, kas paredzēts ierobežotājsistēmas rotācijas samazināšanai frontāla trieciena laikā;

ISOFIX

| c) | i-Size bērna ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce sastāv no augšējās siksnas vai atbalsta stieņa, kas paredzēts ierobežotājierīces rotācijas samazināšanai frontāla trieciena laikā; |
| --- | --- |

c)

i-Size bērna ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce sastāv no augšējās siksnas vai atbalsta stieņa, kas paredzēts ierobežotājierīces rotācijas samazināšanai frontāla trieciena laikā;

i-Size

| d) | universālajām un daļēji universālajām ISOFIX un i-Size bērna ierobežotājsistēmām pats transportlīdzekļa sēdeklis nav pretrotācijas ierīce. |
| --- | --- |

d)

universālajām un daļēji universālajām ISOFIX un i-Size bērna ierobežotājsistēmām pats transportlīdzekļa sēdeklis nav pretrotācijas ierīce.

ISOFIX

i-Size

2.35.   
  “ISOFIX augšējās siksnas stiprinājums” ir ierīce, kas atbilst Noteikumu Nr. 14 vai Noteikumu Nr. 145 prasībām, piemēram, stienis, kas atrodas noteiktā zonā un paredzēts ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīces piestiprināšanai un tās ierobežojošā spēka pārnešanai uz transportlīdzekļa konstrukciju.

ISOFIX

2.36.   
  “Vadierīce” ir paredzēta, lai palīdzētu personai, kas uzstāda ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu, fiziski vadot ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas ISOFIX fiksatorus to pareizai savietošanai ar ISOFIX apakšējiem stiprinājumiem, lai atvieglotu saslēgšanu.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

2.37.   
  “ISOFIX marķējuma zīme” ir marķējums, kas informē personu, kas vēlas uzstādīt ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu, par ISOFIX vietām transportlīdzeklī un par katras attiecīgās ISOFIX stiprinājumu sistēmas stiprinājumu vietām.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

2.38.   
  “Bērna ierobežotājsistēmas kontrolierīce (CRF)” ir ietaise, kas atbilst vienai ISOFIX ietaisēm, kas definētas šo noteikumu 17. pielikuma 2. papildinājuma 4. punktā, konkrētāk, kuras izmēri doti minētā 4. punkta 1.–8. attēlā. Šajos noteikumos bērna ierobežotājsistēmas kontrolierīces (CRF) izmanto, lai pārbaudītu, kuras Noteikumos Nr. 44 vai Noteikumos Nr. 129 minētās ārējo robežu izmēru klases ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas var uzstādīt attiecīgā transportlīdzekļa ISOFIX vietās. Viena no CRF, tā saucamā ISO/F2, kas redzama iepriekš minētā 4. punkta 2. attēlā, tiek izmantota arī Noteikumos Nr. 14 vai Noteikumos Nr. 145, lai pārbaudītu visu ISOFIX stiprinājumu sistēmu atrašanās vietu un piekļuves iespējas šai sistēmai.

CRF

ISOFIX

CRF

ISOFIX

ISOFIX

CRF

ISO/F2

ISOFIX

Vai ietaise, kas atbilst vienai no divām “bērna sēdekļa” ietaisēm, kas ir definētas šo noteikumu 17. pielikuma 5. papildinājumā, un jo īpaši izmēriem, kuri doti 17. pielikuma 5. papildinājuma 2. un 3. attēlā. Šajos noteikumos minētās ietaises izmanto, lai pārbaudītu, kuru Noteikumu Nr. 129 minēto izmēru ārējo robežu bērnu sēdekļus, ja tādi ir, var uzstādīt transportlīdzekļa sēdvietās.

2.39.   
  “i-Size balsta pamatnes uzstādīšanas vērtējamais tilpums” ir tilpums, kas nodrošina ar izmēriem saistītu un ģeometrisku saderību starp i-Size bērna ierobežotājsistēmas atbalsta stieņa un transportlīdzekļa i-Size sēdvietu.

i-Size

i-Size

2.40.   
  “i-Size sēdvieta” ir sēdvieta, kurā, ja to paredzējis transportlīdzekļa ražotājs, ir paredzēts ievietot i-Size bērna ierobežotājsistēmas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 129, un kura atbilst šo noteikumu prasībām.

i-Size

2.41.   
  “Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma” ir sistēma, kas paredzēta, lai brīdinātu vadītāju par to, ka kāds no braucējiem nelieto drošības jostu. Sistēmu veido neaizsprādzētas drošības jostas detektors un divu līmeņu – pirmā un otrā līmeņa – brīdinājums vadītājam.

2.42.   
  “Vizuāls brīdinājums” ir brīdinājums, izmantojot vizuālu signālu (gaismu, mirgojošu gaismu vai vizuālu simbolu vai ziņojumu).

2.43.   
  “Akustisks brīdinājums” ir brīdinājums, izmantojot skaņas signālu.

2.44.   
  “Pirmā līmeņa brīdinājums” ir vizuāls brīdinājums, kas tiek aktivizēts, ja aizdedzes slēdzis vai galvenais masas slēdzis ir ieslēgts, bet kāda braucēja drošības josta nav aizsprādzēta. Papildus pēc izvēles var izmantot akustisku brīdinājumu.

2.45.   
  “Otrā līmeņa brīdinājums” ir vizuāls un akustisks brīdinājums, kas tiek aktivizēts, kad transportlīdzeklis tiek darbināts atbilstoši 8.4.2.4.1.1.–8.4.2.4.1.3. punktam un kāda priekšējās rindas braucēja drošības josta tiek atsprādzēta un kāda pakaļējās rindas braucēja drošības josta tiek atsprādzēta vai atsprādzējas.

2.46.   
  “Neaizsprādzēta drošības josta” pēc ražotāja izvēles nozīmē, ka nav saslēgta kāda no braucēja drošības jostas sprādzēm vai izvilktās siksnas garums nepārsniedz garumu, kas ir nepieciešams, lai aizsprādzētu siksnu neaizņemtā sēdeklī vistālākajā pakaļējā sēdvietā.

2.47.   
  “Normāls transportlīdzekļa ekspluatācijas režīms” ir transportlīdzekļa kustība virzienā uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tips

3.1.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.1.2.   Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādas ziņas:

| 3.1.2.1. | transportlīdzekļa vispārējās konstrukcijas rasējumus atbilstīgā mērogā, kas parāda drošības jostu atrašanās vietas, un detalizētus drošības jostu un to punktu rasējumus, kuriem tās pievienotas; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

transportlīdzekļa vispārējās konstrukcijas rasējumus atbilstīgā mērogā, kas parāda drošības jostu atrašanās vietas, un detalizētus drošības jostu un to punktu rasējumus, kuriem tās pievienotas;

| 3.1.2.2. | izmantoto materiālu specifikāciju, kas var ietekmēt drošības jostu izturību; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

izmantoto materiālu specifikāciju, kas var ietekmēt drošības jostu izturību;

| 3.1.2.3. | drošības jostu tehnisko aprakstu; |
| --- | --- |

3.1.2.3.

drošības jostu tehnisko aprakstu;

| 3.1.2.4. | gadījumos, kad drošības jostas ir piestiprinātas sēdekļa konstrukcijai: |
| --- | --- |

3.1.2.4.

gadījumos, kad drošības jostas ir piestiprinātas sēdekļa konstrukcijai:

| 3.1.2.5. | transportlīdzekļa tipa sīku aprakstu attiecībā uz sēdekļu un sēdekļa stiprinājumu, kā arī to regulēšanas un bloķēšanas sistēmas konstrukciju; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

transportlīdzekļa tipa sīku aprakstu attiecībā uz sēdekļu un sēdekļa stiprinājumu, kā arī to regulēšanas un bloķēšanas sistēmas konstrukciju;

| 3.1.2.6. | sēdekļu, to stiprinājumu pie transportlīdzekļa un to regulēšanas un bloķēšanas sistēmas rasējumus atbilstīgā mērogā un ar pietiekamu detalizāciju. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

sēdekļu, to stiprinājumu pie transportlīdzekļa un to regulēšanas un bloķēšanas sistēmas rasējumus atbilstīgā mērogā un ar pietiekamu detalizāciju.

3.1.3.   Tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprinājuma testu veikšanu, pēc ražotāja izvēles iesniedz apstiprināmā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvu paraugu vai transportlīdzekļa daļas, ko tehniskais dienests atzinis par vajadzīgām apstiprinājuma testiem.

3.2.   Drošības jostas tips

3.2.1.   Apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz drošības jostas tipu iesniedz tirdzniecības zīmes turētājs vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Ierobežotājsistēmu gadījumā apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz ierobežotājsistēmas tipu iesniedz tirdzniecības zīmes turētājs vai viņa pārstāvis vai tā transportlīdzekļa ražotājs vai viņa pārstāvis, kurā ierobežotājsistēma tiks uzstādīta.

3.2.2.   Tam pievieno:

| 3.2.2.1. | drošības jostas tipa tehnisko aprakstu, precīzi norādot izmantotās siksnas un cietās daļas un pievienojot jostu veidojošo daļu rasējumus; rasējumos norāda apstiprinājuma numuram paredzēto vietu un papildu simbolu(-us) attiecībā uz apstiprinājuma marķējuma zīmes apli. Aprakstā norāda apstiprinājumam iesniegtā parauga krāsu un precizē, kāda(-u) tipa(-u) transportlīdzekļiem šā tipa drošības jostas ir paredzētas. Spriegotāju gadījumā sniedz devēju uzstādīšanas norādījumus; attiecībā uz priekšspriegotājiem vai sistēmām sniedz pilnīgu konstrukcijas un darbības tehnisko aprakstu, tostarp attiecīgā gadījumā par devēja darbību, aprakstot aktivizēšanas metodi un jebkuru nepieciešamo metodi, lai izvairītos no nejaušas aktivizēšanas. Ierobežotājsistēmas gadījumā aprakstā ir: transportlīdzekļa konstrukcijas un sēdekļa konstrukcijas, regulēšanas sistēmas un fiksatoru rasējumi piemērotā mērogā, lai pietiekami detalizēti būtu redzamas sēdekļa stiprinājumu un drošības jostu stiprinājumu un pastiprināšanas elementu vietas; to izmantoto materiālu specifikācija, kas var ietekmēt sēdekļa un drošības jostas stiprinājumu izturību; sēdekļa stiprinājumu un drošības jostas stiprinājumu tehniskais apraksts. Ja drošības jostu ir paredzēts piestiprināt transportlīdzekļa konstrukcijai ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, tehniskajā aprakstā norāda, vai šo ierīci uzskata vai neuzskata par drošības jostas daļu; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

drošības jostas tipa tehnisko aprakstu, precīzi norādot izmantotās siksnas un cietās daļas un pievienojot jostu veidojošo daļu rasējumus; rasējumos norāda apstiprinājuma numuram paredzēto vietu un papildu simbolu(-us) attiecībā uz apstiprinājuma marķējuma zīmes apli. Aprakstā norāda apstiprinājumam iesniegtā parauga krāsu un precizē, kāda(-u) tipa(-u) transportlīdzekļiem šā tipa drošības jostas ir paredzētas. Spriegotāju gadījumā sniedz devēju uzstādīšanas norādījumus; attiecībā uz priekšspriegotājiem vai sistēmām sniedz pilnīgu konstrukcijas un darbības tehnisko aprakstu, tostarp attiecīgā gadījumā par devēja darbību, aprakstot aktivizēšanas metodi un jebkuru nepieciešamo metodi, lai izvairītos no nejaušas aktivizēšanas. Ierobežotājsistēmas gadījumā aprakstā ir: transportlīdzekļa konstrukcijas un sēdekļa konstrukcijas, regulēšanas sistēmas un fiksatoru rasējumi piemērotā mērogā, lai pietiekami detalizēti būtu redzamas sēdekļa stiprinājumu un drošības jostu stiprinājumu un pastiprināšanas elementu vietas; to izmantoto materiālu specifikācija, kas var ietekmēt sēdekļa un drošības jostas stiprinājumu izturību; sēdekļa stiprinājumu un drošības jostas stiprinājumu tehniskais apraksts. Ja drošības jostu ir paredzēts piestiprināt transportlīdzekļa konstrukcijai ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, tehniskajā aprakstā norāda, vai šo ierīci uzskata vai neuzskata par drošības jostas daļu;

| 3.2.2.2. | sešus drošības jostas tipa paraugus, no kuriem viens ir atsauces paraugs; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

sešus drošības jostas tipa paraugus, no kuriem viens ir atsauces paraugs;

| 3.2.2.3. | desmit metrus katra veida siksnas, kas izmantota konkrētā tipa drošības jostā; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

desmit metrus katra veida siksnas, kas izmantota konkrētā tipa drošības jostā;

| 3.2.2.4. | tehniskajam dienestam, kas veic tipa apstiprinājuma testus, ir tiesības pieprasīt papildu paraugus. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

tehniskajam dienestam, kas veic tipa apstiprinājuma testus, ir tiesības pieprasīt papildu paraugus.

3.2.3.   Attiecībā uz ierobežotājsistēmām tehniskajam dienestam, kas veic apstiprinājuma testus, iesniedz divus 3.2.2.2. un 3.2.2.3. punktā noteiktos drošības jostu paraugus, un – pēc ražotāja izvēles – vai nu apstiprināmā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvu paraugu, vai transportlīdzekļa daļu vai daļas, ko tehniskais dienests atzinis par vajadzīgām, lai varētu veikt apstiprinājuma testus ierobežotājsistēmu pārbaudīšanai.

4.   MARĶĒJUMI

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa paraugi, ko saskaņā ar 3.2.2.2., 3.2.2.3. un 3.2.2.4. punkta noteikumiem iesniedz apstiprinājuma saņemšanai, ir skaidri un nedzēšami marķēti ar ražotāja nosaukumu, iniciāļiem vai tirdzniecības nosaukumu vai tirdzniecības zīmi.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Tipa apstiprinājuma sertifikātam pievieno sertifikātu, kas atbilst 5.1.1. vai 5.1.2. punktā norādītajam paraugam:

| 5.1.1. | 1.A pielikums 3.1. punktā minētajiem pieteikumiem; |
| --- | --- |

5.1.1.

1.A pielikums 3.1. punktā minētajiem pieteikumiem;

| 5.1.2. | 1.B pielikums 3.2. punktā minētajiem pieteikumiem. |
| --- | --- |

5.1.2.

1.B pielikums 3.2. punktā minētajiem pieteikumiem.

5.2.   Transportlīdzekļa tips

5.2.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzeklis atbilst visām 8. punkta un šo noteikumu 15. un 16. pielikuma prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

5.2.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 07, atbilstīgi 07. sērijas grozījumiem) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos, būtiskākos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Viena un tā pati nolīguma puse nepiešķir vienu un to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam, kā noteikts 2.16. punktā.

5.2.3.   Par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu vai atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, paziņo, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1.A pielikumā.

5.2.4.   Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta uz apstiprinājuma veidlapas, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido:

| 5.2.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3); |
| --- | --- |

5.2.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3);

3

| 5.2.4.2. | šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs pa labi no 5.2.4.1. punktā minētā apļa. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs pa labi no 5.2.4.1. punktā minētā apļa.

5.2.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 5.2.4.1. punktā paredzētais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā visu to noteikumu papildu numurus un simbolus, saskaņā ar ko apstiprinājums ir piešķirts valstī, kas ir piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās kolonnās pa labi no 5.2.4.1. punktā paredzētā simbola.

5.2.6.   Apstiprinājuma marķējuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

5.2.7.   Apstiprinājuma marķējuma zīme atrodas ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

5.3.   Drošības jostas tips

5.3.1.   Ja drošības jostas tipa paraugi, kas iesniegti saskaņā ar 3.2. punkta noteikumiem, atbilst šo noteikumu 4., 5.3. un 6. punkta prasībām, piešķir apstiprinājumu.

5.3.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 06, kas atbilst 06. sērijas grozījumiem) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskākos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti uz apstiprinājuma izsniegšanas brīdi. Viena un tā pati nolīguma puse nedrīkst piešķirt tādu pašu numuru citam drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipam.

5.3.3.   Par drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstriprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu vai atteikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1.B pielikumā.

5.3.4.   Papildus iepriekš 4. punktā paredzētajām marķējumam katrai drošības jostai, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, piemērotā vietā piestiprina šādus elementus:

| 5.3.4.1. | starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido:






  5.3.4.1.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1.

starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, ko veido:

5.3.4.1.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4);

4

| 5.3.4.1.2. | apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

apstiprinājuma numurs;

| 5.3.4.2. | šādu(-us) papildu simbolu(-us):






  5.3.4.2.1. | burtu “A” trīspunktu drošības jostai, burtu “B” klēpja drošības jostai un burtu “S” īpaša veida drošības jostām; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.

šādu(-us) papildu simbolu(-us):

5.3.4.2.1.

burtu “A” trīspunktu drošības jostai, burtu “B” klēpja drošības jostai un burtu “S” īpaša veida drošības jostām;

| 5.3.4.2.2. | simbolus, kas minēti 5.3.4.2.1. punktā, papildina ar šādiem papildu marķējumiem:






  5.3.4.2.2.1. | burtu “e” drošības jostai ar enerģijas absorbcijas ierīci; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2.

simbolus, kas minēti 5.3.4.2.1. punktā, papildina ar šādiem papildu marķējumiem:

5.3.4.2.2.1.

burtu “e” drošības jostai ar enerģijas absorbcijas ierīci;

| 5.3.4.2.2.2. | burtu “r” drošības jostai ar spriegotāju, kam seko izmantotā spriegotāja simbols (1, 2, 3, 4 vai 4N) saskaņā ar šo noteikumu 2.14. punktu, un burtu “m”, ja izmantotais spriegotājs ir spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2.

burtu “r” drošības jostai ar spriegotāju, kam seko izmantotā spriegotāja simbols (1, 2, 3, 4 vai 4N) saskaņā ar šo noteikumu 2.14. punktu, un burtu “m”, ja izmantotais spriegotājs ir spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību;

| 5.3.4.2.2.3. | burtu “p” drošības jostām ar priekšspriegotāju; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3.

burtu “p” drošības jostām ar priekšspriegotāju;

| 5.3.4.2.2.4. | burtu “t” drošības jostai ar spriegotāju, kas ietver nostiepuma samazināšanas ierīci; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4.

burtu “t” drošības jostai ar spriegotāju, kas ietver nostiepuma samazināšanas ierīci;

| 5.3.4.2.2.5. | ar 4N veida spriegotāju aprīkotām drošības jostām norāda arī simbolu, kas sastāv no taisnstūra ar pārsvītrotu M1 kategorijas transportlīdzekli, norādot, ka šī tipa spriegotāja izmantošana šīs kategorijas transportlīdzekļos ir aizliegta; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5.

ar 4N veida spriegotāju aprīkotām drošības jostām norāda arī simbolu, kas sastāv no taisnstūra ar pārsvītrotu M1 kategorijas transportlīdzekli, norādot, ka šī tipa spriegotāja izmantošana šīs kategorijas transportlīdzekļos ir aizliegta;

1

| 5.3.4.2.2.6. | ja drošības jostu apstiprina, ievērojot šo noteikumu 6.4.1.3.3. un 6.4.1.3.4. punktu, to marķē ar vārdu “AIRBAG” taisnstūrī; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6.

ja drošības jostu apstiprina, ievērojot šo noteikumu 6.4.1.3.3. un 6.4.1.3.4. punktu, to marķē ar vārdu “AIRBAG” taisnstūrī;

| 5.3.4.2.3. | ja drošības josta ir ierobežotājsistēmas daļa, pirms 5.3.4.2.1. punktā minētā simbola pievieno burtu “Z”. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3.

ja drošības josta ir ierobežotājsistēmas daļa, pirms 5.3.4.2.1. punktā minētā simbola pievieno burtu “Z”.

5.3.5.   Šo noteikumu 2. pielikuma 2. punktā sniegti apstiprinājuma marķējuma zīmes izvietojuma paraugi.

5.3.6.   Noteikumu 5.3.4. punktā minētās ziņas ir skaidri salasāmas un neizdzēšamas, un tās var pastāvīgi piestiprināt vai nu ar etiķeti, vai ar tiešu marķējumu. Etiķete vai marķējums ir nodilumizturīgs.

5.3.7.   Noteikumu 5.3.6. punktā minētās etiķetes var izdot vai nu tipa apstiprinātāja iestāde, kas ir piešķīrusi apstiprinājumu, vai ražotājs, ja tas saņēmis minētās iestādes atļauju.

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Vispārīgas specifikācijas

6.1.1.   Visi paraugi, kas iesniegti saskaņā ar 3.2.2.2., 3.2.2.3. un 3.2.2.4. punktu, atbilst šo noteikumu 6. punktā izklāstītajām specifikācijām.

6.1.2.   Drošības josta vai ierobežotājsistēma ir projektēta un konstruēta tā, lai, pareizi uzstādīta un braucēja pienācīgi izmantota, tā darbotos apmierinoši un mazinātu miesas bojājumu risku avārijas gadījumā.

6.1.3.   Drošības jostas siksnas nedrīkst ieņemt bīstamu konfigurāciju.

6.1.4.   Materiālus ar poliamīda 6 īpašībām attiecībā uz ūdens noturēšanas spēju ir aizliegts izmantot visās mehāniskajās daļās, kurās šāda parādība var negatīvi ietekmēt to darbību.

6.2.   Cietās daļas

6.2.1.   Vispārīgi noteikumi

6.2.1.1.   Drošības jostas cietajām daļām, piemēram, sprādzēm, regulētājierīcēm, fiksatoriem un līdzīgām daļām, nav asu malu, kas var radīt siksnu nodilumu vai bojājumu to nolietojuma dēļ.

6.2.1.2.   Visas drošības jostas komplekta daļas, uz kurām var iedarboties korozija, ir pret to pienācīgi aizsargātas. Pēc 7.2. punktā paredzētā korozijas testa lietpratīgs vērotājs ar neapbruņotu aci nevar saskatīt pazīmes, kas liecina par nolietojumu, kurš apdraud ierīces pienācīgu darbību, vai par vērā ņemamu koroziju.

6.2.1.3.   Cietās daļas, kas paredzētas enerģijas absorbēšanai vai slodzes uztveršanai vai pārvadei, nav trauslas.

6.2.1.4.   Drošības jostas cietās daļas un plastmasas daļas ir izvietotas un uzstādītas tā, lai parastos mehāniskā transportlīdzekļa darbības apstākļos tās nevarētu iesprūst zem bīdāma sēdekļa vai transportlīdzekļa durvīs. Ja kāda no daļām neatbilst iepriekšminētajām prasībām, to testē attiecībā uz izturību pret aukstumu, kā noteikts 7.5.4. punktā. Ja pēc testa cieto detaļu plastmasas virsmā vai aiztures ierīcēs ir redzamas plaisas, tad šīs plastmasas daļas noņem un turpina pārbaudīt pārējā komplekta drošumu. Ja pārējais komplekts joprojām ir drošs vai ja tajā nav redzamas plaisas, to pārbauda vēlreiz, lai noskaidrotu, vai tas atbilst 6.2.2., 6.2.3. un 6.4. punkta prasībām.

6.2.2.   Sprādze

6.2.2.1.   Sprādzes konstrukcija ir tāda, lai to nevarētu nepareizi izmantot. Tas cita starpā nozīmē, ka sprādzi nav iespējams atstāt daļēji slēgtā stāvoklī. Sprādzes atvēršanas paņēmiens ir nepārprotami skaidrs. Sprādzes daļām, kas var saskarties ar lietotāja ķermeni, laukums ir vismaz 20 cm2 un platums vismaz 46 mm, mērot tos plaknē, kura nav tālāk kā 2,5 mm no saskares virsmas. Attiecībā uz jostu pilnkomplekta sprādzēm iepriekšējo prasību uzskata par izpildītu, ja sprādzes un lietotāja ķermeņa saskares virsma ir no 20 līdz 40 cm2.

2

2

6.2.2.2.   Sprādze paliek aiztaisīta jebkurā transportlīdzekļa stāvoklī, arī tad, ja tā nav nostiepta. Sprādzi nav iespējams atvērt netīšām, nejauši vai ar spēku, kas mazāks par 1 daN. Sprādze ir viegli izmantojama un satverama; neesot zem nostiepuma un esot zem turpmāk 7.8.2. punktā noteiktā nostiepuma, lietotājs to var atvērt ar vienas rokas vienu vienkāršu vienvirziena kustību; turklāt drošības jostu komplektu gadījumā, kas paredzēti lietošanai priekšējos sānu sēdekļos, izņemot jostu pilnkomplektu, lietotājs to var saslēgt ar vienas rokas vienkāršu vienvirziena kustību. Sprādzi atver, nospiežot pogu vai tamlīdzīgu ierīci. Kad poga ir atvērta un ja to projicē plaknē, kas ir perpendikulāra pogas kustības sākotnējam virzienam, virsmai, kurai pieliek minēto spiedienu, ir šādi izmēri: iegultām pogām – laukums vismaz 4,5 cm2 un platums vismaz 15 mm; neiegultām pogām – laukums vismaz 2,5 cm2 un platums vismaz 10 mm. Šis laukums ir sarkanā krāsā. Citas sprādzes daļas nedrīkst būt šādā krāsā. Kad sēdeklis ir aizņemts, uz sprādzes ir atļauta sarkana brīdinājuma gaisma, ja tā izslēdzas pēc tam, kad drošības josta ir aizsprādzēta. Prasība par gaismas izslēgšanos pēc tam, kad drošības josta ir aizsprādzēta, neattiecas uz sprādzi izgaismojošu gaismu, kas nav sarkanā krāsā. Minētās gaismas neizgaismo sprādzi tā, lai tas ietekmētu spēju uztvert ar sprādzes atvēršanu saistīto sarkano krāsu vai brīdinājuma gaismas sarkano krāsu.

2

2

6.2.2.3.   Sprādze, to testējot saskaņā ar 7.5.3. punktu, darbojas normāli.

6.2.2.4.   Sprādze spēj izturēt atkārtotu izmantošanu, un pirms 7.7. punktā minētā dinamiskā testa sprādzei izdarīti 5 000 atvēršanas un aizvēršanas cikli normālos lietošanas apstākļos. Attiecībā uz jostu pilnkomplekta sprādzēm šo testu var izdarīt, neievietojot visas mēlītes.

6.2.2.5.   Spēks, kas vajadzīgs, lai atvērtu sprādzi turpmāk 7.8. punktā paredzētajā testā, nepārsniedz 6 daN.

6.2.2.6.   Sprādzes stiprību testē saskaņā ar 7.5.1. un attiecīgā gadījumā 7.5.5. punkta prasībām. Sprādze nedrīkst salūzt, būtiski deformēties vai atdalīties noteiktās slodzes radītā nostiepuma dēļ.

6.2.2.7.   Sprādzēm, kuru sastāvā ir divām ierīcēm kopīga sastāvdaļa, ja abu ierīču sprādzes var uzstādīt izmantošanai kopā ar tām atbilstīgo daļu, tad 7.7. un 7.8. punktā minētos stiprības un atvēršanas testus izdara attiecībā uz abiem iespējamajiem uzstādīšanas veidiem.

6.2.3.   Drošības jostas regulētājierīce

6.2.3.1.   Drošības josta, lietotājam to uzliekot, regulējas automātiski, lai pielāgotos viņam, vai ir tāda, ka sēdošam lietotājam ir viegli sasniedzama manuāla regulētājierīce, un ir ērti un viegli lietojama. Tā ļauj arī savilkt drošības jostu ar vienu roku, lai to pielāgotu lietotāja ķermeņa izmēram un transportlīdzekļa sēdekļa stāvoklim.

6.2.3.2.   Divus katras drošības jostas regulētājierīces paraugus testē saskaņā ar 7.3. punkta prasībām. Siksnas izslīdējums katram regulētājierīces paraugam nepārsniedz 25 mm, un visu regulētājierīču pieļautais kopējais siksnas izslīdējums nepārsniedz 40 mm.

6.2.3.3.   Visu regulētājierīču stiprību testē saskaņā ar 7.5.1. punktu. Tās nedrīkst salūzt vai atdalīties noteiktās slodzes radītā nostiepuma dēļ.

6.2.3.4.   Veicot testu saskaņā ar 7.5.6. punktu, manuālas ierīces darbināšanai vajadzīgais spēks nepārsniedz 5 daN.

6.2.4.   Fiksatori un drošības jostas augstuma regulētājierīces

Fiksatoru stiprību testē, kā noteikts 7.5.1. un 7.5.2. punktā. Faktisko drošības jostas augstuma regulētājierīču stiprību testē, kā noteikts šo noteikumu 7.5.2. punktā, ja tās nav testētas transportlīdzeklī, piemērojot Noteikumus Nr. 14 (redakcijā ar jaunākajiem grozījumiem) par drošības jostu stiprinājumiem. Šī daļas nedrīkst salūzt vai atdalīties noteiktās slodzes radītā nostiepuma dēļ.

6.2.5.   Spriegotāji

Spriegotāji atbilst turpmāk norādītajām prasībām, tostarp iztur stiprības testus, kas paredzēti 7.5.1. un 7.5.2. punktā. (Šīs prasības neattiecas uz spriegotājiem bez bloķēšanas.)

6.2.5.1.   Manuāli atbloķējami spriegotāji

6.2.5.1.1.   Siksna drošības jostas komplektam, kas aprīkots ar manuāli atbloķējamu spriegotāju, starp spriegotāja bloķēšanas pozīcijām nepārvietojas vairāk kā par 25 mm.

6.2.5.1.2.   Drošības jostas komplekta siksna izvirzās no manuāli atbloķējama spriegotāja 6 mm robežās no tās maksimālā garuma, ja siksnai piemēro nostiepumu, kas ir ne mazāks par 1,4 daN un ne lielāks par 2,2 daN parastajā izvilkšanas virzienā.

6.2.5.1.3.   Siksnu saskaņā ar 7.6.1. punktā aprakstīto metodi atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal ievilkties, līdz ir veikti 5 000 cikli. Pēc tam spriegotājam veic 7.2. punktā aprakstīto korozijas testu un testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 7.6.3. punktā. Pēc tam spriegotājam apmierinošā veidā jāiztur vēl 5 000 izvilkšanas un ievilkšanās ciklu tests. Pēc iepriekšminētajiem testiem spriegotājs darbojas pareizi un vēl aizvien atbilst 6.2.5.1.1. un 6.2.5.1.2. punkta prasībām.

6.2.5.2.   Spriegotāji, kas bloķējas automātiski

6.2.5.2.1.   Siksna drošības jostas komplektam, kas aprīkots ar spriegotāju, kurš bloķējas automātiski, starp spriegotāja bloķēšanas pozīcijām nepārvietojas vairāk kā par 30 mm. Ja drošības jostas lietotājs pavirzās atpakaļ, josta vai nu paliek sākotnējā stāvoklī, vai automātiski atgriežas tajā, kad drošības jostas lietotājs vēlāk pavirzās uz priekšu.

6.2.5.2.2.   Ja spriegotājs ir klēpja drošības jostas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 0,7 daN, to mērot jostas brīvajā posmā starp manekenu un spriegotāju, kā noteikts 7.6.4. punktā.

Ja spriegotājs ir rumpja augšdaļas siksnas daļa, siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 0,1 daN un lielāks par 0,7 daN, mērot tāpat.

6.2.5.2.3.   Siksnu saskaņā ar 7.6.1. punktā aprakstīto metodi atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal ievilkties, līdz ir veikti 5 000 cikli. Pēc tam spriegotājam izdara 7.2. punktā aprakstīto korozijas testu, tad testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 7.6.3. punktā. Pēc tam spriegotājam apmierinošā veidā jāiztur vēl 5 000 izvilkšanas un ievilkšanās ciklu tests. Pēc iepriekšminētajiem testiem spriegotājs darbojas pareizi un vēl aizvien atbilst 6.2.5.2.1. un 6.2.5.2.2. punkta prasībām.

6.2.5.3.   Spriegotāji ar avārijas bloķēšanu

6.2.5.3.1.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu pēc testēšanas saskaņā ar 7.6.2. punktu atbilst turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem. Attiecībā uz vienkāršu jutību atbilstīgi šo noteikumu 2.14.4.1. punktam spēkā ir tikai specifikācijas par transportlīdzekļa palēnināšanos.

6.2.5.3.1.1.   Tas ir bloķējies, kad transportlīdzekļa palēninājums sasniedz 0,45 g (5) vērtību attiecībā uz 4. veida spriegotājiem vai 0,85 g attiecībā uz 4N veida spriegotājiem.

5

6.2.5.3.1.2.   Tas nebloķējas, ja siksnas paātrinājums, ko mēra siksnas attīšanas virzienā, ir mazāks par 0,8 g attiecībā uz 4. veida spriegotājiem vai mazāks par 1,0 g attiecībā uz 4.N veida spriegotājiem.

6.2.5.3.1.3.   Tas nebloķējas, kad tā devēju sasver leņķī, kas nepārsniedz 12° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs.

6.2.5.3.1.4.   Tas bloķējas, kad tā devēju sasver leņķī, kas ir vismaz 27° 4. veida spriegotājiem vai vismaz 40° 4N veida spriegotājiem jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs.

6.2.5.3.1.5.   Ja spiegotāja darbība ir atkarīga no ārēja signāla vai enerģijas avota, ierīces konstrukcija nodrošina automātisku spriegotāja bloķēšanos signāla vai enerģijas avota zuduma vai pārtraukuma gadījumā. Tomēr šī prasība nav jāizpilda, ja spriegotājs ir ar daudzkāršo jutību, ar nosacījumu, ka tikai viena jutība ir atkarīga no ārēja signāla vai enerģijas avota un signāla vai enerģijas avota zudumu vadītājam norāda ar vizuālu un/vai akustisku paņēmienu.

6.2.5.3.2.   Kad izdara testēšanu saskaņā ar 7.6.2. punktu, spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību, tostarp siksnas jutību, atbilst iepriekšminētajām prasībām un arī bloķējas, ja siksnas paātrinājums, mērot siksnas attīšanas virzienā, ir vismaz 3,0 g.

6.2.5.3.3.   Visos iepriekš 6.2.5.3.1. un 6.2.5.3.2. punktā minētajos testos siksnas posma garums, ko var izvilkt pirms spriegotāja bloķēšanās, nepārsniedz 50 mm, ko mēra no 7.6.2.1. punktā noteiktās garuma atzīmes. Testā, kas minēts 6.2.5.3.1.2. punktā, bloķēšanās nenotiek, kamēr nav izvilkts 50 mm garš siksnas posms, mērot no 7.6.2.1. punktā noteiktās garuma atzīmes.

6.2.5.3.4.   Ja spriegotājs ir klēpja drošības jostas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 0,7 daN, to mērot jostas brīvajā posmā starp manekenu un spriegotāju, kā noteikts 7.6.4. punktā.

Ja spriegotājs ir rumpja augšdaļas siksnas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 0,1 daN un lielāks par 0,7 daN, to mērot tāpat, izņemot drošības jostu, kas aprīkota ar nostiepuma samazināšanas ierīci; tādā gadījumā minimālo savilkšanās spēku var samazināt līdz 0,05 daN tikai tad, ja šī ierīce ir darbības režīmā. Ja siksna iet caur vadīklu vai trīsi, tad savilkšanās spēku mēra siksnas brīvajā posmā starp manekenu un vadīklu vai trīsi.

Ja komplektā ietilpst tāda ierīce ar manuālu vai automātisku vadību, kas novērš siksnas pilnīgu savilkšanos, tad, vērtējot atbilstību šīm prasībām, šo ierīci nedarbina.

Ja komplektā ir nostiepuma samazināšanas ierīce, iepriekš aprakstīto siksnas savilkšanās spēku mēra ar ierīci darbības režīmā un bezdarbības režīmā, kad šīs prasības novērtē pirms un pēc izturīguma testiem atbilstīgi 6.2.5.3.5. punktam.

6.2.5.3.5.   Siksnu saskaņā ar 7.6.1. punktā aprakstīto metodi atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal ievilkties, līdz ir veikti 40 000 cikli. Pēc tam spriegotājam izdara 7.2. punktā aprakstīto korozijas testu, tad testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 7.6.3. punktā. Spriegotājam veic vēl 5 000 ciklus (kopā 45 000), kuru rezultātiem jābūt apmierinošiem.

Ja komplektā ir nostiepuma samazināšanas ierīce, iepriekšminētos testus veic ar nosacījumu, ka nostiepuma samazināšanas ierīce ir darbības režīmā un bezdarbības režīmā.

Pēc iepriekšminētajiem testiem spriegotājs darbojas pareizi un vēl aizvien atbilst 6.2.5.3.1., 6.2.5.3.3. un 6.2.5.3.4. punkta prasībām.

6.2.5.4.   Spriegotājiem pēc izturīguma testa atbilstīgi 6.2.5.3.5. punktam un nekavējoties pēc savilkšanās spēka mērīšanas atbilstīgi 6.2.5.3.4. punktam ir jāatbilst abām nākamajām specifikācijām:

| 6.2.5.4.1. | ja spriegotājus, izņemot spriegotājus, kas bloķējas automātiski, testē atbilstīgi 7.6.4.2. punktam, tie spēj nodrošināt, ka josta nav vaļīga attiecībā pret rumpi, un |
| --- | --- |

6.2.5.4.1.

ja spriegotājus, izņemot spriegotājus, kas bloķējas automātiski, testē atbilstīgi 7.6.4.2. punktam, tie spēj nodrošināt, ka josta nav vaļīga attiecībā pret rumpi, un

| 6.2.5.4.2. | ja sprādzi attaisa, lai atbrīvotu mēlīti, spriegotājam pašam jāspēj pilnībā ievilkt siksnu. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2.

ja sprādzi attaisa, lai atbrīvotu mēlīti, spriegotājam pašam jāspēj pilnībā ievilkt siksnu.

6.2.6.   Priekšspriegotājs

6.2.6.1.   Pēc tam, kad priekšspriegotājs pakļauts korozijas testam saskaņā ar 7.2. punktu, tam jādarbojas normāli (ieskaitot trieciena devēju, kas ir pievienots ierīcei ar oriģinālajām kontaktdakšām, cauri neplūstot strāvai).

6.2.6.2.   Pārbauda, vai nejauša ierīces darbība nevar lietotājam radīt miesas bojājumus.

6.2.6.3.   Pirotehniski priekšspriegotāji:

| 6.2.6.3.1. | pēc tam, kad priekšspriegotājs iesniegts kondicionēšanai saskaņā ar 7.9.1. punktu, tas nedrīkst būt nostrādājis temperatūras iedarbībā un ierīcei jādarbojas normāli; |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

pēc tam, kad priekšspriegotājs iesniegts kondicionēšanai saskaņā ar 7.9.1. punktu, tas nedrīkst būt nostrādājis temperatūras iedarbībā un ierīcei jādarbojas normāli;

| 6.2.6.3.2. | veic piesardzības pasākumus, lai izplūstošās karstās gāzes neaizdedzinātu tuvumā esošus viegli uzliesmojošus materiālus. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

veic piesardzības pasākumus, lai izplūstošās karstās gāzes neaizdedzinātu tuvumā esošus viegli uzliesmojošus materiālus.

6.3.   Siksnas

6.3.1.   Vispārīgi noteikumi

6.3.1.1.   Siksnas ir tādas, lai visā platumā nodrošinātu cik iespējams vienmērīgu spiediena sadali uz drošības jostas lietotāja ķermeni un lai tās nesavērptos pat nostiepuma ietekmē. Tām piemīt spēja absorbēt un izkliedēt enerģiju. Siksnu malas ir apstrādātas tā, lai lietojot tās neizārdītos.

6.3.1.2.   Siksnas platums, ja pielikta slodze 980 daN + 100 – 0 daN, nav mazāks par 46 mm. Šo izmēru nosaka saskaņā ar 7.4.3. punktā noteikto testu, pie iepriekš minētās slodzes apturot testēšanas iekārtu (6).

6

6.3.2.   Stiprība pēc kondicionēšanas telpās

Diviem siksnas paraugiem, kas kondicionēti atbilstīgi 7.4.1.1. punktam, siksnas pārraušanas slodze, kuru nosaka saskaņā ar 7.4.2. punktu, nav mazāka kā 1 470 daN. Pārraušanas slodzes lieluma atšķirība abiem paraugiem nav lielāka par 10 % no lielākās izmērītās pārraušanas slodzes.

6.3.3.   Stiprība pēc kondicionēšanas īpašos apstākļos

Diviem siksnas paraugiem, kas kondicionēti atbilstīgi kādai no 7.4.1. punkta daļām (izņemot 7.4.1.1. punktu), siksnas pārraušanas slodze nav mazāka kā 75 % no vidējās slodzes, ko nosaka 6.3.2. punktā minētajā testā, un nav mazāka kā 1 470 daN. Testus izdarošais tehniskais dienests drīkst neveikt vienu vai vairākus šos testus, ja izmantotā materiāla sastāvs vai jau pieejamā informācija minētos testus padara nevajadzīgus.

6.4.   Drošības jostas komplekts vai ierobežotājsistēma

6.4.1.   Dinamiskais tests

6.4.1.1.   Drošības jostas komplektam vai ierobežotājsistēmai izdara dinamisko testu atbilstīgi 7.7. punktam.

6.4.1.2.   Dinamisko testu izdara diviem drošības jostas komplektiem, kam iepriekš nav pielikta slodze, izņemot tos drošības jostas komplektus, kas ir ierobežotājsistēmu sastāvdaļa, jo tad dinamisko testu izdara ierobežotājsistēmām, kuras paredzētas noteikta veida sēdekļiem un kurām iepriekš nav pielikta slodze. Testējamo drošības jostas komplektu sprādzes atbilst 6.2.2.4. punktā noteiktajām prasībām. Ja testē drošības jostas ar spriegotājiem, spriegotājam pirms tam ir izdarīts 7.6.3. punktā noteiktais tests attiecībā uz izturību pret putekļiem; turklāt, ja drošības jostas vai ierobežotājsistēmas ir aprīkotas ar priekšspriegotājiem, kas ietver pirotehniskus līdzekļus, ierīci pirms tam kondicionē, kā noteikts 7.9.1. punktā.

6.4.1.2.1.   Drošības jostām ir izdarīts 7.2. punktā noteiktais korozijas tests, pēc tam sprādzēm izdara papildu 500 atvēršanas un aizvēršanas ciklus normālas lietošanas apstākļos.

6.4.1.2.2.   Drošības jostām ar spriegotājiem pirms tam izdara 6.2.5.2. vai 6.2.5.3. punktā aprakstītos testus. Tomēr, ja spriegotājam jau ir izdarīts korozijas tests saskaņā ar 6.4.1.2.1. punkta noteikumiem, šis tests nav jāatkārto.

6.4.1.2.3.   Ja drošības jostu paredzēts izmantot ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, kas iepriekš definēta 2.14.6. punktā, izdarot testu, ierīce ir noregulēta visnelabvēlīgākajā(-ajās) pozīcijā(-ās), ko izvēlējies par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests. Tomēr:

| 6.4.1.2.3.1. | ja drošības jostas augstuma regulētājierīce ietver drošības jostas stiprinājumu, kas apstiprināts saskaņā Noteikumiem Nr. 14, par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests pēc saviem ieskatiem var piemērot 7.7.1. punkta noteikumus; |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.1.

ja drošības jostas augstuma regulētājierīce ietver drošības jostas stiprinājumu, kas apstiprināts saskaņā Noteikumiem Nr. 14, par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests pēc saviem ieskatiem var piemērot 7.7.1. punkta noteikumus;

| 6.4.1.2.3.2. | ja elastīga pleca augstuma regulētājierīce ir daļa no drošības jostas, to testē kā ierobežotājsistēmu, un par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests pēc saviem ieskatiem piemēro 7.7.1. punkta noteikumus, kas attiecas uz tās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas testēšanu, pie kuras parasti ir piestiprināta ierobežotājsistēma. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.2.

ja elastīga pleca augstuma regulētājierīce ir daļa no drošības jostas, to testē kā ierobežotājsistēmu, un par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests pēc saviem ieskatiem piemēro 7.7.1. punkta noteikumus, kas attiecas uz tās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas testēšanu, pie kuras parasti ir piestiprināta ierobežotājsistēma.

6.4.1.2.4.   Drošības jostai ar priekšspriegotāju 6.4.1.3.2. punktā norādīto minimālo pārvietojumu var samazināt uz pusi. Šajā testā priekšspriegotājs ir darbības režīmā.

6.4.1.2.5.   Drošības jostai ar nostiepuma samazināšanas ierīci pirms dinamiskā testa veic izturīguma testu ar šo ierīci darbības režīmā atbilstīgi 6.2.5.3.5. punktam. Dinamisko testu tad izdara ar nostiepuma samazināšanas ierīci darbības režīmā.

6.4.1.3.   Testa laikā jāievēro šādas prasības:

6.4.1.3.1.   neviena daļa drošības jostas komplektā vai ierobežotājsistēmā, kas notur braucēju, nesalūst, un neviena sprādze vai bloķēšanas sistēma, vai pārvietošanas sistēma neatveras vai neatbrīvojas, un

6.4.1.3.2.   ja testē klēpja drošības jostas, manekena pārvietojums uz priekšu iegurņa augstumā ir no 80 līdz 200 mm. Ja testē citu veidu drošības jostas, pārvietojums uz priekšu ir no 80 līdz 200 mm iegurņa augstumā un no 100 līdz 300 mm krūškurvja augstumā. Jostu pilnkomplektam iepriekš noteiktos minimālos pārvietojumus var samazināt uz pusi. Šie pārvietojumi ir pārvietojumi attiecībā pret mērīšanas punktiem, kas norādīti šo noteikumu 7. pielikuma 6. attēlā;

6.4.1.3.3.   drošības jostām, ko paredzēts izmantot priekšējās sānu sēdvietās, kuras aizsargā drošības gaisa spilvens to priekšā, krūškurvja atskaites punkta pārvietojums drīkst pārsniegt iepriekš 6.4.1.3.2. punktā minēto pārvietojumu, ja tā ātrums pie šīs vērtības nepārsniedz 24 km/h.

6.4.1.3.4.   Sēdvietas gadījumā, izņemot priekšējo sānu sēdvietu, kuru aizsargā drošības gaisa spilvens tās priekšā, krūškurvja atskaites punkta pārvietojums drīkst pārsniegt iepriekš 6.4.1.3.2. punktā minēto pārvietojumu, ja tā ātrums pie šīs vērtības nepārsniedz 24 km/h testos, ko veic ar drošības gaisa spilvenu transportlīdzeklim līdzīgā vidē, kurā atspoguļotas gaisa spilvena uzstādīšanas un stiprinājuma punktu koordinātas transportlīdzeklī.

6.4.1.4.   Ja testē ierobežotājsistēmu, prasības ir šādas:

6.4.1.4.1.   krūškurvja atskaites punkta pārvietojums drīkst pārsniegt 6.4.1.3.2. punktā minēto pārvietojumu tad, ja ar aprēķiniem vai papildu testos iespējams pierādīt, ka neviena dinamiskajā testā izmantotā manekena rumpja vai galvas daļa nesaskartos ar priekšā esošu cietu transportlīdzekļa daļu, izņemot:

| 6.4.1.4.1.1. | vadītāja gadījumā ir atļauta krūškurvja saskare ar stūres iekārtu, ja šī iekārta atbilst Noteikumu Nr. 12 prasībām un ja saskare notiek ātrumā, kas nepārsniedz 24 km/h. Šajā novērtējumā pieņem, ka sēdeklis atrodas vienā no 7.7.1.5. punktā noteiktajiem stāvokļiem; |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.1.

vadītāja gadījumā ir atļauta krūškurvja saskare ar stūres iekārtu, ja šī iekārta atbilst Noteikumu Nr. 12 prasībām un ja saskare notiek ātrumā, kas nepārsniedz 24 km/h. Šajā novērtējumā pieņem, ka sēdeklis atrodas vienā no 7.7.1.5. punktā noteiktajiem stāvokļiem;

| 6.4.1.4.1.2. | cita braucēja gadījumā nav atļauta manekena galvas vai krūškurvja saskare ar priekšā esošu cietu transportlīdzekļa daļu. Turklāt nav atļauta manekena galvas saskare ar tā ceļiem.
  Šajā novērtējumā pieņem, ka testētā manekena sēdeklis un attiecīgā gadījumā manekena priekšā esošais sēdeklis atrodas 7.7.1.6. punktā noteiktajos stāvokļos. Izņemot drošības gaisa spilvena mezgla atvērto struktūru, kas definēta 2.8. punktā, necietos materiālus, kuru Šora cietība A ir < 50, var noņemt, lai pierādītu, ka pārklātās vai polsterētās cietās daļas testa laikā nenonāk saskarē ar manekena galvu vai krūškurvi; |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.2.

cita braucēja gadījumā nav atļauta manekena galvas vai krūškurvja saskare ar priekšā esošu cietu transportlīdzekļa daļu. Turklāt nav atļauta manekena galvas saskare ar tā ceļiem.

Šajā novērtējumā pieņem, ka testētā manekena sēdeklis un attiecīgā gadījumā manekena priekšā esošais sēdeklis atrodas 7.7.1.6. punktā noteiktajos stāvokļos. Izņemot drošības gaisa spilvena mezgla atvērto struktūru, kas definēta 2.8. punktā, necietos materiālus, kuru Šora cietība A ir < 50, var noņemt, lai pierādītu, ka pārklātās vai polsterētās cietās daļas testa laikā nenonāk saskarē ar manekena galvu vai krūškurvi;

6.4.1.4.2.   transportlīdzekļos, kuros izmanto šādas ierīces, pārvietošanas un bloķēšanas sistēmas, kas ļauj visos sēdekļos esošajiem braucējiem izkļūt no transportlīdzekļa, pēc dinamiskā testa joprojām ir iespējams darbināt ar roku.

6.4.1.5.   Atkāpjoties no iepriekš minētā, attiecībā uz ierobežotājsistēmu pārvietojumi drīkst pārsniegt 6.4.1.3.2. punktā noteikto, ja uz sēdekļa uzstādīto augšējo stiprinājumu attiecas Noteikumu Nr. 14 7.4. punktā paredzētā atkāpe.

6.4.2.   Stiprība pēc abrazīvās kondicionēšanas

6.4.2.1.   Abiem paraugiem, kas kondicionēti atbilstīgi 7.4.1.6. punktam, pārraušanas izturību novērtē saskaņā ar 7.4.2. un 7.5. punktu. Tā ir vismaz 75 % no vidējās pārraušanas izturības, ko nosaka abrazīvi neapstrādātu siksnu testos, un nav mazāka kā testējamiem izstrādājumiem paredzētā minimālā slodze. Pārraušanas izturības lieluma atšķirība abiem paraugiem nepārsniedz 20 % no lielākās izmērītās pārraušanas izturības. Pārraušanas izturības testu, kurā izmanto 1. un 2. veida procedūru, veic tikai siksnas paraugiem (7.4.2. punkts). Pārraušanas izturības testu, kurā izmanto 3. veida procedūru, veic siksnai un attiecīgajam metāla komponentam (7.5. punkts).

6.4.2.2.   Drošības jostas komplekta daļas, kas abrazīvi jāapstrādā, norādītas turpmāk tabulā, un procedūru veidi, kas var būt tām piemēroti, norādīti ar “x”. Katrai procedūrai izmanto jaunu paraugu.

| | 1. procedūra | 2. procedūra | 3. procedūra |
| --- | --- | --- | --- |
| Fiksators | — | — | x |
| Vadīkla vai trīsis | — | x | — |
| Sprādzes cilpa | — | x | x |
| Regulētājierīce | x | — | x |
| Siksnai piešūtās daļas | — | — | x |
| Elastīga pleca augstuma regulētājierīce | x | — | — |

1. procedūra

2. procedūra

3. procedūra

Fiksators

—

—

x

Vadīkla vai trīsis

—

x

—

Sprādzes cilpa

—

x

x

Regulētājierīce

x

—

x

Siksnai piešūtās daļas

—

—

x

Elastīga pleca augstuma regulētājierīce

x

—

—

7.   TESTI

7.1.   To paraugu izlietojums, kas iesniegti drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstiprināšanai (sk. šo noteikumu 13. pielikumu)

7.1.1.   Sprādzes pārbaudei, sprādzes testam zemā temperatūrā, nepieciešamības gadījumā turpmāk 7.5.4. punktā paredzētajam testam zemā temperatūrā, sprādzes izturīguma testam, drošības jostas korozijas testam, spriegotāja darbības testiem, dinamiskajam testam un sprādzes atvēršanas testam pēc dinamiskā testa vajadzīgas divas drošības jostas vai ierobežotājsistēmas. Vienu no šiem diviem paraugiem izmanto drošības jostas vai ierobežotājsistēmas pārbaudei.

7.1.2.   Sprādzes pārbaudei un sprādzes, fiksatoru stiprinājumu, drošības jostas regulētājierīču un nepieciešamības gadījumā spriegotāju izturības testam vajadzīga viena drošības josta vai ierobežotājsistēma.

7.1.3.   Sprādzes pārbaudei, mikroslīdēšanas testam un abrazīvā nodiluma testam vajadzīgas divas drošības jostas vai ierobežotājsistēmas. Drošības jostas regulētājierīces darbības testu izdara vienam no šiem diviem paraugiem.

7.1.4.   Siksnas paraugu izmanto pārraušanas izturības testā. Daļu šā parauga glabā tik ilgi, kamēr ir spēkā apstiprinājums.

7.2.   Korozijas tests

7.2.1.   Pilnu drošības jostas komplektu ievieto testa kamerā, kā paredzēts šo noteikumu 12. pielikumā. Ja komplekta sastāvā ir spriegotājs, tad siksnu izvelk visā garumā, izņemot 300 ± 3 mm. Ja neskaita īsus pārtraukumus, kas var būt vajadzīgi, piemēram, lai pārbaudītu un atjaunotu sāls šķīduma daudzumu, šķīduma iedarbības tests ilgst 50 stundas.

7.2.2.   Pēc minētā iedarbības testa beigām komplektu saudzīgi izmazgā vai izskalo tīrā tekošā ūdenī, kura temperatūra nepārsniedz 38 °C, lai tādējādi atbrīvotos no sāls nogulsnēm, kas var būt izveidojušās, un ļauj tam 24 stundas žūt istabas temperatūrā, lai pēc tam pārbaudītu saskaņā ar 6.2.1.2. punktu.

7.3.   Mikroslīdēšanas tests (sk. šo noteikumu 11. pielikuma 3. attēlu)

7.3.1.   Paraugus, kam izdarāms mikroslīdēšanas tests, pirms testēšanas vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 20 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums ir 65 ± 5 %. Testu izdara 15 līdz 30 °C temperatūrā.

7.3.2.   Nodrošina, lai regulētājierīces brīvais posms būtu vērsts uz augšu vai uz leju no izmēģinājumu stenda, kā tas ir transportlīdzeklī.

7.3.3.   Siksnas posma zemākajai daļai pieliek 5 daN lielu slodzi. Pārējo daļu kustina turp un atpakaļ, un kustības kopējā amplitūda ir 300 ± 20 mm (sk. attēlu).

7.3.4.   Ja siksnai ir brīvs gals, ko izmanto par rezerves siksnu, tad to nedrīkst nekādā veidā nostiprināt vai saspraust ar noslogoto siksnas posmu.

7.3.5.   Nodrošina, lai izmēģinājumu stendā siksna ar izliekumu nokarātos no regulētājierīces tā, kā tas ir transportlīdzeklī. Izmēģinājumu stendam pielikto 5 daN slodzi virza vertikāli un tā, lai nepieļautu sloga šūpošanos un drošības jostas savērpšanos. Fiksatoru nostiprina pie 5 daN sloga tā, kā tas ir transportlīdzeklī.

7.3.6.   Pirms testa faktiskā sākuma izdara 20 ciklu sēriju, lai pienācīgi iestrādātu automātisko savilkšanās sistēmu.

7.3.7.   Izdara 1 000 ciklu sēriju ar frekvenci 0,5 cikli sekundē un kopējo amplitūdu 300 ± 20 mm. Slodzi, kuras lielums ir 5 daN, pieliek tikai tajā laikā, kas atbilst 100 ± 20 mm nobīdei katrā pusperiodā.

7.4.   Siksnu kondicionēšana un pārraušanas izturības tests (statiskais)

7.4.1.   Siksnu kondicionēšana pārraušanas izturības testam

No 3.2.2.3. punktā minētās siksnas ņem paraugus, un tos kondicionē šādi.

7.4.1.1.   Kondicionēšana temperatūrā un higrometrija

Siksnu kondicionē saskaņā ar standartu ISO 139 (2005), izmantojot standarta atmosfēru vai alternatīvo standarta atmosfēru. Ja testu neizdara tūlīt pēc kondicionēšanas, paraugu līdz testa sākumam ievieto hermētiski noslēgtā traukā. Pārraušanas slodzi nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no kondicionējošās vides vai trauka.

7.4.1.2.   Kondicionēšana gaismā

7.4.1.2.1.   Piemēro Ieteikuma ISO 105-B02 (1994/Amd2:2000) noteikumus. Siksnu tur gaismā tik ilgi, cik vajadzīgs, lai standartzilā krāsviela Nr. 7 izbalotu līdz 4. pustonim pelēkās krāsas skalā.

7.4.1.2.2.   Pēc minētās iedarbības siksnu kondicionē, kā aprakstīts 7.4.1.1. punktā. Ja testu neizdara tūlīt pēc kondicionēšanas, paraugu līdz testa sākumam ievieto hermētiski noslēgtā traukā. Pārraušanas slodzi nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no kondicionējošās iekārtas.

7.4.1.3.   Kondicionēšana aukstumā

7.4.1.3.1.   Siksnu kondicionē, kā aprakstīts 7.4.1.1. punktā.

7.4.1.3.2.   Pēc tam siksnu 1,5 stundas tur uz plakanas virsmas aukstuma kamerā, kurā gaisa temperatūra ir – 30 ± 5 °C. Tad to satin, un tīstoklim uzliek 2 kg smagu slogu, kas iepriekš atdzesēts līdz – 30 ± 5 °C. Kad siksna 30 minūtes bijusi zem sloga tajā pašā aukstuma kamerā, slogu noņem, un 5 minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no aukstuma kameras nosaka pārraušanas slodzi.

7.4.1.4.   Kondicionēšana karstumā

7.4.1.4.1.   Siksnu trīs stundas tur karsēšanas kamerā, kurā temperatūra ir 60 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 65 ± 5 %.

7.4.1.4.2.   Pārraušanas slodzi nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no karsēšanas kameras.

7.4.1.5.   Ūdens iedarbība

7.4.1.5.1.   Siksnu uz trim stundām pilnībā iegremdē destilētā ūdenī, kura temperatūra ir 20 ± 5 °C un kuram pievienots neliels daudzums mitrinātāja. Drīkst izmantot jebkuru mitrinātāju, kas ir derīgs šķiedrai, kuru testē.

7.4.1.5.2.   Pārraušanas slodzi nosaka 10 minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no ūdens.

7.4.1.6.   Abrazīvā kondicionēšana

7.4.1.6.1.   Abrazīvo kondicionēšanu veic visām ierīcēm, kurās siksna saskaras ar kādu drošības jostas cieto daļu, izņemot visas regulētājierīces, kurām abrazīvās kondicionēšanas 1. procedūra (7.4.1.6.4.1. punkts) nav jāizdara, ja mikroslīdēšanas testā (7.3. punkts) konstatē, ka siksnas izslīdējums ir mazāks par pusi no paredzētā attāluma. Kondicionēšanas ierīces uzstādījumā siksnas un kontaktlaukuma relatīvo stāvokli saglabā gandrīz nemainīgu.

7.4.1.6.2.   Paraugus kondicionē, kā aprakstīts 7.4.1.1. punktā. Apkārtējā temperatūra abrazīvās apstrādes procedūras laikā ir no 15 līdz 30 °C.

7.4.1.6.3.   Tabulā norādītas vispārīgās prasības attiecībā uz katru abrazīvās apstrādes procedūru.

| | Slodze daN | Frekvence Hz | Ciklu skaits | Nobīde mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. procedūra | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| 2. procedūra | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| 3. procedūra (*1) | 0 līdz 5 | 0,5 | 45 000 | — |

Slodze daN

Frekvence Hz

Ciklu skaits

Nobīde mm

1. procedūra

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

2. procedūra

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

3. procedūra (*1)

*1

0 līdz 5

0,5

45 000

—

Šīs tabulas piektajā slejā norādītā nobīde raksturo siksnai piemērotās turp un atpakaļ kustības amplitūdu.

7.4.1.6.4.   Īpašas kondicionēšanas procedūras

7.4.1.6.4.1.   1. procedūra. To piemēro, ja siksna slīd caur regulētājierīci.

Vienam siksnas galam vertikāli pieliek pastāvīgu 2,5 daN slodzi, otru siksnas galu piestiprina pie ierīces, kas siksnu kustina horizontāli turp un atpakaļ.

Regulētājierīci novieto uz horizontālās siksnas tā, lai siksna paliktu noslogota (sk. šo noteikumu 11. pielikuma 1. attēlu).

7.4.1.6.4.2.   2. procedūra. To piemēro, ja siksna, slīdot caur cieto daļu, maina virzienu.

Šā testa laikā leņķi, ko veido abi siksnas gali viens pret otru, ir tādi, kā parādīts šo noteikumu 11. pielikuma 2. attēlā.

Testa laikā pieliek pastāvīgu 0,5 daN lielu slodzi.

Ja siksna, slīdot caur cieto daļu, maina virzienu vairāk nekā vienu reizi, slodzi var palielināt virs 0,5 daN, lai sasniegtu paredzēto 300 mm siksnas kustību caur šo cieto daļu.

7.4.1.6.4.3.   3. procedūra. To piemēro, ja siksna ir piešūta vai līdzīgā veidā piestiprināta pie cietās daļas.

Kopējā turp un atpakaļ kustība ir 300 ± 20 mm, un 5 daN lielo slodzi pieliek tikai tik ilgu laiku, kas atbilst 100 ± 20 mm nobīdei katrā pusperiodā (sk. šo noteikumu 11. pielikuma 3. attēlu).

7.4.2.   Siksnas pārraušanas izturības tests (statiskais tests)

7.4.2.1.   Testu ikreiz izdara diviem jauniem siksnas paraugiem, kas ir pietiekami gari un kondicionēti saskaņā ar 7.4.1. punkta noteikumiem.

7.4.2.2.   Katru siksnu iespīlē stiepes stiprības testa iekārtas spailēs. Spaiļu konstrukcija ir tāda, lai nepieļautu siksnas pārtrūkšanu pie tām vai to tuvumā. Pārvietošanas ātrums ir aptuveni 100 mm/min. Parauga brīvā daļa, kas atrodas starp iekārtas spailēm, testa sākumā ir 200 ± 40 mm gara.

7.4.2.3.   Pēc tam nostiepumu palielina, līdz siksna pārtrūkst, un reģistrē pārraušanas slodzi.

7.4.2.4.   Ja siksna izslīd vai pārtrūkst pie spailēm vai līdz 10 mm attālumā no tām, tad testa rezultāts nav derīgs, un testu veic vēlreiz, ņemot jaunu paraugu.

7.4.3.   Platums pie slodzes

7.4.3.1.   Testu ikreiz izdara diviem jauniem siksnas paraugiem, kas ir pietiekami gari un kondicionēti saskaņā ar 7.4.1. punkta noteikumiem.

7.4.3.2.   Katru siksnu iespīlē stiepes stiprības testa iekārtas spailēs. Spaiļu konstrukcija ir tāda, lai nepieļautu siksnas pārtrūkšanu pie tām vai to tuvumā. Pārvietošanas ātrums ir aptuveni 100 mm/min. Parauga brīvā daļa, kas atrodas starp iekārtas spailēm, testa sākumā ir 200 ± 40 mm gara.

7.4.3.3.   Kad slodze sasniedz 980 daN + 100 – 0 daN, testēšanas iekārtu aptur un piecās sekundēs veic mērījumus. Šis tests un stiepes stiprības tests jāveic atsevišķi.

7.5.   Cietas daļas ietverošu drošības jostas komplekta sastāvdaļu tests

7.5.1.   Sprādzi un regulētājierīci pievieno stiepes stiprības testa iekārtai ar drošības jostas komplekta daļām, kurām tās parasti piestiprinātas, un tad slodzi palielina līdz 980 daN.

Testējot jostu pilnkomplektu, sprādzi pievieno testa mehānismam ar siksnām, kas piestiprinātas sprādzei un mēlītei vai divām mēlītēm, kuras ir aptuveni simetriskas attiecībā pret sprādzes ģeometrisko centru. Ja sprādze vai regulētājierīce ir ietverta fiksatorā vai trīspunktu drošības jostas kopīgā sastāvdaļā, tad sprādzi vai regulētājierīci testē kopā ar fiksatoru saskaņā ar 7.5.2. punktu, izņemot spriegotājus ar vadīklu vai trīsi augšējā drošības jostas stiprinājumā, kad slodze būs 980 daN un bloķēšanas brīdī uz tītavas esošās siksnas garums ir cik iespējams tuvs 450 mm no siksnas gala.

7.5.2.   Fiksatorus un visas drošības jostas augstuma regulētājierīces testē tā, kā aprakstīts 7.5.1. punktā, bet slodze šajā gadījumā ir 1 470 daN, to piemērojot atbilstīgi 7.7.1. punkta otrajam teikumam – visnelabvēlīgākajos apstākļos, kādi varētu rasties transportlīdzeklī, kurā ir pareizi uzstādīta attiecīgā drošības josta. Testējot spriegotājus, siksnu pilnībā notin no tītavas.

7.5.3.   Divus pilnus drošības jostas komplekta paraugus uz divām stundām ievieto aukstuma kamerā – 10 ± 1 °C temperatūrā. Tūlīt pēc izņemšanas no kameras ar rokām saslēdz sprādzes salāgojamās daļas.

7.5.4.   Divus pilnus drošības jostas komplekta paraugus uz divām stundām ievieto aukstuma kamerā – 10 ± 1 °C temperatūrā. Pēc tam testējamās cietās daļas un plastmasas daļas pārmaiņus izvieto uz plakanas tērauda virsmas, kas kopā ar paraugiem bijusi ievietota aukstuma kamerā un kas novietota uz vismaz 100 kg smaga, blīva, cieta bloka horizontālās virsmas; 30 sekunžu laikā pēc testējamo daļu izņemšanas no aukstuma kameras uz tām no 300 mm augstuma ļauj nokrist 18 kg smagam tērauda gabalam. Šīs 18 kg masas iedarbības plaknes cietība ir vismaz 45 HRC, bet virsma izliekta ar 10 mm rādiusu šķērsvirzienā un 150 mm rādiusu garenvirzienā pa masas centra līniju. Vienu paraugu testē tā, ka izliektā stieņa ass sakrīt ar siksnas asi, un otru paraugu testē 90° leņķī pret siksnu.

7.5.5.   Sprādzes, kam ir divām drošības jostām kopīgas daļas, noslogo tā, lai modelētu lietošanas apstākļus transportlīdzeklī, kurā sēdekļi ir noregulēti vidējā stāvoklī. Katrai siksnai vienlaikus pieliek 1 470 daN slodzi. Slodzes pielikšanas virzienu nosaka atbilstīgi 7.7.1. punktam. Šim testam piemērota iekārta ir attēlota šo noteikumu 10. pielikumā.

7.5.6.   Kad testē manuālu regulētājierīci, siksnu vienā paņēmienā ar ātrumu aptuveni 100 mm/s izvelk caur minēto ierīci, ievērojot parastos lietošanas apstākļus, un pēc tam, kad izvilkti pirmie 25 mm siksnas, ar precizitāti 0,1 daN izmēra maksimālo spēku. Testu izdara abos siksnas kustības virzienos caur regulētājierīci, un līdz mērījumu veikšanai jāizdara 10 šādi cikli.

7.6.   Papildu testi drošības jostām ar spriegotājiem

7.6.1.   Spriegotājmehānisma izturīgums

7.6.1.1.   Siksnu izvelk un ļauj tai atkal ievilkties tik daudz ciklu, cik vajadzīgs, ar ātrumu, kas nepārsniedz 30 ciklus minūtē. Spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu katru piekto ciklu papildina ar parāvienu, lai spriegotājs bloķētos.

Parāvienus izdara vienādā daudzumā katrā no piecām dažādām siksnas izvilkuma pakāpēm, proti, tad, kad no spriegotāja izvilkti 90, 80, 75, 70 un 65 % no siksnas kopgaruma. Tomēr, ja paraugā ir vairāk nekā 900 mm siksnas, minētos procentuālos daudzumus nosaka attiecībā pret 900 mm no siksnas beigām, ko var izvilkt no spriegotāja.

7.6.1.2.   Šā pielikuma 7.6.1.1. punktā paredzētajiem testiem piemērota iekārta ir attēlota šo noteikumu 3. pielikumā.

7.6.2.   Bloķēšanas procedūra spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu

7.6.2.1.   Spriegotāja bloķēšanos testē stāvoklī, kad neattītās siksnas garums ir 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1.   No spriegotāja, kura bloķēšanos aktivizē siksnas kustība, siksnu izvelk virzienā, kādā parasti notiek siksnas izvilkšana, ja spriegotājs ir uzstādīts transportlīdzeklī.

7.6.2.1.2.   Spriegotāju jutību uz transportlīdzekļa palēninājumu testē iepriekš minētajā siksnas izvilkuma stāvoklī gar divām savstarpēji perpendikulārām asīm, kas ir horizontālas, ja transportlīdzeklī spriegotājs ir uzstādīts tā, kā norādījis drošības jostas ražotājs. Ja šis stāvoklis nav norādīts, testēšanas iestāde konsultējas ar drošības jostas ražotāju. Vienu no šiem asu virzieniem tehniskais dienests, kas izdara apstiprinājuma testu, izraugās tā, lai radītu visnelabvēlīgākos apstākļus attiecībā uz bloķēšanas mehānisma aktivizēšanos.

7.6.2.2.   Šā pielikuma 7.6.2.1. punktā paredzētajiem testiem piemērota iekārta ir aprakstīta šo noteikumu 4. pielikumā. Visu šādu iekārtu konstrukcija nodrošina, ka vajadzīgo paātrinājumu sasniedz, pirms siksna ir izvilkta no spriegotāja vairāk par 5 mm, un ka izvilkšanas vidējais paātrinājuma palielinājums ir vismaz 55 g/s (7) un maksimāli 150 g/s, testējot jutību uz siksnas kustību, un vismaz 25 g/s un maksimāli 150 g/s, testējot jutību uz transportlīdzekļa palēnināšanos.

7

7.6.2.3.   Lai pārbaudītu atbilstību 6.2.5.3.1.3. un 6.2.5.3.1.4. punkta prasībām, spriegotāju uzstāda uz horizontālas virsmas, kuru pēc tam sasver ar ātrumu, kas nepārsniedz 2° sekundē, līdz spriegotājs bloķējas. Testu atkārto ar sasvēršanu citos virzienos, lai pārliecinātos, ka prasības tiek izpildītas.

7.6.3.   Izturība pret putekļiem

7.6.3.1.   Spriegotāju ievieto testa kamerā, kā aprakstīts šo noteikumu 5. pielikumā. Spriegotāja stāvoklis ir tāds pats kā tad, ja tas ir uzstādīts transportlīdzeklī. Putekļu daudzums testa kamerā atbilst 7.6.3.2. punkta prasībām. No spriegotāja izvelk 500 mm garu siksnas posmu un atstāj izvilktu, izņemot tad, kad tiek veikti 10 pilni šīs siksnas izvilkšanas un savilkšanās cikli vienas vai divu minūšu laikā pēc katras putekļu sajaukšanas reizes. Piecas stundas ik pēc 20 minūtēm putekļus sajauc, piecas sekundes pūšot sausu un smērvielu nesaturošu saspiestu gaisu, kura relatīvais spiediens ir 5,5 · 105 ± 0,5 · 105 Pa, caur atveri ar diametru 1,5 ± 0,1 mm.

5

5

7.6.3.2.   Šā pielikuma 7.6.3.1. punktā aprakstītajā testā izmantotie putekļi sastāv no aptuveni 1 kg sausa kvarca. Daļiņu izmēra sadalījums ir šāds:

| a) | tādas, kas iet caur 150 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 104 μm: 99 līdz 100 %; |
| --- | --- |

a)

tādas, kas iet caur 150 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 104 μm: 99 līdz 100 %;

| b) | tādas, kas iet caur 105 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 64 μm: 76 līdz 86 %; |
| --- | --- |

b)

tādas, kas iet caur 105 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 64 μm: 76 līdz 86 %;

| c) | tādas, kas iet caur 75 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 52 μm: 60 līdz 70 %. |
| --- | --- |

c)

tādas, kas iet caur 75 μm atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 52 μm: 60 līdz 70 %.

7.6.4.   Savilkšanās spēks

7.6.4.1.   Savilkšanās spēku mēra, izmantojot drošības jostas komplektu, kas aplikts manekenam kā 7.7. punktā paredzētajā dinamiskajā testā. Siksnas nostiepumu mēra cik iespējams tuvu (tomēr nepieskaroties) saskares punktiem ar manekenu, kamēr siksna tiek ievilkta ar ātrumu aptuveni 0,6 m minūtē. Ja drošības josta ir ar nostiepuma samazināšanas ierīci, savilkšanās spēku un siksnas nostiepumu mēra ar nostiepuma samazināšanas ierīci gan darbības režīmā, gan bezdarbības režīmā.

7.6.4.2.   Pirms 7.7. punktā paredzētā dinamiskā testa sēdošo manekenu, kas apģērbts kokvilnas kreklā, sasver uz priekšu, kamēr 350 mm siksnas tiek izvilkti no spriegotāja, un tad atbrīvo sākotnējā stāvoklī.

7.7.   Drošības jostas komplekta vai ierobežotājsistēmas dinamiskais tests

7.7.1.   Drošības jostas komplektu uzstāda uz ratiņiem, uz kuriem atbilstoši šo noteikumu 6. pielikuma 1. attēlam ir sēdeklis un stiprinājumi. Ja tomēr drošības jostas komplekts ir paredzēts konkrētam transportlīdzeklim vai konkrēta tipa transportlīdzekļiem, tad attālumus starp manekenu un stiprinājumiem nosaka tehniskais dienests, kurš izdara testus, un to dara vai nu saskaņā ar uzstādīšanas instrukcijām, kuras piegādātas kopā ar drošības jostu, vai saskaņā ar transportlīdzekļa ražotāja sniegtajiem datiem. Ja drošības josta ir aprīkota ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, kā definēts iepriekš 2.14.6. punktā, ierīces stāvoklis un nostiprināšanas veids ir tāds pats kā transportlīdzekļa konstrukcijā.

Tādā gadījumā, ja dinamiskais tests izdarīts transportlīdzekļa tipam, tas nav jāatkārto citiem transportlīdzekļa tipiem, ja katrs stiprinājuma punkts ir tuvāk nekā 50 mm no testējamās drošības jostas atbilstīgā stiprinājuma punkta. Alternatīva ir tāda, ka ražotāji var noteikt hipotētiskas stiprinājumu pozīcijas testēšanai, lai iekļautu reālo stiprinājuma vietu maksimālo skaitu.

7.7.1.1.   Ja drošības josta vai ierobežotājsistēma ir tāda komplekta daļa, uz kuru kā ierobežotājsistēmu attiecas tipa apstiprinājuma pieteikums, tad šo drošības jostu uzmontē, kā noteikts 7.7.1. punktā, vai uz tās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas, kur to parasti ierīko, un minēto daļu nekustīgi piestiprina testa ratiņiem, kā aprakstīts 7.7.1.2. līdz 7.7.1.6. punktā.

Ja drošības jostā vai ierobežotājsistēmā ar priekšspriegotājiem ir izmantotas sastāvdaļas, kas nav ietvertas pašā drošības jostas komplektā, drošības jostas komplektu kopā ar vajadzīgajām transportlīdzekļa papildu daļām uzmontē testa ratiņiem tā, kā noteikts 7.7.1.2. līdz 7.7.1.6. punktā.

Ja šīs ierīces nav iespējams testēt uz testa ratiņiem, tad ar parasto frontālā trieciena testu, ko izdara ar ātrumu 50 km/h saskaņā ar ISO procedūru 3560 (1975), ražotājs var pierādīt, ka ierīce atbilst noteikumu prasībām.

7.7.1.2.   Paņēmiens, ko izmanto, lai nostiprinātu transportlīdzekli testa laikā, nav tāds, ar ko padara stiprākus sēdekļu vai drošības jostu stiprinājumus, vai tāds, kas mazina konstrukcijas normālo deformēšanos. Transportlīdzekļa priekšējo daļu neizmanto, ja tā, ierobežojot manekena (izņemot pēdas) kustību uz priekšu, mazinātu slodzi, ko testā pieliek ierobežotājsistēmai. No konstrukcijas izņemtās daļas var aizstāt ar līdzvērtīgas stiprības daļām, ja vien tās netraucē manekena kustību uz priekšu.

7.7.1.3.   Stiprinājuma ierīci uzskata par apmierinošu, ja tā nekādi neietekmē zonu, kas aptver visu konstrukcijas platumu, un ja transportlīdzeklis vai konstrukcija ir bloķēta vai fiksēta priekšpusē vismaz 500 mm attālumā no ierobežotājsistēmas stiprinājuma. Aizmugurē konstrukciju nostiprina tādā attālumā aiz stiprinājumiem, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu 7.7.1.2. punkta prasību izpildi.

7.7.1.4.   Transportlīdzekļa sēdekļus noregulē un izvieto tādā vadīšanas vai braukšanas stāvoklī, kuru tehniskais dienests, kas izdara apstiprinājuma testus, uzskata par visnelabvēlīgāko stiprības ziņā un kurš ir saderīgs ar manekena novietojumu transportlīdzeklī. Sēdekļu stāvokļus norāda ziņojumā. Ja sēdekļa atzveltne ir regulējama, tad to iestata ražotāja noteiktajā stāvoklī, vai, ja šādu norādījumu nav, tā, lai faktiskais leņķis būtu cik iespējams tuvu 25° leņķim attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un cik iespējams tuvu 15° leņķim attiecībā uz visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem.

1

1

7.7.1.5.   Lai novērtētu 6.4.1.4.1. un 6.4.1.4.1.1. punkta prasību izpildi, sēdekli novieto vistālāk uz priekšu esošajā vadīšanas stāvoklī, kas ir piemērots manekena izmēriem.

7.7.1.6.   Lai novērtētu 6.4.1.4.1. un 6.4.1.4.1.2. punkta prasību izpildi, sēdekli noregulē šādi:

| 7.7.1.6.1. | priekšējie pasažieru sēdekļi: priekšā esošais braucējs ir vistālāk uz priekšu izvirzītajā braukšanas stāvoklī, kas ir piemērots manekena izmēriem. Sēdekļu stāvokļus norāda ziņojumā. |
| --- | --- |

7.7.1.6.1.

priekšējie pasažieru sēdekļi: priekšā esošais braucējs ir vistālāk uz priekšu izvirzītajā braukšanas stāvoklī, kas ir piemērots manekena izmēriem. Sēdekļu stāvokļus norāda ziņojumā.

| 7.7.1.6.2. | aizmugurējie sēdekļi: attiecībā uz aizmugurē esoša braucēja testēšanas stāvokli un testējamās sēdvietas stāvokli pieņem, ka tie ir sēdekļa R punktā. Ja sēdekļa atzveltne ir regulējama, sēdekļa atzveltnes leņķi būtu jānoregulē ar 3-D H manekenu, rumpja leņķi iestatot pēc iespējas tuvāk 10°.
  Testējamās sēdvietas priekšā esošo sēdvietu noregulē vidējā braukšanas stāvoklī un augstumā vai tam tuvākajā fiksētā stāvoklī. Ja minētā sēdekļa atzveltne ir regulējama, sēdekļa atzveltnes leņķi būtu jānoregulē ar 3-D H manekenu, rumpja leņķi iestatot pēc iespējas tuvāk 10°.
  To var pierādīt ar kontūru transportlīdzekļa iekšējās telpas datorizētās projektēšanas attēlā vai rasējumā. |
| --- | --- |

7.7.1.6.2.

aizmugurējie sēdekļi: attiecībā uz aizmugurē esoša braucēja testēšanas stāvokli un testējamās sēdvietas stāvokli pieņem, ka tie ir sēdekļa R punktā. Ja sēdekļa atzveltne ir regulējama, sēdekļa atzveltnes leņķi būtu jānoregulē ar 3-D H manekenu, rumpja leņķi iestatot pēc iespējas tuvāk 10°.

Testējamās sēdvietas priekšā esošo sēdvietu noregulē vidējā braukšanas stāvoklī un augstumā vai tam tuvākajā fiksētā stāvoklī. Ja minētā sēdekļa atzveltne ir regulējama, sēdekļa atzveltnes leņķi būtu jānoregulē ar 3-D H manekenu, rumpja leņķi iestatot pēc iespējas tuvāk 10°.

To var pierādīt ar kontūru transportlīdzekļa iekšējās telpas datorizētās projektēšanas attēlā vai rasējumā.

7.7.1.7.   Ja šīs ierīces nav iespējams testēt uz testa ratiņiem, tad kā alternatīvu 7.7.1.5. un 7.7.1.6. punktam ar parasto frontālā trieciena testu, ko izdara ar ātrumu 50 km/h saskaņā ar ISO procedūru 3560 (2013), ražotājs var pierādīt, ka ierīce atbilst šo noteikumu prasībām.

ISO

7.7.1.8.   Visus vienas grupas sēdekļus testē vienlaikus.

7.7.1.9.   Jostu pilnkomplekta sistēmas dinamiskos testus izdara bez kājstarpes siksnas (komplekta), ja tāda ir.

7.7.2.   Drošības jostas komplektu šo noteikumu 7. pielikumā aprakstītajam manekenam apliek, kā aprakstīts turpmāk. Starp manekena muguru un sēdekļa atzveltni novieto 25 mm biezu dēli. Drošības jostu stingri savelk ap manekenu. Pēc tam dēli izņem un manekenu novieto tā, lai tā mugura visā garumā saskartos ar sēdekļa atzveltni. Pārbauda, vai sprādzes abu daļu savienošanas veida dēļ nemazinās bloķēšanas drošums.

7.7.3.   Siksnu brīvie gali sniedzas pietiekami tālu aiz regulētājierīcēm, lai ņemtu vērā iespējamo izslīdēšanu.

7.7.4.   Palēninājuma un paātrinājuma ierīces

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no divām turpmāk minētajām ierīcēm.

7.7.4.1.   Palēninājuma testēšanas ierīce

Ratiņus dzen uz priekšu tā, lai trieciena brīdī to brīvrites ātrums būtu 50 ± 1 km/h un lai manekens neizkustētos. Ratiņu bremzēšanas ceļš ir 40 ± 5 cm. Palēnināšanās laikā ratiņi paliek horizontālā stāvoklī. Ratiņu palēnināšanos panāk ar šo noteikumu 6. pielikumā aprakstīto iekārtu vai kādu citu ierīci, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus. Minētā iekārta atbilst turpmāk izklāstītajām izpildījuma prasībām.

Palēninājuma līknei ratiņiem, kas slogoti ar inertu masu tā, lai kopā iegūtu 455 ± 20 kg drošības jostu testiem un 910 ± 40 kg ierobežotājsistēmu testiem, kur ratiņu un transportlīdzekļa konstrukcijas nominālmasa ir 800 kg, jāiekļaujas 8. pielikuma diagrammā redzamajā iesvītrotajā laukumā. Vajadzības gadījumā ratiņu un tiem pievienotās transportlīdzekļa konstrukcijas nominālmasu var vienu vai vairākas reizes palielināt par 200 kg, un šādā gadījumā ikreiz papildus pievieno arī 28 kg inertās masas. Ratiņu, transportlīdzekļa konstrukcijas un inertās masas kopējā masa nekādā gadījumā neatšķiras no kalibrēšanas testos noteiktās nominālvērtības par vairāk kā ± 40 kg. Apturēšanas ierīces kalibrēšanas laikā ratiņu ātrums ir 50 ± 1 km/h un bremzēšanas ceļš ir 40 ± 2 cm.

7.7.4.2.   Paātrinājuma testa ierīce

Ratiņus dzen uz priekšu tā, lai to kopējā ātruma maiņa ΔV būtu 51 km/h
  Formula
  km/h. Paātrinājuma laikā ratiņi paliek horizontālā stāvoklī. Ratiņu paātrināšanos panāk ar iekārtu, kas atbilst turpmāk izklāstītajām izpildījuma prasībām.

Ar inertu masu slogotu ratiņu paātrinājuma līkne iekļaujas 8. pielikuma diagrammā redzamajā iesvītrotajā laukumā un paliek virs segmenta ar koordinātām 10 g, 5 ms un 20 g, 10 ms. Trieciena sākumu (T0) paātrinājuma līmenim 0,5 g nosaka saskaņā ar standartu ISO 17373 (2005). Ratiņu, transportlīdzekļa konstrukcijas un inertās masas kopējā masa nekādā gadījumā neatšķiras no kalibrēšanas testos noteiktās nominālvērtības par vairāk kā ± 40 kg. Paātrinājuma testēšanas ierīces kalibrēšanas laikā ratiņu kopējā ātruma maiņa ΔV ir 51 km/h
  Formula
  km/h.

Arī tad, ja ir izpildītas iepriekš minētās prasības, 6. pielikuma 1. punktā norādītā (ar sēdekli aprīkotu) ratiņu masa, ko izmanto tehniskais dienests, pārsniedz 380 kg.

7.7.5.   Mēra ratiņu ātrumu tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem, lai aprēķinātu apstāšanās attālumu), ratiņu paātrinājumu vai palēninājumu, manekena pārvietojumu uz priekšu un krūškurvja ātrumu pie krūškurvja pārvietojuma 300 mm.

Ātruma maiņu aprēķina, integrējot reģistrēto ratiņu paātrinājumu vai palēninājumu.

Ratiņu ātruma maiņas pirmo 50 km/h
  Formula
  sasniegšanai vajadzīgo attālumu var aprēķināt, divreiz integrējot reģistrēto ratiņu palēninājumu.

7.7.6.   Lai noteiktu, vai ir radušies defekti vai bojājumi, pēc trieciena drošības jostas komplektu vai ierobežotājsistēmu un tās cietās daļas pārbauda vizuāli, neatverot sprādzi. Ierobežotājsistēmai pēc trieciena pārbauda arī to, vai transportlīdzekļa konstrukcijas daļās, kas piestiprinātas ratiņiem, ir radusies redzama paliekoša deformācija. Šādas deformācijas ņem vērā aprēķinos, ko izdara saskaņā ar 6.4.1.4.1. punktu.

7.7.7.   Ja testēšana ir veikta, izmantojot lielāku ātrumu, un/vai ja paātrinājuma līkne ir pārsniegusi iesvītrotā laukuma augšējo robežu, bet drošības josta atbilst prasībām, testu uzskata par apmierinošu.

7.8.   Sprādzes atvēršanas tests

7.8.1.   Šajā testā izmanto drošības jostas komplektus vai ierobežotājsistēmas, kam jau ir izdarīts dinamiskais tests atbilstīgi 7.7. punktam.

7.8.2.   Drošības jostas komplektu noņem no testa ratiņiem, neatverot sprādzi. Sprādzei pieliek slodzi ar tiešo vilci, izmantojot siksnas, kas tai ir piestiprinātas, tā, lai uz visām siksnām iedarbotos
  Formula
  daN liels spēks. (Kur n ir ar aizvērto sprādzi savienoto siksnu skaits). Ja sprādze ir pievienota cietai daļai, tad slodzi pieliek tādā pašā leņķī, kādu dinamiskā testa laikā veido sprādze un cietā daļa. Ar ātrumu 400 ± 20 mm/min sprādzes atvēršanas pogas ģeometriskajam centram pieliek slodzi fiksētas ass virzienā, kas paralēla pogas kustības sākotnējam virzienam. Kad pieliek sprādzes atvēršanai vajadzīgo spēku, sprādze atrodas uz cieta balsta. Iepriekš minētā slodze nepārsniedz 6.2.2.5. punktā noteikto ierobežojumu. Testa komplekta pieskares punkts ir sfērisks, un tā rādiuss ir 2,5 ± 0,1 mm. Tā virsma ir no gluda metāla.

7.8.3.   Izmēra sprādzes atvēršanas spēku un atzīmē visus sprādzes defektus.

7.8.4.   Pēc sprādzes atvēršanas testa tās drošības jostas komplekta vai ierobežotājsistēmas sastāvdaļas, kam izdarīti 7.7. punktā paredzētie testi, pārbauda un testa ziņojumā atzīmē, cik ļoti drošības jostas komplekts vai ierobežotājsistēma bojāta dinamiskajā testā.

7.9.   Papildu testi drošības jostām ar priekšspriegotājiem

7.9.1.   Kondicionēšana

Priekšspriegotāju var atdalīt no drošības jostas, lai testētu un turētu 24 stundas 60 ± 5 °C temperatūrā. Pēc tam temperatūru uz divām stundām paaugstina līdz 100 ± 5 °C. Pēc tam to 24 stundas tur – 30 ± 5 °C temperatūrā. Pēc kondicionēšanas ierīci sasilda līdz apkārtējās vides temperatūrai. Ja tā ir atdalīta, to pievieno drošības jostai.

7.10.   Testa ziņojums

7.10.1.   Testa ziņojumā reģistrē visu 7. punktā paredzēto testu rezultātus, jo īpaši:

| a) | testā izmantotās ierīces veidu (palēninājuma vai paātrinājuma ierīce); |
| --- | --- |

a)

testā izmantotās ierīces veidu (palēninājuma vai paātrinājuma ierīce);

| b) | kopējo ātruma maiņu; |
| --- | --- |

b)

kopējo ātruma maiņu;

| c) | ratiņu ātrumu tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem); |
| --- | --- |

c)

ratiņu ātrumu tieši pirms trieciena (tikai palēninājuma ratiņiem);

| d) | paātrinājuma vai palēninājuma līkni visā ratiņu ātruma maiņas laikā; |
| --- | --- |

d)

paātrinājuma vai palēninājuma līkni visā ratiņu ātruma maiņas laikā;

| e) | manekena maksimālo pārvietojumu virzienā uz priekšu; |
| --- | --- |

e)

manekena maksimālo pārvietojumu virzienā uz priekšu;

| f) | sprādzes novietojumu testa laikā, ja to var mainīt; |
| --- | --- |

f)

sprādzes novietojumu testa laikā, ja to var mainīt;

| g) | sprādzes atvēršanas spēku; |
| --- | --- |

g)

sprādzes atvēršanas spēku;

| h) | visus defektus vai bojājumus; |
| --- | --- |

h)

visus defektus vai bojājumus;

| i) | attiecībā uz ierobežotājsistēmu, kas nav vadītāja ierobežotājsistēma, šajā ziņojumā tehniskajam dienestam būtu jānovērtē saskares kontūra, salīdzinot to ar manekena kustību ratiņos. |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz ierobežotājsistēmu, kas nav vadītāja ierobežotājsistēma, šajā ziņojumā tehniskajam dienestam būtu jānovērtē saskares kontūra, salīdzinot to ar manekena kustību ratiņos.

Ja atbilstīgi 7.7.1. punktam nav ievērotas šo noteikumu 6. pielikumā paredzētās prasības attiecībā uz stiprinājumiem, tad testa ziņojumā apraksta, kā uzstādīts drošības jostas komplekts vai ierobežotājsistēma, un norāda svarīgākos leņķus un izmērus.

8.   PRASĪBAS PAR UZSTĀDĪŠANU TRANSPORTLĪDZEKLĪ

8.1.   Drošības jostu un ierobežotājsistēmu aprīkojums

8.1.1.   Izņemot sēdvietas, ko paredzēts lietot tikai stacionārā transportlīdzeklī, M1, M2 (III vai B klases (8)), M3 (III vai B klases) un N kategorijas transportlīdzekļu sēdekļi ir aprīkoti ar drošības jostām vai ierobežotājsistēmām, kas atbilst šo noteikumu prasībām.

1

2

8

3

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var likt uzstādīt drošības jostas M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos, kas klasificēti II klasē.

2

3

Drošības jostām un/vai ierobežotājsistēmām, kas uzstādītas I, II vai A klases transportlīdzekļos, kuri pieder pie M2 vai M3 kategorijas, jāatbilst šo noteikumu prasībām.

2

3

Nolīguma puses saskaņā ar valsts tiesību aktiem var ļaut uzstādīt citādas drošības jostas vai ierobežotājsistēmas nekā tās, uz ko attiecas šie noteikumi, ja tās ir paredzētas invalīdiem.

Šo noteikumu prasības nepiemēro ierobežotājsistēmām, kas atbilst Noteikumu Nr. 107 02. sērijas grozījumu 8. pielikuma prasībām.

I vai A klases transportlīdzekļus, kas klasificēti M2 vai M3 kategorijā, var aprīkot ar drošības jostām un/vai ierobežotājsistēmām, kuras atbilst šo noteikumu prasībām.

2

3

Ar ierobežotājsistēmu, kurā ir elastīga pleca augstuma regulētājierīce (2.14.7. punkts), var aprīkot tikai M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļus.

2

3

8.1.2.   Drošības jostu vai ierobežotājsistēmu veidi katrai sēdvietai, kurā tās jāuzstāda, norādīti 16. pielikumā (kopā ar tiem nedrīkst izmantot ne nebloķējamos drošības jostas spriegotājus (2.14.1. punkts), ne manuāli atbloķējamos drošības jostas spriegotājus (2.14.2. punkts)). Visās sēdvietās, kurām 16. pielikumā norādītas B veida klēpja drošības jostas, ir atļautas Br3 tipa klēpja drošības jostas, izņemot, ja lietošanas laikā tās savelkas tādā mērā, ka ievērojami samazina ērtības pēc normālas piesprādzēšanās.

8.1.2.1.   Tomēr 16. pielikumā attēlotās N1 kategorijas transportlīdzekļu sānu sēdvietas, kas nav priekšējās sēdvietas un ir apzīmētas ar simbolu Ø, nav atļauts aprīkot ar Br4m vai Br4Nm veida klēpja drošības jostām, ja starp sēdekli un tuvāko transportlīdzekļa sānsienu ir eja, kas paredzēta pasažieru nokļūšanai citās transportlīdzekļa daļās. Telpu starp sēdekli un sānsienu uzskata par eju, ja tad, kad visas durvis ir aizvērtas, attālums starp šo sānsienu un vertikālo garenisko plakni, kas iet caur attiecīgā sēdekļa centrālo līniju (mērot pie R punkta pozīcijas un perpendikulāri transportlīdzeļa gareniskajai vidusplaknei), ir lielāks nekā 500 mm.

1

8.1.3.   Ja drošības jostas nav obligātas, pēc ražotāja izvēles var uzstādīt jebkura veida drošības jostas vai ierobežotājsistēmas, kas atbilst šiem noteikumiem. No 16. pielikumā atļautajiem veidiem var uzstādīt A veida drošības jostas kā alternatīvu klēpja drošības jostām sēdvietās, kurām 16. pielikumā norādītas klēpja drošības jostas.

8.1.4.   Trīspunktu drošības jostās ar spriegotājiem viens no spriegotājiem darbojas vismaz uz diagonālās siksnas.

8.1.5.   Izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus, 4. veida spriegotāja (2.14.4. punkts) vietā var atļaut 4N veida spriegotāju ar avārijas bloķēšanu (2.14.5. punkts), ja par testiem atbildīgajiem dienestiem ir pierādīts, ka uzstādīt 4. veida spriegotāju nebūtu praktiski.

1

8.1.6.   Priekšējās sānu un priekšējās centra sēdvietās, kas norādītas 16. pielikumā un marķētas ar simbolu *, minētajā pielikumā norādītā veida klēpja drošības jostas uzskata par pietiekamām, ja priekšējais stikls ir ārpus Noteikumu Nr. 21 1. pielikumā definētās atskaites zonas.

Attiecībā uz drošības jostām priekšējo stiklu uzskata par atskaites zonas daļu, ja tas var nonākt statiskā saskarē ar testa iekārtu, kad tiek izmantota Noteikumu Nr. 21 1. pielikumā aprakstītā metode.

8.1.7.   Katrā sēdvietā, kas 16. pielikumā marķēta ar simbolu ߦ, uzstāda 16. pielikumā norādītā veida trīspunktu drošības jostas, izņemot gadījumus, kad izpildās viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem; šādā gadījumā var paredzēt 16. pielikumā norādītā veida divpunktu drošības jostas:

8.1.7.1.   tieši tās priekšā ir sēdvieta vai citas transportlīdzekļa daļas, kas atbilst Noteikumu Nr. 80 1. papildinājuma 3.5. punktam, vai

8.1.7.2.   neviena transportlīdzekļa daļa nav atskaites zonā vai, ja transportlīdzeklis ir kustībā, nevar būt atskaites zonā, vai

8.1.7.3.   transportlīdzekļa daļas, kas ir minētajā atskaites zonā, atbilst enerģijas absorbcijas prasībām, kuras noteiktas Noteikumu Nr. 80 6. papildinājumā.

8.1.8.   Katrā pasažieru sēdvietā, kurā uzstādīts drošības gaisa spilvens, ir brīdinājums sēdvietā neizmantot bērna ierobežotājsistēmu, kas vērsta uz aizmuguri. Informāciju veido vismaz uzlīme, kurā ietvertas skaidras brīdinājuma piktogrammas, kā norādīts turpmāk.

Piktogrammu attēlus grupē, tie ir šādā izmērā vai lielāki, kā arī norādītajās krāsās: sarkanā, melnā un baltā

Melni augšējie simboli uz dzeltena vai dzintara krāsas fona

Balts fons

Balts fons

Uzlīmes kontūra, melna vertikāla un horizontāla līnija

Piktogramma saskaņā ar ISO 2575:2004 - Z.01 ir tieši šādā izmērā vai lielāka, kā arī norādītajās krāsās: sarkanā, melnā un baltā

Kopējie izmēri ir vismaz 120 × 60 mm vai līdzvērtīgs laukums.

Minēto uzlīmi var pielāgot, izkārtojumam atšķiroties no minētā piemēra; tomēr teksta saturam jāatbilst iepriekš minētajiem norādījumiem.

8.1.9.   Ja pasažiera priekšējais sēdeklis aprīkots ar frontālās aizsardzības drošības gaisa spilvenu, brīdinājumu pienācīgi piestiprina pasažiera priekšējā saulsarga katrā pusē tā, lai vismaz viens brīdinājums uz saulsargs allaž ir redzams neatkarīgi no saules aizsega stāvokļa. Vai arī viens brīdinājums atrodas uz paceltā saulsarga redzamās puses un otrs brīdinājums – uz jumta aiz aizsega, lai vismaz viens brīdinājums allaž būtu redzams. Brīdinājuma uzlīmi nav iespējams viegli noņemt no saules aizsega un jumta, nenodarot skaidrus un viegli redzamus bojājums, kuri paliek uz aizsega vai jumta transportlīdzekļa iekšpusē.

Ja transportlīdzeklim nav ne saulsarga, ne jumta, brīdinājuma uzlīmi piestiprina vietā, kur tā vienmēr ir labi redzama.

Kas attiecas uz frontālās aizsardzības drošības gaisa spilveniem citiem transportlīdzekļa sēdekļiem, brīdinājumam jāatrodas tieši attiecīgā sēdekļa priekšā un tam allaž jābūt skaidri saredzamam ikvienam, kas šajā sēdeklī uzstāda uz aizmuguri vērstu bērna ierobežotājsistēmu. Šā punkta un 8.1.8. punkta prasības neattiecas uz sēdvietām, kas aprīkotas ar ierīci, kura automātiski atslēdz frontālās aizsardzības drošības gaisa spilvena mezglu, ja tiek uzstādīta jebkāda uz aizmuguri vērsta bērna ierobežotājsistēma.

8.1.10.   Sīku informāciju ar atsauci uz brīdinājumu ietver transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā; iekļauj vismaz šādu tekstu tās valsts vai valstu oficiālajā(-ās) valodā(-ās), kurā(-ās) transportlīdzekli plānots reģistrēt (piemēram, Eiropas Savienībā, Japānā, Krievijas Federācijā vai Jaunzēlandē):

“NEKAD neizmantojiet uz aizmuguri vērstu bērna ierobežotājsistēmu uz sēdekļa, kas aizsargāts ar tā priekšā novietotu AKTIVIZĒTU DROŠĪBAS GAISA SPILVENU! Tas var izraisīt BĒRNA NĀVI vai SMAGUS MIESAS BOJĀJUMUS!”

Tekstu papildina ar transportlīdzeklī esošās brīdinājuma uzlīmes attēlu. Informācija ir viegli atrodama īpašnieka rokasgrāmatā (piemēram, īpaša atsauce uz šo informāciju norādīta pirmajā lappusē, lappuses tabulācijas zīme vai atsevišķs informācijas buklets utt.).

Šā punkta prasības neattiecas uz transportlīdzekļiem, kuros visas pasažieru sēdvietas ir aprīkotas ar ierīci, kas automātiski atslēdz frontālās aizsardzības drošības gaisa spilvena mezglu, ja tiek uzstādīta jebkāda uz aizmuguri vērsta bērna ierobežotājsistēma.

8.1.11.   Ja stacionārā transportlīdzeklī sēdvietas ir iespējams pagriezt vai novietot citā virzienā, 8.1.1. punkta prasības atbilstīgi šiem noteikumiem piemēro tikai tiem virzieniem, kas paredzēti normālam lietošanas režīmam, kad transportlīdzeklis pārvietojas pa ceļu.

8.2.   Vispārīgās prasības

8.2.1.   Drošības jostas, ierobežotājsistēmas un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas, kā arī i-Size bērna ierobežotājsistēmas atbilstīgi 17. pielikuma 3. papildinājuma savieno ar stiprinājumiem un i-Size bērna ierobežotājsistēmas gadījumā atbalsta uz transportlīdzekļa grīdas kontaktvirsmas, kas atbilst Noteikumu Nr. 14 vai Noteikumu Nr. 145 specifikācijām, piemēram, izskata un izmēra raksturlielumu, stiprinājumu skaita un stipruma prasību ziņā.

ISOFIX

i-Size

i-Size

8.2.2.   Drošības jostas, ierobežotājsistēmas un bērna ierobežotājsistēmas, ko saskaņā ar 17. pielikuma 3. papildinājumu iesaka ražotājs, uzstāda tā, lai tās apmierinoši darbojas un samazina miesas bojājumu iespējamību avārijas gadījumā. Konkrēti tās uzstāda tā, lai nodrošinātu turpmāk minēto:

| 8.2.2.1. | siksnas nedrīkst veidot bīstamu konfigurāciju; |
| --- | --- |

8.2.2.1.

siksnas nedrīkst veidot bīstamu konfigurāciju;

| 8.2.2.2. | līdz minimumam ir samazināta iespējamība, ka pareizi lietota siksna varētu noslīdēt no lietotāja(-as) pleca, viņam(-ai) virzoties uz priekšu; |
| --- | --- |

8.2.2.2.

līdz minimumam ir samazināta iespējamība, ka pareizi lietota siksna varētu noslīdēt no lietotāja(-as) pleca, viņam(-ai) virzoties uz priekšu;

| 8.2.2.3. | līdz minimumam ir samazināta iespējamība, ka siksna varētu nodilt, saskaroties ar transportlīdzekļa vai sēdekļa konstrukcijas asām daļām vai saskaroties ar tādu bērna ierobežotājsistēmu asām daļām, ko ražotājs iesaka saskaņā ar 17. pielikuma 3. papildinājumu; |
| --- | --- |

8.2.2.3.

līdz minimumam ir samazināta iespējamība, ka siksna varētu nodilt, saskaroties ar transportlīdzekļa vai sēdekļa konstrukcijas asām daļām vai saskaroties ar tādu bērna ierobežotājsistēmu asām daļām, ko ražotājs iesaka saskaņā ar 17. pielikuma 3. papildinājumu;

| 8.2.2.4. | katrai sēdvietai paredzētās drošības jostas konstrukcija un uzstādīšana ir tāda, lai to varētu viegli aizsniegt un lietot. Turklāt, ja visu sēdekli vai sēdekļa spilvenu un/vai sēdekļa atzveltni var atlocīt, lai iekļūtu transportlīdzekļa aizmugurē vai lai pārvadātu preces vai bagāžu, tad pēc atlocīšanas un sēdekļu atjaunošanas sēdēšanas stāvoklī šiem sēdekļiem paredzētās drošības jostas ir aizsniedzamas lietošanai vai viena persona var tās viegli izvilkt no sēdekļa apakšas vai aizmugures atbilstīgi instrukcijām transportlīdzekļa lietotāja rokasgrāmatā, un tam nav vajadzīga apmācība vai pieredze. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

katrai sēdvietai paredzētās drošības jostas konstrukcija un uzstādīšana ir tāda, lai to varētu viegli aizsniegt un lietot. Turklāt, ja visu sēdekli vai sēdekļa spilvenu un/vai sēdekļa atzveltni var atlocīt, lai iekļūtu transportlīdzekļa aizmugurē vai lai pārvadātu preces vai bagāžu, tad pēc atlocīšanas un sēdekļu atjaunošanas sēdēšanas stāvoklī šiem sēdekļiem paredzētās drošības jostas ir aizsniedzamas lietošanai vai viena persona var tās viegli izvilkt no sēdekļa apakšas vai aizmugures atbilstīgi instrukcijām transportlīdzekļa lietotāja rokasgrāmatā, un tam nav vajadzīga apmācība vai pieredze.

| 8.2.2.5. | Tehniskais dienests pārbauda, vai tad, ja sprādzes mēlīte ir ievietota sprādzē:






  8.2.2.5.1. | drošības jostas iespējamā nokarāšanās netraucē pareizi uzstādīt ražotāja ieteikto bērna ierobežotājsistēmu; un |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.

Tehniskais dienests pārbauda, vai tad, ja sprādzes mēlīte ir ievietota sprādzē:

8.2.2.5.1.

drošības jostas iespējamā nokarāšanās netraucē pareizi uzstādīt ražotāja ieteikto bērna ierobežotājsistēmu; un

| 8.2.2.5.2. | attiecībā uz trīspunktu drošības jostām vismaz drošības jostas klēpja posmā var radīt 50 N nostiepumu, ja tiek pielikts ārējs nostiepums drošības jostas diagonālajā posmā, kad tā atrodas:






  a) | uz desmitgadīga bērna manekena, kas atbilst Noteikumu Nr. 44 8. pielikuma 1. papildinājuma specifikācijām un ir novietots saskaņā ar šo noteikumu 17. pielikuma 4. papildinājumu; vai |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2.

attiecībā uz trīspunktu drošības jostām vismaz drošības jostas klēpja posmā var radīt 50 N nostiepumu, ja tiek pielikts ārējs nostiepums drošības jostas diagonālajā posmā, kad tā atrodas:

a)

uz desmitgadīga bērna manekena, kas atbilst Noteikumu Nr. 44 8. pielikuma 1. papildinājuma specifikācijām un ir novietots saskaņā ar šo noteikumu 17. pielikuma 4. papildinājumu; vai

| b) | uz šo noteikumu 17. pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā redzamās kontrolierīces, kas paredzēta sēdekļiem, uz kuriem var uzstādīt “universālās” kategorijas bērna ierobežotājsistēmas. |
| --- | --- |

b)

uz šo noteikumu 17. pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā redzamās kontrolierīces, kas paredzēta sēdekļiem, uz kuriem var uzstādīt “universālās” kategorijas bērna ierobežotājsistēmas.

8.3.   Īpašas prasības par drošības jostās vai ierobežotājsistēmās iestrādātajām cietajām daļām

8.3.1.   Cietās daļas, piemēram, sprādzes, regulētājierīces un fiksatori, drošības jostas lietotājam vai citiem braucējiem nepalielina miesas bojājumu iespējamību avārijā.

8.3.2.   Jostas lietotājs sprādzes atvēršanas ierīci var skaidri ieraudzīt un viegli sasniegt, un tā ir konstruēta tā, lai to nevarētu atvērt netīši vai nejauši. Sprādze turklāt ir novietota tā, lai avārijā to bez grūtībām varētu aizsniegt glābējs, kam jāatbrīvo drošības jostas lietotājs.

Sprādze ir uzstādīta tā, lai lietotājs to spētu atsprādzēt ar vienu vienkāršu labās vai kreisās rokas vienvirziena kustību gan tad, kad tā nav noslogota, gan tad, kad tā notur lietotāja masu.

Priekšējo sānu sēdvietu drošības jostās vai ierobežotājsistēmās, izņemot jostu pilnkomplektu, sprādzi tādā pašā veidā ir iespējams arī aizsprādzēt.

Pārbauda, vai tad, ja sprādze saskaras ar drošības jostas lietotāju, saskares virsmas platums nav mazāks par 46 mm.

Pārbauda, vai tad, ja sprādze saskaras ar drošības jostas lietotāju, saskares virsma atbilst šo noteikumu 6.2.2.1. punkta prasībām.

8.3.3.   Kad drošības jostu apliek, tā vai nu automātiski noregulējas, lai pielāgotos lietotājam, vai ir konstruēta tā, ka drošības jostas lietotājam sēžot ir pieejama ērta un viegli izmantojama manuāla regulētājierīce. Turklāt, lai drošības jostu pielāgotu lietotāja ķermeņa uzbūvei un transportlīdzekļa sēdekļa novietojumam, to ir iespējams savilkt ar vienu roku.

8.3.4.   Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas ar spriegotājiem uzstāda tā, lai spriegotāji varētu pareizi darboties un efektīvi savilkt siksnu. Ja tiek izmantota gan drošības jostas regulētājierīce, gan elastīga pleca augstuma regulētājierīce, tad vismaz to augstākajā un zemākajā stāvoklī pārbauda, vai pēc sprādzes aizsprādzēšanas spriegotājs automātiski pielāgo siksnu attiecīgā lietotāja plecam, kā arī to, vai sprādzes mēlīte pēc atsprādzēšanas tiek uzvilkta augšup.

8.3.5.   Lai informētu transportlīdzekļa lietotāju(-us) par noteikumiem bērnu pārvadāšanai, M1, M2, M3 un N1 kategorijas transportlīdzekļi atbilst informācijas prasībām 17. pielikumā. Visus M1 kategorijas transportlīdzekļus aprīko ar ISOFIX stiprinājumu vietām saskaņā ar attiecīgajiem norādījumiem Noteikumos Nr. 14 vai Noteikumos Nr. 145.

1

2

3

1

1

ISOFIX

Pirmā ISOFIX stiprinājumu vieta ļauj uzstādīt vismaz vienu no trim uz priekšu vērstām kontrolierīcēm, kas definētas 17. pielikuma 2. papildinājumā; otrā ISOFIX stiprinājumu vieta ļauj uzstādīt vismaz vienu no trim uz aizmuguri vērstām kontrolierīcēm, kas definētas 17. pielikuma 2. papildinājumā. Attiecībā uz otro ISOFIX stiprinājumu vietu, ja transportlīdzekļa sēdekļu otrajā rindā transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ uz aizmuguri vērstas kontrolierīces uzstādīšana nav iespējama, vienu kontrolierīci ir atļauts uzstādīt jebkurā stiprinājuma vietā transportlīdzeklī.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

8.3.6.   Visās i-Size sēdvietās var uzstādīt ISOFIX bērna ierobežotājsistēmas kontrolierīces “ISO/F2X”, “ISO/R2”, un tās atbilst prasībai par atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu, kā noteikts 17. pielikuma 2. papildinājumā, kā arī par bērna sēdekļa kontrolierīci “ISO/B2”, kā noteikts 17. pielikuma 5. papildinājumā, bez ISOFIX fiksatoriem (sk. B detalizāciju). Ir iespējams vienlaikus izmantot visas blakus esošas i-Size sēdvietas. To uzskata par pierādītu, ja atsevišķas blakus esošu sēdvietu vertikālās vidusplaknes ir vismaz 440 mm attālumā viena no otras.

i-Size

ISOFIX

ISOFIX

i-Size

8.4.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu aprīkojums

8.4.1.   Konkrētu sēdvietu prasības un izņēmumi

8.4.1.1.   M un N kategorijas transportlīdzekļu (9) vadītāja sēdvieta, kā arī braucēju sēdvietas, kas atrodas vienā rindā ar M un N kategorijas transportlīdzekļa vadītāja sēdekli, aprīko ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu, kura atbilst 8.4.3. punkta prasībām.

9

8.4.1.2.   Visas M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu (9) aizmugurējās rindas sēdvietas aprīko ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu, kura atbilst 8.4.4. punkta prasībām.

1

1

9

Ja transportlīdzekļa ražotājs aprīko ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu citas kategorijas transportlīdzekļa aizmugurējo sēdvietu, attiecīgo drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu var apstiprināt saskaņā ar šiem noteikumiem.

8.4.1.3.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma nav obligāta atlokāmiem sēdekļiem (t. i., parasti atlokāmi sēdekļi neregulārai lietošanai, piem., atlokāmi apkalpes locekļu sēdekļi autobusos), kā arī sēdvietās, kas aprīkotas ar S veida jostu (tostarp jostu pilnkomplektu).

Neskarot 8.4.1.1. un 8.4.1.2. punktu, drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma nav vajadzīga aizmugurējos sēdekļos neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļos, katafalkautomobiļos un dzīvojamos autofurgonos, kā arī visās sēdvietās transportlīdzekļos, ko izmanto personu ar invaliditāti pārvadāšanai, un transportlīdzekļos, kas paredzēti bruņoto spēku, civilās aizsardzības dienestu, ugunsdzēsības dienestu un sabiedriskās kārtības uzturēšanas dienestu vajadzībām.

8.4.2.   Vispārīgās prasības

8.4.2.1.   Vizuāls brīdinājums

8.4.2.1.1.   Vizuālo brīdinājumu novieto tā, lai dienas gaismā un nakts laikā tas vadītājam būtu skaidri redzams un atpazīstams, un atšķirams no citiem brīdinājumiem.

8.4.2.1.2.   Vizuālais brīdinājums ir mirgojošs vai nemirgojošs indikators.

8.4.2.2.   Akustisks brīdinājums

8.4.2.2.1.   Akustisks brīdinājums ir nepārtraukts vai periodisks (pauzes nav ilgākas kā viena sekunde) skaņas signāls vai nepārtraukta balss informācija. Ja izmanto balss informāciju, transportlīdzekļa ražotājs nodrošina, ka brīdinājums ir valodās, ko lieto tirgū, kuram transportlīdzeklis ir paredzēts.

8.4.2.2.2.   Akustiskais brīdinājums ir tāds, lai vadītājs to varētu viegli pazīt.

8.4.2.3.   Pirmā līmeņa brīdinājums

8.4.2.3.1.   Pirmā līmeņa brīdinājums ir vismaz vizuāls brīdinājums, kas tiek aktivizēts uz 30 sekundēm vai ilgāk attiecībā uz sēdvietām, uz kurām attiecas 8.4.1.1. punkts, un uz 60 sekundēm vai ilgāk attiecībā uz sēdvietām, uz kurām attiecas 8.4.1.2. punkts, kad kāda sēdekļa drošības josta nav aizsprādzēta un aizdedzes slēdzis vai galvenais masas slēdzis ir ieslēgts.

8.4.2.3.2.   Pirmā līmeņa brīdinājumu drīkst izbeigt, ja:

| i) | neviena no drošības jostām, kas izsauca brīdinājumu, nav atsprādzēta; vai |
| --- | --- |

i)

neviena no drošības jostām, kas izsauca brīdinājumu, nav atsprādzēta; vai

| ii) | sēdeklis vai sēdekļi, kas izsauca brīdinājumu, vairs nav aizņemti. |
| --- | --- |

ii)

sēdeklis vai sēdekļi, kas izsauca brīdinājumu, vairs nav aizņemti.

8.4.2.3.3.   Pirmā līmeņa brīdinājuma aktivizēšanu testē saskaņā ar 18. pielikuma 1. punktā aprakstīto testēšanas procedūru.

8.4.2.4.   Otrā līmeņa brīdinājums

8.4.2.4.1.   Otrā līmeņa brīdinājums ir vizuāls vai akustisks signāls, kas tiek aktivizēts vismaz uz 30 sekundēm, neskaitot laiku, kurā brīdinājums var tikt pārtraukts uz trim vai mazāk sekundēm, kad netiek izpildīts vismaz viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti 8.4.2.4.1.1.–8.4.2.4.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs. Otrā līmeņa brīdinājums aizstāj pirmā līmeņa brīdinājumu, ja pirmā līmeņa brīdinājums joprojām ir aktīvs.

8.4.2.4.1.1.   Nobrauktais attālums pārsniedz attāluma robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 500 m. Nerēķina attālumu, kad transportlīdzeklis neatrodas normālā ekspluatācijas režīmā.

8.4.2.4.1.2.   Transportlīdzekļa ātrums pārsniedz ātruma robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 25 km/h.

8.4.2.4.1.3.   Laiks (motors darbojas, vilces sistēma aktivizēta utt.) pārsniedz laika robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 60 sekundes. Nerēķina pirmā līmeņa brīdinājuma laiku un laiku, kad transportlīdzeklis neatrodas normālā ekspluatācijas režīmā.

8.4.2.4.2.   Robežvērtības, pēc kurām izsauc drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas darbību un kas uzskaitītas 8.4.2.4.1.1.–8.4.2.4.1.3. punktā, var atiestatīt, kad:

| i) | kādas no durvīm ir bijušas atvērtas laikā, kad transportlīdzeklis nav normālā ekspluatācijas režīmā; vai |
| --- | --- |

i)

kādas no durvīm ir bijušas atvērtas laikā, kad transportlīdzeklis nav normālā ekspluatācijas režīmā; vai

| ii) | sēdeklis vai sēdekļi, kas izsauca brīdinājumu, vairs nav aizņemti. |
| --- | --- |

ii)

sēdeklis vai sēdekļi, kas izsauca brīdinājumu, vairs nav aizņemti.

8.4.2.4.3.   Otrā līmeņa brīdinājumu drīkst izbeigt, ja:

| i) | neviena no drošības jostām, kas izsauca brīdinājumu, nav atsprādzēta; |
| --- | --- |

i)

neviena no drošības jostām, kas izsauca brīdinājumu, nav atsprādzēta;

| ii) | transportlīdzeklis pārstāj būt normālā ekspluatācijas režīmā; vai |
| --- | --- |

ii)

transportlīdzeklis pārstāj būt normālā ekspluatācijas režīmā; vai

| iii) | sēdeklis vai sēdekļi, kas izsauca brīdinājumu, vairs nav aizņemti. |
| --- | --- |

iii)

sēdeklis vai sēdekļi, kas izsauca brīdinājumu, vairs nav aizņemti.

8.4.2.4.4.   Otrā līmeņa brīdinājums tiek atsākts uz atlikušo obligāto laiku, ja atkārtoti izpildās viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti 8.4.2.4.1.1.–8.4.2.4.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs.

8.4.2.4.5.   Nosacījumam, kas paredz drošības jostas atsprādzēšanu saskaņā ar 8.4.3.3.–8.4.4.5. punktu, robežvērtības, kas noteiktas 8.4.2.4.1.1.–8.4.2.4.1.3. punktā, mēra no atsprādzēšanas brīža.

8.4.2.4.6.   Otrā līmeņa brīdinājuma aktivizēšanu testē saskaņā ar 18. pielikuma 2. punktā aprakstīto testēšanas procedūru.

8.4.3.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma vadītāja sēdeklim un braucēju sēdekļiem, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli

8.4.3.1.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma vadītāja sēdeklim un braucēju sēdekļiem, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, atbilst 8.4.2. punktā prasībām.

8.4.3.2.   Vizuālā brīdinājuma krāsa un simbols ir tādi, kā noteikts Noteikumu Nr. 121 1. tabulas 21. punktā.

8.4.3.3.   Otrā līmeņa brīdinājums tiek aktivizēts, ja drošības josta ir atsprādzēta vai tiek atsprādzēta, kamēr transportlīdzeklis ir normālajā ekspluatācijas režīmā un ja vienlaikus izpildās viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti 8.4.2.4.1.1.–8.4.2.4.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs.

8.4.4.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma aizmugurējās(-o) rindas(-u) sēdekļiem

8.4.4.1.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma aizmugurējās(-o) rindas(-u) sēdekļiem atbilst 8.4.2. punkta prasībām.

8.4.4.2.   Vizuālais brīdinājums signalizē par visām aizmugurējām sēdvietām tā, lai vadītājs, sēžot vadītāja sēdeklī ar skatu uz priekšu, varētu konstatēt, ka kādā no sēdvietām drošības josta nav aizsprādzēta. Transportlīdzekļos, kuros ir informācija par to, vai aizmugurējais sēdeklis ir aizņemts, vizuālajam brīdinājumam nav jāsignalizē par neaizsprādzētu drošības jostu, ja attiecīgā sēdvieta nav aizņemta.

8.4.4.3.   Vizuālā brīdinājuma krāsa var nebūt sarkana un vizuālā brīdinājuma simbols drošības jostām, kurām piemēro 8.4.1.2. punktu, var saturēt atšķirīgus simbolus no tiem, kas noteikti Noteikumos Nr. 121. Turklāt sēdvietām, kurām piemēro 8.4.1.2. punktu, pirmā līmeņa brīdinājums var būt vadītāja atceļams brīdinājums.

8.4.4.4.   Drošības jostām, kurām piemēro 8.4.1.1. un 8.4.1.2. punktu, var izmantot parastu indikatoru.

8.4.4.5.   Otrā līmeņa brīdinājums tiek aktivizēts, ja drošības josta tiek atsprādzēta, kamēr transportlīdzeklis ir normālajā ekspluatācijas režīmā un ja vienlaikus izpildās viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti 8.4.2.4.1.1.–8.4.2.4.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs.

8.4.5.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu var projektēt tā, lai to varētu deaktivizēt.

8.4.5.1.   Ja ir paredzēta iespēja drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu deaktivizēt uz īsu laiku, šāda deaktivizācija ir ievērojami sarežģītāka nekā drošības jostas aizsprādzēšana un atsprādzēšana (t. i., šādas darbības veikšanai jāizmanto konkrētas vadības ierīces, kas nav integrētas drošības jostas sprādzē), un šāda darbība ir iespējama tikai stacionārā transportlīdzeklī. Ja aizdedzes vai galvenais masas slēdzis tiek izslēgts uz vairāk nekā 30 minūtēm un pēc tam tiek atkal ieslēgts, īslaicīgi deaktivizētā drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma no jauna aktivizējas. Aizliegts nodrošināt attiecīgā vizuālā brīdinājuma(-u) īslaicīgu deaktivizāciju.

8.4.5.2.   Ja ir nodrošināta ilglaicīgas deaktivizācijas iespēja, deaktivizēšanas nolūkā jāveic vairākas secīgas darbības, kuras ir aprakstītas tikai ražotāja tehniskajā rokasgrāmatā un/vai kuru veikšanai nepieciešami instrumenti (mehāniski, elektriski, digitāli utt.), ko nepiegādā kopā ar transportlīdzekli. Aizliegts nodrošināt attiecīgā vizuālā brīdinājuma(-u) ilglaicīgu deaktivizāciju.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības.

9.1.   Visi transportlīdzekļa tipi vai drošības jostas, vai ierobežotājsistēmas, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, ir ražotas atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot iepriekš 6., 7. un 8. punktā noteiktās prasības.

9.2.   Ir ievērots šo noteikumu 14. pielikumā izklāstītais prasību minimums attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai.

9.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē. Šo verifikāciju parastais biežums ir divas reizes gadā.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

10.1.   Ja neizpilda iepriekš 9.1. punktā noteikto prasību vai ja izvēlētā(-ās) drošības josta(-as) vai ierobežotājsistēma(-as) nav izturējusi(-šas) iepriekš 9.2. punktā paredzētās pārbaudes, transportlīdzekļa, drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājumu var anulēt.

10.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam attiecīgi šo noteikumu 1.A vai 1.B pielikumā, nekavējoties informē parējās nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus.

11.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI DROŠĪBAS JOSTAS VAI IEROBEŽOTĀJSISTĒMAS TIPA APSTIPRINĀJUMA MODIFIKĀCIJAS UN PAPLAŠINĀŠANA

11.1.   Par visām modifikācijām attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, drošības jostām vai ierobežotājsistēmām paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas ir apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu vai drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipu. Šī iestāde var vai nu:

| 11.1.1. | uzskatīt, ka veiktajām modifikācijām nav ievērojamas nelabvēlīgas ietekmes un ka jebkurā gadījumā transportlīdzeklis vai drošības josta, vai ierobežotājsistēma joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

11.1.1.

uzskatīt, ka veiktajām modifikācijām nav ievērojamas nelabvēlīgas ietekmes un ka jebkurā gadījumā transportlīdzeklis vai drošības josta, vai ierobežotājsistēma joprojām atbilst prasībām, vai

| 11.1.2. | pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

11.1.2.

pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

11.2.   Neskarot 11.1. punkta prasības, transportlīdzekļa modeli, kura masa nokomplektētā stāvoklī ir mazāka nekā apstiprinājuma testam pakļautā transportlīdzekļa masa, neuzskata par transportlīdzekļa tipa modifikāciju.

11.3.   Apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikšanu, precizējot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot šo noteikumu 5.2.3. vai 5.3.3. punktā paredzēto procedūru.

11.4.   Tipa apstiprinātājai iestāde, kas paplašina apstiprinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1.A vai 1.B pielikumā.

12.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātas ierīces ražošanu, viņš par to informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīra apstiprinājumu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1.A pielikumā vai 1.B pielikumā.

13.   INSTRUKCIJAS

Ja drošības jostas tipu piegādā atsevišķi no transportlīdzekļa, uz iepakojuma un uzstādīšanas instrukcijās skaidri norāda transportlīdzekļa tipu(-us), kuram tā paredzēta.

14.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

15.   PĀREJAS NOTEIKUMI

15.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājumi

15.1.1.   No 04. sērijas grozījumu 15. papildinājuma oficiālā spēkā stāšanās datuma nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumu 15. papildinājumu.

15.1.2.   Divus gadus pēc šo noteikumu 04. sērijas grozījumu 15. papildinājuma spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja ir izpildītas šo noteikumu prasības, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumu 15. papildinājumu.

15.1.3.   Septiņus gadus pēc šo noteikumu 04. sērijas grozījumu 15. papildinājuma spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājums, kas piešķirti, neizpildot šo noteikumu 04. sērijas grozījumu 15. papildinājuma prasības. Tomēr paliek spēkā esošie apstiprinājumi tām transportlīdzekļu kategorijām, izņemot M1 kategoriju, uz kurām neattiecas šo noteikumu 04. sērijas grozījumu 15. papildinājums, un nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atzīt šos apstiprinājumus.

1

15.1.3.1.   Tomēr no 2000. gada 1. oktobra attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumu 8. papildinājumu, ja nav izpildītas 8.3.5. punktā un 17. pielikumā noteiktās informācijas prasības.

1

1

15.2.   Drošības jostu un drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu uzstādīšana

Šie pārejas noteikumi attiecas tikai uz drošības jostu un drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu uzstādīšanu transportlīdzekļos un nemaina drošības jostas zīmi.

15.2.1.   No 04. sērijas grozījumu 12. papildinājuma oficiālā spēkā stāšanās datuma nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumu 12. papildinājumu.

15.2.2.   Beidzoties 36 mēnešu periodam pēc iepriekš 15.2.1. punktā minētās oficiālās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumu 12. papildinājumu.

15.2.3.   Beidzoties 60 mēnešu periodam pēc iepriekš 15.2.1. punktā minētās oficiālās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumu 12. papildinājumu.

15.2.4.   No 04. sērijas grozījumu 14. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumu 14. papildinājumu.

15.2.5.   No 04. sērijas grozījumu 16. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumu 16. papildinājumu.

15.2.6.   Beidzoties 36 mēnešu periodam pēc iepriekš 15.2.4. punktā minētās oficiālās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumu 14. papildinājumu.

15.2.7.   Beidzoties 60 mēnešu periodam pēc iepriekš 15.2.4. punktā minētā oficiālās spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumu 14. papildinājumu.

15.2.8.   Pēc 2006. gada 16. jūlija nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuri grozīti ar 04. sērijas grozījumu 16. papildinājumu.

15.2.9.   Pēc 2008. gada 16. jūlija nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt N1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumu 16. papildinājumu.

1

15.2.10.   No 05. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, atsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 05. sērijas grozījumiem.

15.2.11.   Vēlāk nekā pēc 18 mēnešiem no spēkā stāšanās dienas nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 05. sērijas grozījumiem.

15.2.12.   Pēc 72 mēnešiem no šo noteikumu 05. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas apstiprinājumi saskaņā ar šiem noteikumiem vairs nav derīgi, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 05. sērijas grozījumiem.

15.2.13.   Neskarot 15.2.12. punktu, apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem izsniegti citām transportlīdzekļu kategorijām, (izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus), kuras neietekmē 05. sērijas grozījumu prasības attiecībā uz drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu uzstādīšanu, joprojām ir derīgi un nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt.

1

15.2.14.   Neskarot 15.2.12. punktu, apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izsniegti transportlīdzekļu kategorijām (izņemot N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus), kuras neietekmē 05. sērijas grozījumi saistībā ar 16. pielikuma prasību minimumu attiecībā uz drošības jostām un spriegotājiem, joprojām ir derīgi un nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt.

2

3

15.2.15.   Arī pēc 05. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izsniegti sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, joprojām ir derīgi, un nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt un neatsaka piešķirt saskaņā ar šo noteikumu 04. sērijas grozījumiem izsniegtu apstiprinājumu paplašinājumus.

15.2.16.   Neskarot iepriekš minētos pārejas noteikumus, nolīguma pusēm, kas sāk piemērot šos noteikumus pēc 05. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma atzīt saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izsniegtus apstiprinājumus.

15.3.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 06. sērijas grozījumi, nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 06. sērijas grozījumiem.

15.3.1.   Pēc 24 mēnešiem kopš 06. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja tiek izpildītas prasības, kuras paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 06. sērijas grozījumiem.

15.3.2.   Pēc 36 mēnešiem kopš 06. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumus, kas nav piešķirti atbilstoši šo noteikumu 06. sērijas grozījumiem.

15.3.3.   Arī pēc 06. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izsniegti sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, joprojām ir derīgi, un nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt un var turpināt piešķirt saskaņā ar 05. sērijas grozījumiem izsniegtu apstiprinājumu paplašinājumus.

15.3.4.   Neskarot 15.3.1. un 15.3.2. punktu, apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem izsniegti transportlīdzekļu kategorijām, kuras neietekmē 06. sērijas grozījumu prasības, joprojām ir derīgi, un nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt.

15.3.5.   Ja laikā, kad nolīguma puses pievienojas šiem noteikumiem, to valsts noteikumos nav paredzētas prasības attiecībā uz atlokāmo sēdekļu obligātu aprīkošanu ar drošības jostām, tās var turpināt piešķirt valsts apstiprinājumus transportlīdzekļiem bez šā aprīkojuma un šajā gadījumā šīm autobusu kategorijām nevar piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem.

15.3.6.   Neviena nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus sastāvdaļām saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem, ja drošības jostas ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļos, kas ir apstiprināti pirms attiecīgās sērijas grozījumiem.

15.3.7.   No 06. sērijas grozījumu 5. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 06. sērijas grozījumu 5. papildinājumu.

15.3.8.   Līdz nav pagājuši 12 mēneši kopš šo noteikumu 06. sērijas grozījumu 5. papildinājuma spēkā stāšanās dienas, nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu 06. sērijas grozījumiem, neņemot vērā 06. sērijas grozījumu 5. papildinājuma noteikumus.

15.3.9.   Līdz 2018. gada 1. septembrim neviena nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsakās piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar 06. sērijas grozījumiem, ja netiek ņemti vērā 06. sērijas grozījumu 9. papildinājums.

15.4.   No 07. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsakās piešķirt vai atzīt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 07. sērijas grozījumiem. Nolīguma puses turpina piešķirt apstiprinājuma paplašinājumus saskaņā ar iepriekšējās sērijas grozījumiem.

15.4.1.   No 2019. gada 1. septembra nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, nav pienākuma atzīt tipa apstiprinājumus saskaņā ar iepriekšējās sērijas grozījumiem, ja apstiprinājumi pirmo reizi izdoti 2019. gada 1. septembrī vai vēlāk.

15.4.2.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma nav obligāta izņemamiem aizmugurējiem sēdekļiem un sēdekļiem, kas ir vienā rindā ar atsperotu sēdekli, ja tipa apstiprinājums tiek piešķirts saskaņā ar 07. sērijas grozījumiem, līdz 2022. gada 1. septembrim. Minētie izņēmumi paliek spēkā arī attiecībā uz apstiprinājumu paplašinājumiem, kas pirmo reizi piešķirti pirms 2022. gada 1. septembra.

15.4.3.   Līdz 2021. gada 1. septembrim nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, atzīst tipa apstiprinājumus saskaņā ar iepriekšējās sērijas grozījumiem, ja apstiprinājumi pirmo reizi izdoti pirms 2019. gada 1. septembra.

15.4.4.   No 2021. gada 1. septembra nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, nav pienākuma atzīt tipa apstiprinājumus, kas izdoti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem.

15.4.5.   Neraugoties uz 15.4.4. punktu, nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atzīt drošības jostu un ierobežotājsistēmu ANO tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu ierpiekšējās sērijas grozījumiem.

15.4.6.   Neraugoties uz 15.4.4. punktu nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atzīt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem attiecībā uz transportlīdzekļiem, uz kuriem neattiecas ar 07. sērijas grozījumiem ieviestās izmaiņas.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3), 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3), 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  1958. gada Nolīguma Līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, 3. pielikums – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Sk. zemsvītras piezīmi šo noteikumu 5.2.4.1. punktā.

4

(5)  g = 9,81 m/s.

5

(6)  Tests nav veikts austām siksnām ar rievotu struktūru, kurās izmantoti ļoti izturīgi poliestera diegi, jo šīs siksnas slodzes ietekmē kļūst platākas. Tādos gadījumos platums bez slodzes ir ≥ 46 mm.

6

(*1)  Sk. 7.4.1.6.4.3. punktu.

*1

(7)  g = 9,81 m/s.

7

(8)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3), 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

8

(9)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

9

---

1.A PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz drošības jostu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Vispārīga informācija

1.1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

1.2. Tips un vispārīgs komercapraksts:

1.3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa:

1.3.1. Minētā marķējuma atrašanās vieta:

1.4. Transportlīdzekļa kategorija:

1.5. Ražotāja nosaukums un adrese:

1.6. Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

1.7. Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

1.8. Testu ziņojuma datums:

1.9. Testu ziņojuma numurs:

2. Transportlīdzekļa konstrukcijas vispārīgs raksturojums

2.1. Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi:

3. Virsbūve

3.1. Sēdekļi

3.1.1. Skaits:

3.1.2. Atrašanās vieta un izkārtojums:

3.1.2.1. Sēdvieta(-as), kura(-as) paredzēts izmantot tikai stacionārā transportlīdzeklī:

3.1.3. Raksturīgās pazīmes: apraksts un rasējumi

3.1.3.1. sēdekļi un to stiprinājumi:

3.1.3.2. regulēšanas sistēma:

3.1.3.3. pārvietošanas un bloķēšanas sistēmas:

3.1.3.4. drošības jostas stiprinājumi, ja tie ietverti sēdekļa konstrukcijā:

3.2. Drošības jostas un/vai citas ierobežotājsistēmas

3.2.1. Drošības jostu un ierobežotājsistēmu skaits un novietojums un sēdekļi, kuriem tās var izmantot:

Pilna tipa apstiprinājuma marķējuma zīme

Variants (attiecīgā gadījumā)

Drošības jostas augstuma regulētājierīce (norādīt ir / nav / pēc izvēles)

Pirmā sēdekļu rinda

R

C

L

Otrā sēdekļu rinda

R

C

L

(R = labās puses sēdeklis, C = vidējais sēdeklis, L = kreisās puses sēdeklis)

3.2.2. Papildu ierobežotājsistēmu veids un atrašanās vieta (norādīt ir / nav / pēc izvēles)

Priekšējais drošības gaisa spilvens

Sānu drošības gaisa spilvens

Drošības jostas priekšspriegotājs

Pirmā sēdekļu rinda

R

C

L

Otrā sēdekļu rinda

R

C

L

(R = labās puses sēdeklis, C = vidējais sēdeklis, L = kreisās puses sēdeklis)

3.2.3. Drošības jostas stiprinājumu skaits un atrašanās vietas un apliecinājums par atbilstību Noteikumiem Nr. 14 (t. i., tipa apstiprinājuma numurs vai testa ziņojums).

3.3. Vadītāja drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma (norādīt ir/nav (2))

4. Vieta:

5. Datums:

6. Paraksts:

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (sk. apstiprināšanas prasības šajos noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

1.B PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipam mehānisko transportlīdzekļu pieaugušiem braucējiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Ierobežotājsistēma (ar) / trīspunktu drošības jostu / klēpja drošības jostu / īpaša veida drošības jostu / aprīkota (ar) enerģijas absorbētāju / spriegotāju / augšējā stiprinājuma augstuma regulētājierīci / elastīgu pleca augstuma regulētājierīci (3):

2. Tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

3. Ražotāja apzīmējums šā tipa drošības jostai vai ierobežotājsistēmai:

4. Ražotāja nosaukums:

5. Ražotāja pārstāvja (ja ir) nosaukums:

6. Adrese:

7. Iesniegts apstiprināšanai (datums):

8. Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

9. Minētā dienesta izdotā testa ziņojuma datums:

10. Minētā dienesta izdotā testa ziņojuma numurs:

11. Ierīces veids: palēninājuma/paātrinājuma ierīce (2)

12. Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2) saistībā ar piestiprināšanu pie stiprinājumu vietām, kas definētas šo noteikumu 6. pielikuma 1. attēlā, / izmantošanai konkrētā transportlīdzeklī vai konkrētos transportlīdzekļu tipos (2) (4).

12.1. Ja ierobežotājsistēmai ir piešķirts apstiprinājums/apstiprinājuma paplašinājums (2), to var izmantot konkrēta tipa transportlīdzekļos, kas ir saderīgi ar šādiem izmēriem: neviena salona daļa nav turpmāk izceltajā A zonā (2. attēls):

B zona Galvas un krūškurvja āstrums ≤ 0 km/h

A zona Galvas un krūškurvja āstrums > 0 km/h

13. Marķējuma novietojums un veids:

14. Vieta:

15. Datums:

16. Paraksts:

17. Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas iesniegti tipa apstiprinātājām iestādēm, kuras piešķīrušas apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (sk. apstiprināšanas prasības šajos noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

(3) Norādīt tipu.

(4) Ja drošības jostu apstiprina, ievērojot šo noteikumu 6.4.1.3.3. punkta noteikumus, šo drošības jostu uzstāda tikai priekšējā sānu sēdeklī, ko aizsargā drošības gaisa spilvens tā priekšā, ar nosacījumu, ka attiecīgais transportlīdzeklis apstiprināts atbilstīgi Noteikumu Nr. 94 01.sērijas grozījumiem vai to vēlākai spēkā esošai redakcijai.

Ja drošības josta ir apstiprināta, ievērojot šo noteikumu 6.4.1.3.4. punkta prasības, šo drošības jostu uzstāda tikai sēdvietās, kuras ir aizsargātas ar priekšā esošu drošības gaisa spilvenu.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMJU PARAUGI

1.   Transportlīdzekļa apstiprinājuma marķējuma zīmju izvietojums attiecībā uz drošības jostu uzstādīšanu

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 5.2.4. punktu)

Image 6

Transportlīdzeklim piestiprinātais apstiprinājuma marķējuma zīme liecina, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz drošības jostām ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši prasībām Noteikumos Nr. 16, kas grozīti ar 07. sērijas grozījumiem.

B PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 5.2.5. punktu)

Image 7

Iepriekš attēlotā apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta transportlīdzeklim, liecina, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16 un Nr. 52 (1). Apstiprinājuma numuri norāda, ka laikā, kad piešķirti attiecīgie apstiprinājumi, Noteikumi Nr. 16 jau bija grozīti ar 07. sērijas grozījumiem, bet Noteikumi Nr. 52 – ar 01. sērijas grozījumiem.

2.   Drošības jostu apstiprinājuma marķējuma zīmju izvietojumi (sk. šo noteikumu 5.3.5. punktu)

Image 8

Drošības josta ar attēloto apstiprinājuma marķējuma zīme ir trīspunktu drošības josta (“A”), kas aprīkota ar enerģijas absorbētāju (“e”) un apstiprināta Nīderlandē (E4) ar numuru 062439; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau iekļauti 06. sērijas grozījumi.

Image 9

Drošības josta ar attēloto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir klēpja drošības josta (“B”), kas aprīkota ar daudzkāršās jutības 4. veida spriegotāju (m) un apstiprināta Nīderlandē (E4) ar numuru 062489; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau iekļauti 06. sērijas grozījumi.

Piezīme. Apstiprinājuma numuru un papildu simbolu(-us) izvieto tuvu aplim un vai nu virs, vai zem burta “E”, vai pa kreisi, vai pa labi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipari atrodas tajā pašā burta “E” pusē un ir vērsti tajā pašā virzienā. Papildu simbols(-i) atrodas diametrāli pretējā apļa pusē attiecībā pret apstiprinājuma numuru. Apstiprinājuma numuros nelieto romiešu ciparus, lai novērstu to sajaukšanu ar citiem simboliem.

Image 10

Drošības josta ar attēloto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir īpaša veida josta (“S”), kas aprīkota ar enerģijas absorbētāju (“e”) un apstiprināta Nīderlandē (E4) ar numuru 0622439; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau bija iekļauti 06. sērijas grozījumi.

Image 11

Drošības josta ar attēloto apstiprinājuma marķējuma zīmi ir ierobežotājsistēmas daļa (“Z”); tā ir īpaša veida drošības josta (“S”), kas aprīkota ar enerģijas absorbētāju (“e”). Tā ir apstiprināta Nīderlandē (E4) ar numuru 0624391; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau bija iekļauta 06. grozījumu sērija.

Image 12

Drošības josta ar šo tipa apstiprinājuma marķējuma zīmi ir trīspunktu drošības josta (“A”) ar daudzkāršās jutības (“m”) 4N veida (“r4N”) spriegotāju, kuram tipa apstiprinājums piešķirts Nīderlandē (“E4”) ar numuru 062439; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau bija iekļauti 06. sērijas grozījumi. Šo drošības jostu neuzstāda M1 kategorijas transportlīdzekļos.

Image 13

Drošības josta ar šo tipa apstiprinājuma marķējuma zīmi ir trīspunktu drošības josta (“A”), kas aprīkota ar enerģijas absorbētāju (“e”), kurš apstiprināts kā šo noteikumu 6.4.1.3.3. vai 6.4.1.3.4. punkta speciālajām prasībām atbilstošs, un ar daudzkāršās jutības (“m”) 4. veida (“r4”) spriegotāju, kuram tipa apstiprinājums piešķirts Nīderlandē (“E4”) ar apstiprinājuma numuru 062439. Pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājuma brīdī noteikumos jau bija iekļauta 06. grozījumu sērija. Šī drošības josta ir jāuzstāda transportlīdzeklī, kas aprīkots ar drošības gaisa spilvenu attiecīgajā sēdvietā.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

SPRIEGOTĀJMEHĀNISMA IZTURĪGUMA TESTA IEKĀRTAS DIAGRAMMA

SPRIEGOTĀJS

MOTORS AR REDUKTORU

---

4. PIELIKUMS

TĀDAS IEKĀRTAS DIAGRAMMA, KAS IZMANTOJAMA, LAI TESTĒTU SPRIEGOTĀJU AR AVĀRIJAS BLOĶĒŠANU

Attēlā redzama šim nolūkam piemērota iekārta, un tā sastāv no ekscentra, kurš darbināms ar motoru un kura darbinātais bīdstienis ar stieplēm pievienots maziem ratiņiem, kas uzlikti uz sliedēm. Ekscentra konstrukcijas un motora ātruma kombinācija ir tāda, lai sasniegtu vajadzīgo paātrinājumu ar pieaugumu, kas paredzēts šo noteikumu 7.6.2.2. punktā, un bīdstieņa gājienu noregulē tā, lai tas pārsniegtu maksimālo pieļaujamo siksnas pārvietojumu pirms bloķēšanās.

Uz ratiņiem uzstāda grozāmu turētāju, kas ļauj spriegotāju uzstādīt dažādos stāvokļos attiecībā pret ratiņu kustības virzienu.

Testējot spriegotāju jutību pret siksnas pārvietošanos, spriegotāju uzstāda uz piemērotas nekustīgas pamatnes un siksnu pievieno ratiņiem.

Izdarot iepriekš aprakstītos testus, testa iekārtā uzstāda ražotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja piegādātās pamatnes un citas detaļas, lai šādi cik iespējams precīzi modelētu ietaisi, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzeklī.

Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis piegādā papildu pamatnes un citas detaļas, kas var būt vajadzīgas, lai modelētu ietaisi, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzeklī.

SPRIEGOTĀJS

---

5. PIELIKUMS

PUTEKĻIZTURĪBAS TESTA IEKĀRTAS DIAGRAMMA

(izmēri milimetros)

500

Spriegotājs

Atvere

Vārsts un filtrs

Gaiss

Putekļi

Putekļu savācējs

Ciklu izpildes savienotājs

40°

250

Spriegotājs

500

---

6. PIELIKUMS

RATIŅU, SĒDEKĻA, STIPRINĀJUMU UN APTURĒŠANAS IERĪCES APRAKSTS

1.   RATIŅI

Drošības jostu testos uz ratiņiem atrodas tikai sēdeklis, un ratiņu masa ir 400 ± 20 kg. Ierobežotājsistēmu testos uz ratiņiem ir nostiprināta transportlīdzekļa konstrukcija, un ratiņu masa ir 800 kg. Tomēr vajadzības gadījumā ratiņu un transportlīdzekļa konstrukcijas kopējo masu var vienu vai vairākas reizes palielināt par 200 kg. Kopējā masa nekādā gadījumā nedrīkst atšķirties no nominālvērtības par vairāk nekā ± 40 kg.

2.   SĒDEKLIS

Izņemot ierobežotājsistēmu testus, sēdekļa konstrukcija ir cieta un ar gludu virsmu. Ievēro šā pielikuma 1. attēlā sniegtās norādes, vienlaikus rūpējoties par to, lai metāla daļas nevarētu saskarties ar drošības jostu.

3.   STIPRINĀJUMI

3.1.   Ja drošības josta aprīkota ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, kas definēta šo noteikumu 2.14.6. punktā, šī ierīce ir nostiprināta vai nu pie stingra rāmja, vai pie transportlīdzekļa daļas, uz kuras to parasti uzmontē un kuru nekustīgi nostiprina uz testa ratiņiem.

3.2.   Stiprinājumus izvieto, kā parādīts 1. attēlā. Stiprinājumu izvietojumam atbilstīgās zīmes norāda vietu, kurā siksnas galus piestiprina ratiņiem vai, attiecīgi, slodzes pārveidotājam. Stiprinājumi normālā lietošanas režīmā atbilst A, B un K punktam, ja siksnas garums starp sprādzes augšējo malu un siksnas balsta stiprinājumu nepārsniedz 250 mm. Citādi izmanto A1 un B1 punktu. Pielaide stiprinājuma punktu pozīcijā ir tāda, ka katrs stiprinājuma punkts ir ne tālāk par 50 mm no atbilstīgā A, B un K punkta, kas norādīts 1. attēlā, vai attiecīgajā gadījumā no A1, B1 un K punkta.

3.3.   Struktūra, uz kuras izvietoti stiprinājumi, ir cieta. Ja augšējam stiprinājumam garenvirzienā pieliek 98 daN lielu slodzi, tad tas šajā virzienā izkustas ne vairāk kā par 0,2 mm. Ratiņi ir konstruēti tā, lai testa laikā stiprinājumus balstošajās detaļās nerastos paliekoša deformācija.

3.4.   Ja vajadzīgs ceturtais stiprinājums, lai piestiprinātu spriegotāju, šis stiprinājums:

| | tiek novietots vertikālajā gareniskajā plaknē, kas iet caur K punktu, |
| --- | --- |

tiek novietots vertikālajā gareniskajā plaknē, kas iet caur K punktu,

| | ļauj spriegotāju sagāzt ražotāja paredzētajā leņķī, |
| --- | --- |

ļauj spriegotāju sagāzt ražotāja paredzētajā leņķī,

| | novietots uz tādas riņķa līnijas loka, kuras rādiuss KB1 = 790 mm, ja attālums starp siksnas augšējo vadīklu un siksnas atveri spriegotājā ir vismaz 540 mm, vai visos citos gadījumos uz tādas riņķa līnijas loka, kuras centrs ir K un rādiuss ir 350 mm. |
| --- | --- |

novietots uz tādas riņķa līnijas loka, kuras rādiuss KB1 = 790 mm, ja attālums starp siksnas augšējo vadīklu un siksnas atveri spriegotājā ir vismaz 540 mm, vai visos citos gadījumos uz tādas riņķa līnijas loka, kuras centrs ir K un rādiuss ir 350 mm.

4.   APTURĒŠANAS IERĪCE

4.1.   Šī ierīce sastāv no divām vienādām absorbcijas ierīcēm, kas uzstādītas paralēli viena otrai, izņemot ierobežotājsistēmas, kad 800 kg nominālmasai izmanto četras absorbcijas ierīces. Vajadzības gadījumā par katru nominālmasas palielinājumu par 200 kg uzstāda papildu absorbcijas ierīci. Enerģijas absorbētāju veido:

| | ārējais korpuss no tērauda caurules, |
| --- | --- |

ārējais korpuss no tērauda caurules,

| | poliuretāna caurule enerģijas absorbēšanai, |
| --- | --- |

poliuretāna caurule enerģijas absorbēšanai,

| | pulēts tērauda izvirzījums olīvas formā, kas iespiežas absorbētājā un |
| --- | --- |

pulēts tērauda izvirzījums olīvas formā, kas iespiežas absorbētājā un

| | stienis un trieciena plate. |
| --- | --- |

stienis un trieciena plate.

4.2.   Šīs absorbcijas ierīces daļu izmēri norādīti diagrammās 2., 3. un 4. attēlā.

4.3.   Absorbējošā materiāla īpašības ir norādītas šā pielikuma tabulā. Tieši pirms katra testa caurules vismaz 12 stundas kondicionē 15 līdz 25 °C temperatūrā, tās neizmantojot. Apturēšanas ierīces temperatūrai drošības jostu vai ierobežotājsistēmu dinamiskās testēšanas laikā jābūt tādai pašai kā kalibrēšanas testā ar pielaidi ± 2 °C. Prasības attiecībā uz apturēšanas ierīci ir izklāstītas šo noteikumu 8. pielikumā. Var izmantot arī citas ierīces, ar ko var iegūt līdzvērtīgus rezultātus.

Absorbējošā materiāla raksturlielumi

(Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi D 735)

| Šora cietība A: | 95 ± 2, ja temperatūra ir 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Pārraušanas izturība: | Ro > 343 daN/cm2 |
| Minimālais pagarinājums: | Ao > 400 per cent |
| Modulis pie 100 % pagarinājuma: | > 108 daN/cm2 |
| ja pagarinājums ir 300 %: | > 235 daN/cm2 |
| Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736): | 5 stundas –55 °C temperatūrā |
| Paliekošā deformācija pēc saspiešanas (B metode): | 22 stundas 70 °C temperatūrā < 45 % |
| Blīvums 25 °C temperatūrā | 1,05 līdz 1,10 |

Šora cietība A:

95 ± 2, ja temperatūra ir 20 ± 5 °C

Pārraušanas izturība:

Ro > 343 daN/cm2

Minimālais pagarinājums:

Ao > 400 per cent

Modulis pie 100 % pagarinājuma:

> 108 daN/cm2

ja pagarinājums ir 300 %:

> 235 daN/cm2

Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736):

5 stundas –55 °C temperatūrā

Paliekošā deformācija pēc saspiešanas (B metode):

22 stundas 70 °C temperatūrā < 45 %

Blīvums 25 °C temperatūrā

1,05 līdz 1,10

| Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573): |
| --- |
| 70 stundas 100 °C temperatūrā | — | Šora cietība A: |

Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573):

70 stundas 100 °C temperatūrā

—

Šora cietība A:

maksimālā variācija ± 3

| — | Pārraušanas izturība: |
| --- | --- |

—

Pārraušanas izturība:

samazinājums < 10 % no Ro

| — | Pagarinājums: |
| --- | --- |

—

Pagarinājums:

samazinājums < 10 % no Ao

| — | Masa: |
| --- | --- |

—

Masa:

samazinājums < 1 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode, eļļa Nr. 1):

70 stundas 100 °C temperatūrā

| — | Šora cietība A: |
| --- | --- |

—

Šora cietība A:

maksimālā variācija ± 4

| — | Pārraušanas izturība: |
| --- | --- |

—

Pārraušanas izturība:

samazinājums < 15 % no Ro

| — | Pagarinājums: |
| --- | --- |

—

Pagarinājums:

samazinājums < 10 % no Ao

| — | Tilpums: |
| --- | --- |

—

Tilpums:

palielinājums < 5 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode, eļļa Nr. 3):

70 stundas 100 °C temperatūrā

| — | Pārraušanas izturība: |
| --- | --- |

—

Pārraušanas izturība:

samazinājums < 15 % no Ro

| — | Pagarinājums: |
| --- | --- |

—

Pagarinājums:

samazinājums < 15 % no Ao

| — | Tilpums: |
| --- | --- |

—

Tilpums:

palielinājums < 20 %

Iegremdēšana destilētā ūdenī:

1 nedēļa 70 °C temperatūrā:

| — | Pārraušanas izturība: |
| --- | --- |

—

Pārraušanas izturība:

samazinājums < 35 % no Ro

| — | Pagarinājums: |
| --- | --- |

—

Pagarinājums:

palielinājums < 20 % no Ao

1. attēls

Ratiņi, sēdeklis, stiprinājumi

Izmēri milimetros

Pielaides: ± 5 mm

Nerūsējošā terauda plāksne (nekrāsota)

2. attēls

2. attēls

Apturēšanas ierīce

Apturēšanas ierīce

(samontēta)

tērauda caurule uz ratiņiem

stienis

Brīvkustību nosaka atbilstoši poliuretāna caurules ārējam diametram (pielāgo vieglai ievietošanai)

Sīkāk skatīt 4. attēlu

Sīkāk skatīt 3. attēlu

izvirzījums olīvas formā

poliuretāna caurule

3. attēls

3. attēls

Apturēšanas ierīce

Apturēšanas ierīce

(poliuretāna caurule)

Serdeņa virsmas apdare

Mijiedarbības pielaide ± 0,2

Visi izmēri milimetros

materiāls A

4. attēls

4. attēls

Apturēšanas ierīce

Apturēšanas ierīce

(izvirzījums olīvas formā)

Image 21

| * | Šis izmērs var būt robežās no 43 līdz 49 mm
  Izmēri milimetros |
| --- | --- |

*

Šis izmērs var būt robežās no 43 līdz 49 mm

Izmēri milimetros

Image 22

| Virsmas apdare | Mijiedarbības pielaide ± 0,1 |
| --- | --- |

Formula

Mijiedarbības pielaide ± 0,1

---

7. PIELIKUMS

MANEKENA APRAKSTS

1.   MANEKENA SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Vispārīga informācija

Manekena galvenie parametri norādīti turpmāk minētajos attēlos un tabulās.

| 1. attēls | Galvas, kakla un rumpja sānskats |
| --- | --- |
| 2. attēls | Galvas, kakla un rumpja pretskats |
| 3. attēls | Gūžas, augšstilbu un apakšstilba sānskats |
| 4. attēls | Gūžas, augšstilbu un apakšstilba pretskats |
| 5. attēls | Galvenie izmēri |
| 6. attēls | Manekens sēdus stāvoklī, redzama: | smagumcentra atrašanās vieta, |

1. attēls

Galvas, kakla un rumpja sānskats

2. attēls

Galvas, kakla un rumpja pretskats

3. attēls

Gūžas, augšstilbu un apakšstilba sānskats

4. attēls

Gūžas, augšstilbu un apakšstilba pretskats

5. attēls

Galvenie izmēri

6. attēls

Manekens sēdus stāvoklī, redzama:

smagumcentra atrašanās vieta,

| | to punktu atrašanās vieta, starp kuriem mēra pārvietojumu, un plecu augstums. |
| --- | --- |

to punktu atrašanās vieta, starp kuriem mēra pārvietojumu, un plecu augstums.

1. tabula

Manekena sastāvdaļu atsauces numuri, nosaukumi, materiāli un galvenie izmēri un

2. tabula

Galvas, kakla, rumpja, augšstilba un apakšstilba masa

1.2.   Manekena apraksts

1.2.1.   Apakšstilbs (sk. 3. un 4. attēlu)

Apakšstilbam ir trīs sastāvdaļas:

| | balstpaliktnis (30), |
| --- | --- |

balstpaliktnis (30),

| | apakšstilba caurule (29) un |
| --- | --- |

apakšstilba caurule (29) un

| | ceļgala caurule (26). |
| --- | --- |

ceļgala caurule (26).

Ceļgala caurulē ir divas atveres, kas ierobežo apakšstilba kustībspēju attiecībā pret augšstilbu.

No iztaisnota stāvokļa apakšstilbu var saliekt uz aizmuguri par apmēram 120°.

1.2.2.   Augšstilbs (sk. 3. un 4. attēlu)

Augšstilbam ir trīs sastāvdaļas:

| | ceļgala caurule (22), |
| --- | --- |

ceļgala caurule (22),

| | augšstilba stienis (21) un |
| --- | --- |

augšstilba stienis (21) un

| | gūžas caurule (20). |
| --- | --- |

gūžas caurule (20).

Ceļgala kustībspēju ierobežo divas gropes ceļgala caurulē (22), kas savietojas ar atverēm kājā.

1.2.3.   Rumpis (sk. 1. un 2. attēlu)

Rumpim ir šādas sastāvdaļas:

| | gūžas caurule (2), |
| --- | --- |

gūžas caurule (2),

| | rullīšu ķēde (4), |
| --- | --- |

rullīšu ķēde (4),

| | ribas (6) un (7), |
| --- | --- |

ribas (6) un (7),

| | krūšu kauls (8) un |
| --- | --- |

krūšu kauls (8) un

| | ķēdes stiprinājumi (3) un daļēji arī (7) un (8). |
| --- | --- |

ķēdes stiprinājumi (3) un daļēji arī (7) un (8).

1.2.4.   Kakls (sk. 1. un 2. attēlu)

Kakls sastāv no septiņiem poliuretāna diskiem (9). Kakla stingruma pakāpi var regulēt ar ķēdes spriegotājierīci.

1.2.5.   Galva (sk. 1. un 2. attēlu)

Galva (15) ir doba; poliuretāns ir pastiprināts ar tērauda plāksni (17). Ķēdes spriegotājierīce, kas ļauj regulēt kaklu, sastāv no poliamīda bloka (10), cauruļveida starplikas (11) un spriegotājelementa (12) un (13). Galva var grozīties ap atlanta-ass locītavu, kas sastāv no regulētājelementa (14) un (18), starplikas (16) un poliamīda bloka (10).

1.2.6.   Ceļa locītava (sk. 4. attēlu)

Apakšstilbs un augšstilbi ir savienoti ar cauruli (27) un spriegotājierīci (28).

1.2.7.   Gūžas locītava (sk. 4. attēlu)

Augšstilbi un rumpis ir savienoti ar cauruli (23), berzes diskiem (24) un spriegotājierīci (25).

1.2.8.   Poliuretāns

tips: PU 123 CH savienojums

cietība: 50 līdz 60 pēc Šora A skalas

1.2.9.   Virsvalks

Manekenu ietērpj īpašā virsvalkā (sk. 1. tabulu).

2.   KORIĢĒŠANAS IERĪCES

2.1.   Vispārīga informācija

Lai manekenu kalibrētu konkrētu vērtību un tā kopējās masas noteikšanai, masas sadalījumu koriģē, izmantojot sešus korekcijas atsvarus, kuri katrs sver 1 kg un kurus var piestiprināt gūžas locītavai. Sešus citus poliuretāna atsvarus, no kuriem katrs sver 1 kg, var piestiprināt rumpja mugurpusē.

3.   SPILVENS

Starp manekena krūškurvi un virsvalku novieto spilvenu. Šis spilvens ir izgatavots no polietilēna putām, kas atbilst šādai specifikācijai:

cietība: 7 līdz 10 pēc Šora A skalas

biezums: 25 mm + 5

Tas ir nomaināms.

4.   LOCĪTAVU REGULĒŠANA

4.1.   Vispārīga informācija

Lai iegūtu reproducējamus rezultātus, visās locītavās nosaka un kontrolē berzi.

4.2.   Ceļa locītava

Savelk ceļa locītavu.

Novieto augšstilbu un apakšstilbu vertikāli.

Apakšstilbu pagriež par 30°.

Pamazām atslābina spriegotājierīci (28), līdz apakšstilbs sava svara ietekmē sāk krist.

Spriegotājierīci bloķē šajā stāvoklī.

4.3.   Gūžas locītava

Savelk gūžas locītavu.

Novieto augšstilbus horizontāli un rumpi vertikāli.

Rumpi griež uz priekšu, līdz tas izveido 60° leņķi ar augšstilbiem.

Pamazām atslābina spriegotājierīci, līdz rumpis sava svara ietekmē sāk krist.

Spriegotājierīci bloķē šajā stāvoklī.

4.4.   Atlanta-ass locītava

Noregulē atlanta-ass locītavu tā, lai tā tik tikko spētu noturēt līdzsvaru virzienā uz priekšu un atpakaļ.

4.5.   Kakls

Kaklu var regulēt ar ķēdes spriegotājierīci (13). Kad kakls ir noregulēts, spriegotājierīces augšgalu pārvieto par 4 līdz 6 cm, pieliekot tam horizontālu 10 daN lielu slodzi.

1. tabula

| Atsauces numurs | Nosaukums | Materiāls | Izmēri |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ķermenis | Poliuretāns | — |
| 2 | Gūžas caurule | Tērauds | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Ķēdes stiprinājumi | Tērauds | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Rullīšu ķēde | Tērauds | 3/4 |
| 5 | Pleca plakne | Poliuretāns | — |
| 6 | Cilindriskais posms | Tērauds | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Ribas | Perforēta tērauda plāksne | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Krūšu kauls | Perforēta tērauda plāksne | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Diski (seši) | Poliuretāns | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Bloks | Poliamīds | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Cauruļveida starplika | Tērauds | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Spriegošanas skrūve | Tērauds | M16 × 90 mm |
| 13 | Spriegošanas uzgrieznis | Tērauds | M16 |
| 14 | Atlanta-ass locītavas spriegotājs | Tērauds | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Galva | Poliuretāns | — |
| 16 | Cauruļveida starplika | Tērauds | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Stiprinošā plāksne | Tērauds | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Spriegošanas uzgrieznis | Tērauds | M12 mm |
| 19 | Augšstilbi | Poliuretāns | — |
| 20 | Gūžas caurule | Tērauds | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Augšstilba stienis | Tērauds | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Ceļgala caurule | Tērauds | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Gūžas savienotājcaurule | Tērauds | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Berzes diski (četri) | Tērauds | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Spriegotājierīču komplekts | Tērauds | M12 × 320 mm + plāksnes un uzgriežņi |
| 26 | Ceļgala caurule | Tērauds | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | Ceļgala savienotājcaurule | Tērauds | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Spriegošanas plāksne | Tērauds | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Apakšstilba caurule | Tērauds | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Balstpaliktnis | Tērauds | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Rumpja korekcijas atsvari (seši) | Poliuretāns | Katra masa ir 1 kg |
| 32 | Spilvens | Polietilēna putas | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Virsvalks | Kokvilnas un poliamīda sloksnes | — |
| 34 | Gūžas locītavas korekcijas atsvari (seši) | Tērauds | Katra masa ir 1 kg |

Atsauces numurs

Nosaukums

Materiāls

Izmēri

1

Ķermenis

Poliuretāns

—

2

Gūžas caurule

Tērauds

76 × 70 × 100 mm

3

Ķēdes stiprinājumi

Tērauds

25 × 10 × 70 mm

4

Rullīšu ķēde

Tērauds

3/4

5

Pleca plakne

Poliuretāns

—

6

Cilindriskais posms

Tērauds

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Ribas

Perforēta tērauda plāksne

400 × 85 × 1,5 mm

8

Krūšu kauls

Perforēta tērauda plāksne

250 × 90 × 1,5 mm

9

Diski (seši)

Poliuretāns

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Bloks

Poliamīds

60 × 60 × 25 mm

11

Cauruļveida starplika

Tērauds

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Spriegošanas skrūve

Tērauds

M16 × 90 mm

13

Spriegošanas uzgrieznis

Tērauds

M16

14

Atlanta-ass locītavas spriegotājs

Tērauds

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Galva

Poliuretāns

—

16

Cauruļveida starplika

Tērauds

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Stiprinošā plāksne

Tērauds

30 × 3 × 500 mm

18

Spriegošanas uzgrieznis

Tērauds

M12 mm

19

Augšstilbi

Poliuretāns

—

20

Gūžas caurule

Tērauds

76 × 70 × 80 mm

21

Augšstilba stienis

Tērauds

30 × 30 × 440 mm

22

Ceļgala caurule

Tērauds

52 × 46 × 40 mm

23

Gūžas savienotājcaurule

Tērauds

70 × 64 × 250 mm

24

Berzes diski (četri)

Tērauds

160 × 75 × 1 mm

25

Spriegotājierīču komplekts

Tērauds

M12 × 320 mm + plāksnes un uzgriežņi

26

Ceļgala caurule

Tērauds

52 × 46 × 160 mm

27

Ceļgala savienotājcaurule

Tērauds

44 × 39 × 190 mm

28

Spriegošanas plāksne

Tērauds

ø 70 × 4 mm

29

Apakšstilba caurule

Tērauds

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Balstpaliktnis

Tērauds

100 × 170 × 3 mm

31

Rumpja korekcijas atsvari (seši)

Poliuretāns

Katra masa ir 1 kg

32

Spilvens

Polietilēna putas

350 × 250 × 25 mm

33

Virsvalks

Kokvilnas un poliamīda sloksnes

—

34

Gūžas locītavas korekcijas atsvari (seši)

Tērauds

Katra masa ir 1 kg

2. tabula

| Manekena sastāvdaļas | Masa kilogramos |
| --- | --- |
| Galva un kakls | 4,6 ± 0,3 |
| Rumpis un rokas | 40,3 ± 1,0 |
| Augšstilbi | 16,2 ± 0,5 |
| Apakšstilbs un pēda | 9,0 ± 0,5 |
| Kopējā masa ar korekcijas atsvariem | 75,5 ± 1,0 |

Manekena sastāvdaļas

Masa kilogramos

Galva un kakls

4,6 ± 0,3

Rumpis un rokas

40,3 ± 1,0

Augšstilbi

16,2 ± 0,5

Apakšstilbs un pēda

9,0 ± 0,5

Kopējā masa ar korekcijas atsvariem

75,5 ± 1,0

1. attēls

Image 23

2. attēls

Image 24

| 3. attēls | 4. attēls |
| --- | --- |
| | |

3. attēls

4. attēls

Image 25

Image 26

5. attēls

Image 27

6. attēls

Image 28

G= smagumcentrs

T= rumpja mērpunkts (atrodas manekena centra līnijas aizmugurē)

P= iegurņa mērpunkts (atrodas manekena centra līnijas aizmugurē)

Pārvietojuma mērījums P punktā neiever rotējošus komponentus ap gūžas asi un ap vertikālu asi.

---

8. PIELIKUMS

RATIŅU PALĒNINĀJUMA VAI PAĀTRINĀJUMA LĪKNES KĀ LAIKA FUNKCIJAS APRAKSTS

Kalibrēšanas un mērīšanas procedūras vienmēr atbilst starptautiskajā standartā ISO 6487:2002 noteiktajām procedūrām; mērierīce atbilst datu kanāla specifikācijai ar kanāla frekvences klasi (CFC) 60.

Dažādo līkņu definēšana

| Laiks (ms) | Paātrinājums (g)
  Koridora apakšējā robeža | Paātrinājums (g)
  Koridora augšējā robeža |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Laiks (ms)

Paātrinājums (g)

Koridora apakšējā robeža

Paātrinājums (g)

Koridora augšējā robeža

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

Augšējā robeža

Apakšējā robeža

līmenis

Laiks (ms)

Papildu segments (sk. 7.7.4.2. punktu) attiecas tikai uz paātrinājuma ratiņiem.

---

9. PIELIKUMS

INSTRUKCIJAS

Visām drošības jostām pievieno instrukcijas, kurās sniedz šādus norādījumus tās valsts valodā vai valodās, kurās minētās drošības jostas laidīs pārdošanā:

| 1. | uzstādīšanas instrukcijas (nav vajadzīgas, ja transportlīdzekļa ražotājs uzstāda drošības jostas), kurās norāda, kāda veida transportlīdzekļiem konkrētais drošības jostas komplekts ir derīgs un kā tas pareizi uzstādāms, kā arī brīdina izsargāties no siksnu nolietojuma; |
| --- | --- |

1.

uzstādīšanas instrukcijas (nav vajadzīgas, ja transportlīdzekļa ražotājs uzstāda drošības jostas), kurās norāda, kāda veida transportlīdzekļiem konkrētais drošības jostas komplekts ir derīgs un kā tas pareizi uzstādāms, kā arī brīdina izsargāties no siksnu nolietojuma;

| 2. | lietošanas instrukcijas (ja transportlīdzekļa ražotājs uzstāda drošības jostas, instrukcijas var iekļaut transportlīdzekļa lietotāja rokasgrāmatā), kurās ietvertas instrukcijas, kas vajadzīgas, lai lietotājs no konkrētās drošības jostas gūtu vislielāko iespējamo labumu. Minētajās instrukcijās ietver šādas norādes:






  a) | par to, cik svarīgi lietot drošības jostas komplektu visos braucienos; |
| --- | --- | --- |

2.

lietošanas instrukcijas (ja transportlīdzekļa ražotājs uzstāda drošības jostas, instrukcijas var iekļaut transportlīdzekļa lietotāja rokasgrāmatā), kurās ietvertas instrukcijas, kas vajadzīgas, lai lietotājs no konkrētās drošības jostas gūtu vislielāko iespējamo labumu. Minētajās instrukcijās ietver šādas norādes:

a)

par to, cik svarīgi lietot drošības jostas komplektu visos braucienos;

| b) | par pareizu drošības jostas lietošanu, konkrēti:






  i) | vietu, kurā jāatrodas sprādzei; |
| --- | --- | --- |

b)

par pareizu drošības jostas lietošanu, konkrēti:

i)

vietu, kurā jāatrodas sprādzei;

| ii) | to ka drošības jostai ir cieši jāpieguļ lietotājam; |
| --- | --- |

ii)

to ka drošības jostai ir cieši jāpieguļ lietotājam;

| iii) | siksnu pareizu novietojumu un vajadzību izvairīties no siksnu savērpšanās; |
| --- | --- |

iii)

siksnu pareizu novietojumu un vajadzību izvairīties no siksnu savērpšanās;

| iv) | to, ka drošības jostu vienlaikus drīkst izmantot tikai viena persona un ka drošības jostu nedrīkst aplikt bērnam, kurš sēž braucēja klēpī; |
| --- | --- |

iv)

to, ka drošības jostu vienlaikus drīkst izmantot tikai viena persona un ka drošības jostu nedrīkst aplikt bērnam, kurš sēž braucēja klēpī;

| c) | sprādzes aizvēršanas un atvēršanas metodi; |
| --- | --- |

c)

sprādzes aizvēršanas un atvēršanas metodi;

| d) | drošības jostas noregulēšanas metodi; |
| --- | --- |

d)

drošības jostas noregulēšanas metodi;

| e) | drošības jostas komplektā iekļauta spriegotāja darbināšanas metodi un veidu, kā pārbaudīt, vai spriegotājs bloķējas; |
| --- | --- |

e)

drošības jostas komplektā iekļauta spriegotāja darbināšanas metodi un veidu, kā pārbaudīt, vai spriegotājs bloķējas;

| f) | ieteicamos veidus, kā tīrīt drošības jostu un attiecīgā gadījumā – kā to salikt pēc tīrīšanas; |
| --- | --- |

f)

ieteicamos veidus, kā tīrīt drošības jostu un attiecīgā gadījumā – kā to salikt pēc tīrīšanas;

| g) | vajadzību nomainīt drošības jostu pēc nopietna negadījuma vai tad, ja tai parādās nopietns nolietojums vai pēc griezuma, vai, ja drošības josta ir aprīkota ar vizuālu pārslodzes indikatoru, kad tas norāda drošības jostas nepiemērotību turpmākai lietošanai, vai, ja drošības josta ir aprīkota ar priekšspriegotāju, kad minētā ierīce ir bijusi aktivizēta; |
| --- | --- |

g)

vajadzību nomainīt drošības jostu pēc nopietna negadījuma vai tad, ja tai parādās nopietns nolietojums vai pēc griezuma, vai, ja drošības josta ir aprīkota ar vizuālu pārslodzes indikatoru, kad tas norāda drošības jostas nepiemērotību turpmākai lietošanai, vai, ja drošības josta ir aprīkota ar priekšspriegotāju, kad minētā ierīce ir bijusi aktivizēta;

| h) | to, ka drošības jostu nedrīkst nekādi pārveidot vai mainīt, jo šādas izmaiņas to var padarīt neefektīvu; jo īpaši tad, ja drošības jostas konstrukcijas dēļ ir iespējams to izjaukt, sniedz norādījumus par to, kā josta pareizi saliekama; |
| --- | --- |

h)

to, ka drošības jostu nedrīkst nekādi pārveidot vai mainīt, jo šādas izmaiņas to var padarīt neefektīvu; jo īpaši tad, ja drošības jostas konstrukcijas dēļ ir iespējams to izjaukt, sniedz norādījumus par to, kā josta pareizi saliekama;

| i) | to, ka drošības josta ir paredzēta braucējiem ar pieauguša cilvēka ķermeņa uzbūvi; |
| --- | --- |

i)

to, ka drošības josta ir paredzēta braucējiem ar pieauguša cilvēka ķermeņa uzbūvi;

| j) | jostas nostiprināšanu laikā, kad to nelieto. |
| --- | --- |

j)

jostas nostiprināšanu laikā, kad to nelieto.

| 3. | Attiecībā uz drošības jostām, kas aprīkotas ar 4N veida spriegotājiem, uzstādīšanas instrukcijā un uz visiem iepakojumiem norādīts, ka šī drošības josta nav piemērota uzstādīšanai pasažieru pārvadāšanai paredzētos mehāniskajos transportlīdzekļos, kuros nav vairāk par deviņiem sēdekļiem, ieskaitot vadītāja sēdekli. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz drošības jostām, kas aprīkotas ar 4N veida spriegotājiem, uzstādīšanas instrukcijā un uz visiem iepakojumiem norādīts, ka šī drošības josta nav piemērota uzstādīšanai pasažieru pārvadāšanai paredzētos mehāniskajos transportlīdzekļos, kuros nav vairāk par deviņiem sēdekļiem, ieskaitot vadītāja sēdekli.

| 4. | Ražotājs/pieteikuma iesniedzējs nodrošina patērētājam uzstādīšanas prasības attiecībā uz visiem transportlīdzekļiem, kuros var izmantot kājstarpes siksnu komplektu. Jostu pilnkomplekta ražotājs nosaka papildu pastiprināšanas elementu montāžas prasības kājstarpes siksnu stiprinājumiem un to uzstādīšanai visos transportlīdzekļos, kuros paredzēta uzstādīšana. |
| --- | --- |

4.

Ražotājs/pieteikuma iesniedzējs nodrošina patērētājam uzstādīšanas prasības attiecībā uz visiem transportlīdzekļiem, kuros var izmantot kājstarpes siksnu komplektu. Jostu pilnkomplekta ražotājs nosaka papildu pastiprināšanas elementu montāžas prasības kājstarpes siksnu stiprinājumiem un to uzstādīšanai visos transportlīdzekļos, kuros paredzēta uzstādīšana.

---

10. PIELIKUMS

KOPĒJĀS SPRĀDZES TESTS

Leņķi nosaka procedūrā, kas aprakstīta 7.5.5. un 7.7.1. punktā

1 470 daN

1 470 daN

W

W= pieliktā slodze

W

---

11. PIELIKUMS

ABRAZĪVĀ NODILUMA UN MIKROSLĪDĒŠANAS TESTS

1. attēls

1. veida procedūra

Testa iekārtu paraugi atbilstoši regulētājierīces tipam

PARAUGS A

aizsargsiksna iekšējam stienim

kopējais pārvietojums: 300 ± 20 mm

F = 2,5 daN

balsts

PARAUGS B

apakšējais atturis

kopējais pārvietojums: 300 ± 20 mm

F = 2,5 daN

rotējoša tapa

2. attēls

2. attēls

2. veida procedūra

2. veida procedūra

kopējais pārvietojums: 300 ± 20 mm

siksnas horizontālā plaknē

F = 0,5 daN

30 ± 5°

kopējais pārvietojums: 300 ± 20 mm

Tests ar vadīklu vai trīsi

F =5 ± 0,05 daN

25 ± 5°

25 ± 5°

3. attēls

3. attēls

3. veida procedūra un mikroslīdēšanas tests

3. veida procedūra un mikroslīdēšanas tests

Kopējais pārvietojums: 300 ± 20 mm

Regulēšanas ierīce

Vaļīgs stāvoklis

Nostiepts stāvoklis

Piešūta siksna

F =5 daN

F =5 daN

Regulēšanas ierīce

Piešūta siksna

5 daN lielo slodzi uz testēšanas ierīces virza vertikāli tā, lai izvairītos no sloga šūpošanās un siksnas savērpšanās.

Stiprināšanas ierīci piestiprina 5 daN lielai slodzei tādā pašā veidā kā transportlīdzeklī.

---

12. PIELIKUMS

KOROZIJAS TESTS

1.   TESTA IEKĀRTA

1.1.   Testa iekārta sastāv no miglas kameras, sāls šķīduma tvertnes, atbilstīgi kondicionēta saspiesta gaisa padeves iekārtas, vienas vai vairākām smidzināšanas sprauslām, paraugu statīviem, kameras apsildes ierīces un nepieciešamajām vadības ierīcēm. Iekārtas izmērs un uzbūves īpatnības var atšķirties ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti testam vajadzīgie apstākļi.

1.2.   Ir svarīgi nodrošināt, lai šķīduma pilieni, kas uzkrājas pie kameras griestiem vai tās vāka, nekristu uz testa paraugiem.

1.3.   Šķīduma pilieni, kas nokrīt no testa paraugiem, nenonāk atpakaļ tvertnē un netiek atkal izsmidzināti.

1.4.   Iekārta nav konstruēta no materiāliem, kuri ietekmē miglas korodējošo iedarbību.

2.   TESTA PARAUGU ATRAŠANĀS VIETA MIGLAS KAMERĀ

2.1.   Paraugus, izņemot spriegotājus, atbalsta vai iekar 15° līdz 30° slīpumā pret vertikāli un, vēlams, paralēli galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru, ņemot vērā, kura ir galvenā testējamā virsma.

2.2.   Spriegotājus atbalsta vai iekar tā, lai siksnas uztīšanai paredzēto tītavu asis būtu perpendikulāras galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru. Arī atvere, kas spriegotājā paredzēta siksnai, ir vērsta šajā galvenajā virzienā.

2.3.   Paraugus novieto tā, lai migla varētu brīvi nosēsties uz visiem paraugiem.

2.4.   Paraugus novieto tā, lai nepieļautu sāls šķīduma nopilēšanu no viena parauga uz citu.

3.   SĀLS ŠĶĪDUMS

3.1.   Sāls šķīdumu sagatavo, 5 ± 1 nātrija hlorīda masas daļas izšķīdinot 95 daļās destilēta ūdens. Sāls ir nātrija hlorīds, kurā praktiski nav niķeļa un vara piemaisījumu un kurš sausā stāvoklī satur ne vairāk kā 0,1 % nātrija jodīda un ne vairāk kā 0,3 % kopējo piemaisījumu.

3.2.   Šķīdums ir tāds, lai pēc izsmidzināšanas 35 °C temperatūrā savāktā šķīduma pH līmenis būtu no 6,5 līdz 7,2.

4.   GAISA PADEVE

Saspiestais gaiss, ar kuru caur sprauslu vai sprauslām izsmidzina sāls šķīdumu, nesatur eļļu un netīrumus, un tā spiediens ir no 70 kN/m2 līdz 170 kN/m2.

5.   APSTĀKĻI MIGLAS KAMERĀ

5.1.   Miglas kameras iedarbības zonā uztur 35 ± 5 °C temperatūru. Lai savāktu šķīduma pilienus no testa paraugiem vai no citiem avotiem, iedarbības zonā novieto vismaz divus tīrus miglas pilienu savācējus. Savācējus novieto blakus testa paraugiem: vienu cik iespējams tuvu, bet otru – pēc iespējas tālāk no visām sprauslām. Migla ir tāda, lai uz katriem 80 cm2 horizontālā savākšanas laukuma katrā savācējā nonāktu vidēji 1,0 līdz 2,0 ml šķīduma stundā, mērot vidējo vērtību vismaz 16 stundu ilgā laikposmā.

5.2.   Sprauslu vai sprauslas vērš vai ieregulē tā, lai izsmidzinātais šķīdums testa paraugus neskartu tieši

---

13. PIELIKUMS

TESTU SECĪBA

| Punkti | Tests | Paraugi |
| --- | --- | --- |
| Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas Nr. | Siksnas Nr. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas pārbaude | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | Sprādzes pārbaude | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5. | Sprādzes stiprības tests | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Regulētājierīces (un vajadzības gadījumā spriegotāju) stiprības tests | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Fiksatoru (un vajadzības gadījumā spriegotāju) stiprības tests | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Sprādzes tests zemā temperatūrā | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Zemas temperatūras ietekmes tests uz cietajām daļām | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | Regulējamība | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas kondicionēšana/testēšana pirms dinamiskā testa | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4. | Sprādzes izturīgums | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2./7.2. | Cieto daļu izturība pret koroziju | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Spriegotāju kondicionēšana | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Bloķēšanas robeža | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4. | Savilkšanas spēks | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. | Izturīgums | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. | Korozija | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. | Putekļi | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.3. | Siksnas platuma testēšana | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Siksnas stiprības tests pēc: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | kondicionēšanas iekštelpās | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | kondicionēšanas gaismā | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | kondicionēšanas zemā temperatūrā | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | kondicionēšanas karstumā | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | kondicionēšanas ūdenī | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2./7.3. | Mikroslīdēšanas tests | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Abrazīvā nodiluma tests | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Dinamiskais tests | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Sprādzes atvēršanas tests | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4. | Siksnas parauga saglabāšana | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Punkti

Tests

Paraugi

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas Nr.

Siksnas Nr.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas pārbaude

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

Sprādzes pārbaude

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5.

Sprādzes stiprības tests

X

6.2.3.3./7.5.1.

Regulētājierīces (un vajadzības gadījumā spriegotāju) stiprības tests

X

6.2.4./7.5.2.

Fiksatoru (un vajadzības gadījumā spriegotāju) stiprības tests

X

6.2.2.3./7.5.3.

Sprādzes tests zemā temperatūrā

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Zemas temperatūras ietekmes tests uz cietajām daļām

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

Regulējamība

X

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas kondicionēšana/testēšana pirms dinamiskā testa

6.2.2.4.

Sprādzes izturīgums

X

X

6.2.1.2./7.2.

Cieto daļu izturība pret koroziju

X

X

Spriegotāju kondicionēšana

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Bloķēšanas robeža

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4.

Savilkšanas spēks

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1.

Izturīgums

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2.

Korozija

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3.

Putekļi

X

X

6.3.1.2./7.4.3.

Siksnas platuma testēšana

X

X

Siksnas stiprības tests pēc:

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

kondicionēšanas iekštelpās

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

kondicionēšanas gaismā

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

kondicionēšanas zemā temperatūrā

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

kondicionēšanas karstumā

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

kondicionēšanas ūdenī

X

X

6.2.3.2./7.3.

Mikroslīdēšanas tests

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Abrazīvā nodiluma tests

X

X

6.4.1./7.7.

Dinamiskais tests

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Sprādzes atvēršanas tests

X

X

7.1.4.

Siksnas parauga saglabāšana

X

---

14. PIELIKUMS

RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLE

1.   TESTI

Jāpierāda, ka drošības jostas atbilst prasībām, kas ir turpmāk minēto testu pamatā.

1.1.   Bloķēšanas robežas un izturīguma verifikācija spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu

Atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2. punktam visnelabvēlīgākajā virzienā pēc vajadzības pēc tam, kad izdarīta izturības testēšana, kas noteikta 7.2., 7.6.1. un 7.6.3. punktā, kā prasība šo noteikumu 6.2.5.3.5. punktā.

1.2.   Izturīguma verifikācija spriegotājiem ar automātisko bloķēšanu

Atbilstīgi šo noteikumu 7.6.1. punktam, kā arī 7.2. un 7.6.3. punktā paredzētajiem testiem, kā prasība šo noteikumu 6.2.5.2.3. punktā.

1.3.   Siksnu stiprības tests pēc kondicionēšanas

Atbilstīgi šo noteikumu 7.4.2. punktā aprakstītajai procedūrai, ko veic pēc kondicionēšanas atbilstīgi šo noteikumu 7.4.1.1.–7.4.1.5. punkta prasībām.

1.3.1.   Siksnu stiprības tests pēc abrazīvās apstrādes

Atbilstīgi šo noteikumu 7.4.2. punktā aprakstītajai procedūrai, ko veic pēc kondicionēšanas atbilstīgi šo noteikumu 7.4.1.6. punkta prasībām.

1.4.   Mikroslīdēšanas tests

Atbilstīgi šo noteikumu 7.3. punktā noteiktajai procedūrai.

1.5.   Cieto daļu tests

Atbilstīgi šo noteikumu 7.5. punktā noteiktajai procedūrai.

1.6.   Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas ekspluatācijas īpašību verifikācija dinamiskajā testā.

1.6.1.   Testi ar kondicionēšanu

1.6.1.1.   Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar spriegotāju ar avārijas bloķēšanu: atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīti 45 000 spriegotāja nolietojuma testa cikli, kas paredzēti šo noteikumu 7.6.1. punktā, un testi, kuri definēti šo noteikumu 6.2.2.4., 7.2. un 7.6.3. punktā.

1.6.1.2.   Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu: atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīti 10 000 spriegotāja nolietojuma testa cikli, kas paredzēti 7.6.1. punktā, un arī testi, kuri paredzēti šo noteikumu 6.2.2.4., 7.2. un 7.6.3. punktā.

1.6.1.3.   Statiskas drošības jostas: atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīts šo noteikumu 6.2.2.4. un 7.2. punktā paredzētais tests.

1.6.2.   Tests bez kondicionēšanas

Atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam.

2.   TESTU BIEŽUMS UN REZULTĀTI

2.1.   Šā pielikuma 1.1. līdz 1.5. punktā paredzētās testēšanas biežums pamatojas uz statistisku kontroli un izlases veidā izraudzītiem paraugiem atbilstīgi vienai no parastajām kvalitātes nodrošināšanas procedūrām.

2.1.1.   Turklāt spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu visus komplektus pārbauda:

| 2.1.1.1. | atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2.1. un 7.6.2.2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem visnelabvēlīgākajā virzienā, kas norādīts 7.6.2.1.2. punktā. Testa rezultāti atbilst šīs regulas 6.2.5.3.1.1. un 6.2.5.3.3. punkta prasībām, |
| --- | --- |

2.1.1.1.

atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2.1. un 7.6.2.2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem visnelabvēlīgākajā virzienā, kas norādīts 7.6.2.1.2. punktā. Testa rezultāti atbilst šīs regulas 6.2.5.3.1.1. un 6.2.5.3.3. punkta prasībām,

| 2.1.1.2. | vai arī atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2.3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem visnelabvēlīgākajā virzienā. Tomēr sasvēršanas ātrums var pārsniegt paredzēto ātrumu tiktāl, cik tas neietekmē testa rezultātus. Testa rezultāti atbilst šo noteikumu 6.2.5.3.1.4. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

vai arī atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2.3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem visnelabvēlīgākajā virzienā. Tomēr sasvēršanas ātrums var pārsniegt paredzēto ātrumu tiktāl, cik tas neietekmē testa rezultātus. Testa rezultāti atbilst šo noteikumu 6.2.5.3.1.4. punkta prasībām.

2.2.   Attiecībā uz dinamiskā testa atbilstības pārbaudi atbilstīgi šā pielikuma 1.6. punktam to veic, ievērojot turpmāk minēto minimālo biežumu.

2.2.1.   Testi ar kondicionēšanu

2.2.1.1.   Drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar avārijas bloķēšanu,

ja vienā dienā saražotā produkcija pārsniedz 1 000 drošības jostu: vienai no 100 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz divās nedēļās,

ja vienā dienā saražotā produkcija ir 1 000 drošības jostu vai mazāka: vienai no 10 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz gadā katram bloķēšanas mehānisma veidam (1),

izdara šā pielikuma 1.6.1.1. punktā paredzēto testu.

2.2.1.2.   Attiecībā uz drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu, un statiskajām drošības jostām:

ja vienā dienā saražotā produkcija pārsniedz 1 000 drošības jostu: vienai no 100 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz divās nedēļās,

ja vienā dienā saražotā produkcija ir 1 000 drošības jostu vai mazāka: vienai no 10 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz gadā,

izdara attiecīgi šā pielikuma 1.6.1.2. vai 1.6.1.3. punktā paredzēto testu.

2.2.2.   Testi bez kondicionēšanas

2.2.2.1.   Drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar avārijas bloķēšanu, iepriekš 1.6.2. punktā paredzēto testu izdara šādam paraugu skaitam:

2.2.2.1.1.   ja produkcija ir vismaz 5 000 drošības jostu dienā, divām no 25 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienu reizi dienā no katra bloķēšanas mehānisma veida;

2.2.2.1.2.   ja produkcija ir mazāk nekā 5 000 drošības jostu dienā, vienai no 5 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienu reizi gadā no katra bloķēšanas mehānisma veida;

2.2.2.2.   Drošības jostām, kuras aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu, un statiskajām drošības jostām iepriekš 1.6.2. punktā paredzēto testu izdara šādam paraugu skaitam:

2.2.2.2.1.   ja produkcija ir vismaz 5 000 drošības jostas dienā, divām no 25 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienu reizi dienā katram apstiprinātajam tipam;

2.2.2.2.2.   ja produkcija ir mazāk nekā 5 000 drošības jostu dienā, vienai no 5 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienu reizi gadā katram apstiprinātajam tipam.

2.2.3.   Rezultāti

Testa rezultāti atbilst šo noteikumu 6.4.1.3.1. punktā noteiktajām prasībām.

Attiecībā uz šo noteikumu 6.4.1.3.2. punktu (vai attiecīgā gadījumā 6.4.1.4. punktu) manekena pārvietojumu uz priekšu var kontrolēt testā, ko izdara ar vienkāršotu, pielāgotu metodi.

Vienkāršota, pielāgota metode varētu būt, piem., krūškurvja atskaites ātruma izmantošana, ko mēra pie 300 mm pārvietojuma uz priekšu, ko veic fiziskā testā bez drošības gaisa spilvena vai ierobežotājsistēmas papildu sastāvdaļām, kas jāņem vērā atbilstības kontroles plānā.

2.2.3.1.   Attiecībā uz apstiprinājumu atbilstīgi šo noteikumu 6.4.1.3.3. vai 6.4.1.3.4. punktam un šā pielikuma 1.6.1. punktam ir noteikts tikai, ka neviena drošības jostas daļa neizjūk un neatdalās un ka pie 300 mm pārvietojuma krūškurvja atskaites punkta ātrums nepārsniedz 24 km/h.

2.3.   Ja testa paraugs neiztur kādu konkrētu testu, kas tam izdarāms, vismaz trim citiem paraugiem izdara papildu testu attiecībā uz atbilstību tām pašām prasībām. Attiecībā uz dinamiskajiem testiem, ja viens no šiem paraugiem to neiztur, apstiprinājuma turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, par pasākumiem, kas veikti, lai atjaunotu ražošanas atbilstību.

---

(1)  Šajā pielikumā “bloķēšanas mehānisma veids” ir visi spriegotāji ar avārijas bloķēšanu, kuru mehānismi atšķiras tikai ar devēju slīpuma leņķi(-iem) attiecībā pret transportlīdzekļa atskaites ass sistēmu.

---

15. PIELIKUMS

H punkta un rumpja faktiskā leņķa noteikšanas procedūra mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām
   (1)

| 1. papildinājums – | Telpiskās H punkta ierīces apraksts (1) |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | Telpiskā atskaites sistēma (1) |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 3. papildinājums – | Atskaites dati par sēdvietām (1) |
| --- | --- |

3. papildinājums –

---

(1)  Procedūra ir aprakstīta Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 1. pielikumā un tā 1., 2. un 3. papildinājumā (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3): www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

16. PIELIKUMS

DROŠĪBAS JOSTAS UZSTĀDĪŠANA, NORĀDOT DROŠĪBAS JOSTAS UN SPRIEGOTĀJA TIPU

| Obligātās prasības attiecībā uz drošības jostām un spriegotājiem |
| --- |
| Transportlīdzekļa kategorija | Uz priekšu vērstas sēdvietas | Uz aizmuguri vērstas sēdvietas | Uz sānu vērsta sēdvieta |
| Sānu sēdvietas | Centra sēdvieta |
| Priekšējā | Citas | Priekšējā | Citas |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m | — |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M2 > 3,5 t | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M3 | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ
  Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ
  Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ
  Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ
  Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta | — | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm vai A, Ar4m, Ar4Nm* (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| 8.1.2.1. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja sēdvieta ir starp ejām | 8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā |
| N2 | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, Ar4Nm*
  8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā, un vadītāja sēdvietā | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm, vai A, Ar4m, Ar4Nm*
  8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| N3 | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, Ar4Nm*
  8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā, un vadītāja sēdvietā | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm, vai A, Ar4m, Ar4Nm*
  8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| | | | | | | |
| A: trīspunktu (klēpja un diagonāla) josta | B: divpunktu (klēpja) josta | r: spriegotājs | m: spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību |
| 3: spriegotājs ar automātisku bloķēšanu | 4: spriegotājs ar avārijas bloķēšanu | N: paaugstināts reakcijas slieksnis | (sk. Noteikumus Nr. 16, 2.14.3. un 2.14.5. punktu) |
| *: attiecas uz šo noteikumu 8.1.6. punktu (2) | Ø: attiecas uz šo noteikumu 8.1.2.1. punktu | ߦ: attiecas uz šo noteikumu 8.1.7. punktu (2) | |

Obligātās prasības attiecībā uz drošības jostām un spriegotājiem

Transportlīdzekļa kategorija

Uz priekšu vērstas sēdvietas

Uz aizmuguri vērstas sēdvietas

Uz sānu vērsta sēdvieta

Sānu sēdvietas

Centra sēdvieta

Priekšējā

Citas

Priekšējā

Citas

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

—

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M2 > 3,5 t

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M3

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ

Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ

Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ

Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m vai Ar4Nm ߦ

Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta

—

B, Br3, Br4m, Br4Nm

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm vai A, Ar4m, Ar4Nm* (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

8.1.2.1. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja sēdvieta ir starp ejām

8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā

N2

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, Ar4Nm*

8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā, un vadītāja sēdvietā

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm, vai A, Ar4m, Ar4Nm*

8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

N3

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, Ar4Nm*

8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā, un vadītāja sēdvietā

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm, vai A, Ar4m, Ar4Nm*

8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

A: trīspunktu (klēpja un diagonāla) josta

B: divpunktu (klēpja) josta

r: spriegotājs

m: spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību

3: spriegotājs ar automātisku bloķēšanu

4: spriegotājs ar avārijas bloķēšanu

N: paaugstināts reakcijas slieksnis

(sk. Noteikumus Nr. 16, 2.14.3. un 2.14.5. punktu)

*:

Ø: attiecas uz šo noteikumu 8.1.2.1. punktu

ߦ:

Piezīme. Visos gadījumos A vai B veida drošības jostas vietā var uzstādīt jebkuras S veida drošības jostas, ja izmanto stiprinājumus, kas atbilst Noteikumiem Nr. 14.

Ja jostu pilnkomplekts ir apstiprināta kā S veida drošības josta atbilstīgi šiem noteikumiem, izmantojot klēpja drošības jostas siksnas, ražotājs/pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt plecu drošības jostas siksnas un, iespējams, vienu vai vairākus spriegotājus, vienu vai divas papildu kājstarpes siksnas, ieskaitot to fiksatorus to stiprinājumiem. Šiem papildu stiprinājumiem nav jābūt atbilstīgiem Noteikumu Nr. 14 prasībām (Kļūdas labojums 04. grozījumu sērijas 14. papildinājumam, piemēro ab inito).

---

(1)  Kļūdas labojums 04. sērijas grozījumu 12. papildinājumā, piemēro ab initio.

(2)  Kļūdas labojums 4. redakcijā, piemēro ab initio.

---

17. PIELIKUMS

Prasības attiecībā uz pieaugušu braucēju drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu mehānisko transportlīdzekļu sēdekļos, kas vērsti uz priekšu, un attiecībā uz ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu un i-Size bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu

1.   SAVIETOJAMĪBA AR BĒRNA IEROBEŽOTĀJSISTĒMĀM

1.1.   Transportlīdzekļa ražotājs transportlīdzekļa rokasgrāmatā iekļauj vienkāršus ieteikumus transportlīdzekļa lietotājam par katras pasažiera sēdvietas piemērotību bērna ierobežotājsistēmai. Šo informāciju sniedz ar piktogrammām vai tās valsts valodā vai vismaz vienā no valsts valodām, kurā transportlīdzekli piedāvā pārdošanai.

Par katru uz priekšu vērstu pasažieru sēdvietu un katru norādīto ISOFIX stiprinājumu vietu transportlīdzeklī ražotājs:

| a) | norāda, ka sēdvieta ir piemērota “universālās” kategorijas bērna ierobežotājsistēmām (sk. 1.2. punktu); un/vai |
| --- | --- |

a)

norāda, ka sēdvieta ir piemērota “universālās” kategorijas bērna ierobežotājsistēmām (sk. 1.2. punktu); un/vai

| b) | norāda, vai sēdvieta ir piemērota i-Size bērna ierobežotājsistēmām (sk. 1.4. punktu); un/vai |
| --- | --- |

b)

norāda, vai sēdvieta ir piemērota i-Size bērna ierobežotājsistēmām (sk. 1.4. punktu); un/vai

| c) | norāda, vai sēdvieta ir piemērota citām, iepriekš nenorādītām bērna ierobežotājsistēmām (sk. 1.3. punktu). |
| --- | --- |

c)

norāda, vai sēdvieta ir piemērota citām, iepriekš nenorādītām bērna ierobežotājsistēmām (sk. 1.3. punktu).

Ja sēdvieta ir piemērota tikai lietošanai ar bērna ierobežotājsistēmām, kas vērstas uz priekšu, to arī norāda transportlīdzekļa rokasgrāmatā.

Papildus iepriekš minētajai informācijai, kas paredzēta transportlīdzekļa lietotājam, transportlīdzekļa ražotājs dara pieejamu informāciju, kura noteikta šā pielikuma 3. papildinājumā. Piemēram, šo informāciju var iekļaut atsevišķos transportlīdzekļa rokasgrāmatas pielikumos, transportlīdzekļa tehniskajos aprakstos vai īpašā tīmekļa vietnē. Vietu, kur piekļūt šai informācijai, norāda transportlīdzekļa rokasgrāmatā.

1.2.   Universālas kategorijas bērna ierobežotājsistēma ir tāda bērna ierobežotājsistēma, kas apstiprināta kā “universālās” kategorijas bērna ierobežotājsistēma saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 03. sērijas grozījumu (vai turpmāku grozījumu) 5. papildinājumu. Sēdvietas, ko transportlīdzekļa ražotājs ir norādījis kā piemērotas universālās kategorijas bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanai, atbilst šā pielikuma 1. un 5. papildinājuma prasībām.

1.3.   
  ISOFIX bērna ierobežotājsistēma ir bērna ierobežotājsistēma, kas apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 03. sērijas grozījumu 5. papildinājumu vai Noteikumiem Nr. 129 (vai turpmākiem grozījumiem). Sēdvietas, ko transportlīdzekļa ražotājs ir norādījis kā piemērotas ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanai, atbilst šā pielikuma 2. papildinājuma prasībām.

1.4.   
  i-Size bērna ierobežotājsistēma ir bērna ierobežotājsistēma, kas apstiprināta Noteikumu Nr. 129 i-Size kategorijā. Sēdvietas, ko transportlīdzekļa ražotājs ir norādījis kā piemērotas i-Size bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanai, atbilst šā pielikuma 2. un 5. papildinājuma prasībām.

1. PAPILDINĀJUMS

Noteikumi par “universālās” kategorijas bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu kopā ar transportlīdzekļa drošības jostu aprīkojumu

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Lai noteiktu, vai sēdvieta ir piemērota “universālās” kategorijas bērna ierobežotājsistēmas uzstādīšanai, izmanto šā papildinājuma testa procedūru un prasības.

1.2.   Testus var izdarīt transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa daļas paraugā.

2.   TESTA PROCEDŪRA

2.1.   Sēdekli noregulē stāvoklī, kas ir vistālāk uz aizmuguri un viszemāk.

2.2.   Sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā stāvoklī. Ja nav norādījumu, tad izmanto 25° leņķi no atzveltnes vertikālā stāvokļa vai stāvokļi, kas ir vistuvākais fiksētais stāvoklis.

2.3.   Pleca stiprinājumu noregulē viszemākajā stāvoklī.

2.4.   Uz sēdekļa atzveltnes un spilvena novieto kokvilnas audumu.

2.5.   Uz transportlīdzekļa sēdekļa novieto kontrolierīci (kas attēlota šā papildinājuma 1. attēlā).

2.6.   Ja sēdvieta ir paredzēta, lai uz tās izvietotu universālo ierobežotājsistēmu, kas ir vērsta uz priekšu vai uz aizmuguri, tad testu turpina atbilstīgi 2.6.1., 2.7., 2.8., 2.9. un 2.10. punktam. Ja sēdvieta ir paredzēta tikai universālajai ierobežotājsistēmai, kas vērsta uz priekšu, tad testu turpina atbilstīgi 2.6.2., 2.7., 2.8., 2.9. un 2.10. punktam.

2.6.1.   Drošības jostas siksnu izkārto ap kontrolierīci aptuveni pareizajā stāvoklī, kā parādīts 2. un 3. attēlā, un tad aizsprādzē sprādzi.

2.6.2.   Drošības jostas klēpja siksnu izkārto aptuveni pareizajā stāvoklī ap kontrolierīces apakšējo daļu 150 mm rādiusā, kā parādīts 3. attēlā, un tad aizsprādzē sprādzi.

2.7.   Nodrošina, lai kontrolierīce būtu novietota tā, ka tās vertikālā simetrijas līnija ir ± 25 mm attālumā no sēdvietas vertikālās simetrijas līnijas.

2.8.   Nodrošina, lai siksna nebūtu vaļīga. To novērš, pieliekot pietiekamu spēku, bet nemēģina nostiept siksnu.

2.9.   Pieliek uz aizmuguri vērstu 100 ± 10 N lielu spēku kontrolierīces priekšējās daļas vidū paralēli apakšējai virsmai, un izbeidz spēka pielikšanu.

2.10.   Pieliek uz leju vērstu 100 ± 10 N lielu spēku kontrolierīces augšējās virsmas vidū, un izbeidz spēka pielikšanu.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Kontrolierīces pamatne saskaras gan ar sēdekļa spilvena virsmas priekšējo, gan ar aizmugurējo daļu. Ja šādas saskares nav vietā, kur testa kontrolierīcē ir atvērums piekļūšanai drošības jostai, tad šo atvērumu var aizklāt vienā plaknē ar testa kontrolierīces apakšējo virsmu.

3.2.   Drošības jostas klēpja posms saskaras ar kontrolierīci abās pusēs klēpja drošības jostas izkārtojuma aizmugurējā daļā (sk. 3. attēlu).

3.3.   Drošības jostas klēpja posms saskaras ar kontrolierīci abās pusēs klēpja drošības jostas izkārtojuma aizmugurējā daļā (sk. 3. attēlu). Drošības jostas siksna vienmēr nosedz BP punktus kreisajā un labajā izliektās malas pusē; BP punktu precīza atrašanās vieta uz izliektās malas ir parādīta 1. attēla W detalizācijā.

1. attēls

Kontrolierīces specifikācijas

W detalizācija

Vienādi sadalīts 23kg svars

W detalizācija

| 2. attēls


  Kontrolierīces uzstādīšana uz transportlīdzekļa sēdekļa (skatīt 2.6.1. punktu) | 3. attēls


  Savietojamības pārbaude (skatīt 2.6.1. un 3.2. punktu) |
| --- | --- |
| |

2. attēls

2. attēls

Kontrolierīces uzstādīšana uz transportlīdzekļa sēdekļa (skatīt 2.6.1. punktu)

Kontrolierīces uzstādīšana uz transportlīdzekļa sēdekļa (skatīt 2.6.1. punktu)

3. attēls

3. attēls

Savietojamības pārbaude (skatīt 2.6.1. un 3.2. punktu)

Savietojamības pārbaude (skatīt 2.6.1. un 3.2. punktu)

Image 38

2. PAPILDINĀJUMS

Noteikumi par tādu universālas un daļēji universālas kategorijas ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, kas vērstas uz priekšu vai uz aizmuguri, ISOFIX vai i-Size stiprinājumu vietās

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Testu procedūru un prasības, kas ietvertas šajā papildinājumā, izmanto, lai noteiktu, vai ISOFIX stiprinājumu vietas ir piemērotas universālas un daļēji universālas kategorijas ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanai, kā arī lai noteiktu, vai i-Size sēdvietas ir piemērotas i-Size bērna ierobežotājsistēmu uzstādīšanai.

1.2.   Testus var izdarīt transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa daļas paraugā.

i-Size sēdvietu gadījumā atbilstību i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas prasībām var pārbaudīt, veicot fizisku testēšanu vai datorsimulāciju vai izmantojot reprezentatīvus rasējumus.

2.   TESTA PROCEDŪRA

ISOFIX stiprinājumu vietas transportlīdzeklī, kuras noteicis transportlīdzekļa ražotājs, pārbauda, lai pārliecinātos, ka tajās var ievietot šā papildinājuma 4. punktā uzskaitītās CRF. Ja transportlīdzekļa ražotājs norādījis, ka ISOFIX stiprinājumu vietā(-ās) var ievietot konkrētas CRF, tiek pieņemts, ka tajā(-ās) var ievietot arī mazākas tāpat orientētas CRF.

Transportlīdzekļa ražotāja noteiktās i-Size sēdvietas pārbauda, lai pārliecinātos, ka tajās var ievietot gan ISO/R2, gan ISO/F2X bērna ierobežotājsistēmas kontrolierīces (sk. šā pielikuma 4. punktu), tostarp i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu.

Gan ISOFIX, gan i-Size sēdvietai(-ām) piemēro šādu procedūru:

| 2.1. | Pārbaudot CRF uz sēdekļa ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā, šo sēdekli var noregulēt gareniski līdz galējam aizmugurējam stāvoklim un līdz tā zemākajam stāvoklim. |
| --- | --- |

2.1.

Pārbaudot CRF uz sēdekļa ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā, šo sēdekli var noregulēt gareniski līdz galējam aizmugurējam stāvoklim un līdz tā zemākajam stāvoklim.

| 2.2. | Sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā stāvoklī, un galvas balstu noregulē galējā aizmugurējā un zemākajā stāvoklī. Ja nav doti īpaši norādījumi par atzveltnes leņķi, izmanto atzveltnes stāvokli, kas atbilst 25° rumpja leņķim no vertikālās līnijas, vai tuvāko fiksējamo atzveltnes stāvokli.
  Pārbaudot CRF uz aizmugurējā sēdekļa ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā, transportlīdzekļa sēdekli, kas atrodas šā aizmugurējā sēdekļa priekšā, var noregulēt gareniski uz priekšu, bet ne tālāk par tā vidējo stāvokli starp galējo priekšējo un galējo aizmugurējo stāvokli. Var regulēt arī atzveltnes leņķi, bet to nedrīkst fiksēt tādā leņķī, kas ir mazāks nekā leņķis, kurš atbilst 15° rumpja leņķim. |
| --- | --- |

2.2.

Sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā stāvoklī, un galvas balstu noregulē galējā aizmugurējā un zemākajā stāvoklī. Ja nav doti īpaši norādījumi par atzveltnes leņķi, izmanto atzveltnes stāvokli, kas atbilst 25° rumpja leņķim no vertikālās līnijas, vai tuvāko fiksējamo atzveltnes stāvokli.

Pārbaudot CRF uz aizmugurējā sēdekļa ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā, transportlīdzekļa sēdekli, kas atrodas šā aizmugurējā sēdekļa priekšā, var noregulēt gareniski uz priekšu, bet ne tālāk par tā vidējo stāvokli starp galējo priekšējo un galējo aizmugurējo stāvokli. Var regulēt arī atzveltnes leņķi, bet to nedrīkst fiksēt tādā leņķī, kas ir mazāks nekā leņķis, kurš atbilst 15° rumpja leņķim.

| 2.3. | Ja vajadzīgs, uz sēdekļa atzveltnes un spilvena novieto kokvilnas audumus. |
| --- | --- |

2.3.

Ja vajadzīgs, uz sēdekļa atzveltnes un spilvena novieto kokvilnas audumus.

| 2.4. | CRF ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā novieto ISOFIX vai i-Size stiprinājuma vietā. |
| --- | --- |

2.4.

CRF ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā novieto ISOFIX vai i-Size stiprinājuma vietā.

| 2.5. | ISOFIX stiprinājumu sistēmas virzienā ISOFIX stiprinājumu vidū paralēli apakšējai virsmai pieliek 100 ± 10 N lielu spēku, un izbeidz spēka pielikšanu. |
| --- | --- |

2.5.

ISOFIX stiprinājumu sistēmas virzienā ISOFIX stiprinājumu vidū paralēli apakšējai virsmai pieliek 100 ± 10 N lielu spēku, un izbeidz spēka pielikšanu.

| 2.6. | CRF ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā piestiprina pie ISOFIX stiprinājumu sistēmas. |
| --- | --- |

2.6.

CRF ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā piestiprina pie ISOFIX stiprinājumu sistēmas.

| 2.7. | Pieliek uz leju vērstu 100 ± 10 N lielu spēku kontrolierīces augšējās virsmas vidū, un izbeidz spēka pielikšanu. |
| --- | --- |

2.7.

Pieliek uz leju vērstu 100 ± 10 N lielu spēku kontrolierīces augšējās virsmas vidū, un izbeidz spēka pielikšanu.

3.   PRASĪBAS

Turpmāk izklāstītie testēšanas nosacījumi attiecas uz CRF ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā tikai tad, ja šo CRF uzstāda ISOFIX un/vai i-Size stiprinājumu vietā. Netiek prasīts, lai šajos apstākļos CRF ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā būtu iespējams izņemt no ISOFIX un/vai i-Size stiprinājumu vietas un ievietot atpakaļ.

3.1.   
  CRF ar i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamo tilpumu vai bez tā jāvar uzstādīt, neveicot izmaiņas transportlīdzekļa iekšējā apdarē. CRF pamatnes slīpuma leņķis ir 15 ± 10° virs horizontālās plaknes, kas iet caur ISOFIX stiprinājumu sistēmu. ISOFIX fiksatorus atbilstoši 1.–9. attēla Y detalizācijā var regulēt gareniski par no – 10 mm līdz + 70 mm, lai atvieglotu mijiedarbības pārbaudi. Attēlos parādīti vistālāk izvirzītie stāvokļi.

3.2.   
  ISOFIX augšējās siksnas stiprinājums, ja tāds ir, paliek pieejams.

3.3.   Ja iepriekšminētās prasības nav izpildītas, veicot 2. punktā minētās korekcijas, tad sēdekli, atzveltni un galvas balstu var noregulēt alternatīvā stāvoklī, kuru ražotājs paredzējis normālai lietošanai un kurā atkārto iepriekš minēto uzstādīšanas procedūru un atkārtoti verificē atbilstību prasībām. Minētos alternatīvos stāvokļus apraksta transportlīdzekļa rokasgrāmatā, papildu informāciju norādot šā pielikuma 3. papildinājuma 2. un/vai 3. tabulā. Pasažieru sēdekļus, kas atrodas priekšā i- Size sēdvietām, var arī pārvietot tādā stāvoklī, kas ir uz priekšu no parastā izmantošanas stāvokļa. Šādos gadījumos transportlīdzekļa ražotājs transportlīdzekļa rokasgrāmatā sniedz informāciju par to, ka attiecīgo pasažieru sēdekli nedrīkst izmantot, ja tas pārvietots šādā stāvoklī.

3.4.   Ja kādu no minētajām prasībām nav iespējams izpildīt tādēļ, ka transportlīdzeklī atrodas kādas noņemamas iekšējās apdares daļas, tās var noņemt, un pēc tam atkārtoti verificē atbilstību 3. punkta prasībām. Šādā gadījumā atbilstošo informāciju iekļauj šā pielikuma 3. papildinājuma 2. un/vai 3. tabulā.

4.   ISOFIX BĒRNA IEROBEŽOTĀJSISTĒMU (CRS) ĀRĒJO ROBEŽU KONTROLIERĪCES

| — | ISO/F3: pilna augstuma uz priekšu vērsta mazbērna CRS |
| --- | --- |

—

ISO/F3: pilna augstuma uz priekšu vērsta mazbērna CRS

| — | ISO/F2: samazināta augstuma uz priekšu vērsta mazbērna CRS |
| --- | --- |

—

ISO/F2: samazināta augstuma uz priekšu vērsta mazbērna CRS

| — | ISO/F2X: samazināta augstuma uz priekšu vērsta mazbērna CRS |
| --- | --- |

—

ISO/F2X: samazināta augstuma uz priekšu vērsta mazbērna CRS

| — | ISO/R3: pilna izmēra uz aizmuguri vērsta mazbērna CRS |
| --- | --- |

—

ISO/R3: pilna izmēra uz aizmuguri vērsta mazbērna CRS

| — | ISO/R2: samazināta izmēra uz aizmuguri vērsta mazbērna CRS |
| --- | --- |

—

ISO/R2: samazināta izmēra uz aizmuguri vērsta mazbērna CRS

| — | ISO/R2X: samazināta izmēra uz aizmuguri vērsta mazbērna CRS |
| --- | --- |

—

ISO/R2X: samazināta izmēra uz aizmuguri vērsta mazbērna CRS

| — | ISO/R1: uz aizmuguri vērsta zīdaiņu CRS |
| --- | --- |

—

ISO/R1: uz aizmuguri vērsta zīdaiņu CRS

| — | ISO/L1: uz kreiso sānu vērsta CRS (kulbiņa) |
| --- | --- |

—

ISO/L1: uz kreiso sānu vērsta CRS (kulbiņa)

| — | ISO/L2: uz labo sānu vērsta CRS (kulbiņa) |
| --- | --- |

—

ISO/L2: uz labo sānu vērsta CRS (kulbiņa)

Iepriekš minēto kontrolierīču masa ir no 10 un 13 kg ± 1 kg, un tās ir pietiekami izturīgas un stingras, lai atbilstu tabulā izklāstītajām funkcionālajām prasībām.

| CRF | Masa (kg) | Pielaide (kg) |
| --- | --- | --- |
| R1 (1) | 10 | ± 1 |
| R2/R2X (1) | 10 | ± 1 |
| R3 | 13 | ± 1 |
| L1/L2 | 13 | ± 1 |
| F2/F2X (1) | 13 | ± 1 |
| F3 | 13 | ± 1 |

CRF

Masa (kg)

Pielaide (kg)

R1 (1)

10

± 1

R2/R2X (1)

10

± 1

R3

13

± 1

L1/L2

13

± 1

F2/F2X (1)

13

± 1

F3

13

± 1

4.1.   Pilna augstuma uz priekšu vērstas mazbērna ierobežotājsistēmas ārējās robežas

1. attēls

ISO/F3 ārējo robežu izmēri pilna augstuma uz priekšu vērstai mazbērna CRS (augstums – 720 mm) – ISOFIX IZMĒRA KLASE A

Image 39

Apzīmējumi

| 1 | Ierobežojumi virzienā uz priekšu un uz augšu. |
| --- | --- |

1

| 2 | Raustītā līnija norāda zonu, kurā var izvirzīties konkrēta transportlīdzekļa CRS atbalsta stienis vai līdzīga ierīce. |
| --- | --- |

2

| 3 | Neizmanto. |
| --- | --- |

3

| 4 | Papildu specifikācijas par savienojuma laukumu ir izklāstītas Noteikumos Nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.2.   Samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērna ierobežotājsistēmas ārējās robežas

2. attēls

ISO/F2 ārējo robežu izmēri samazināta augstuma uz priekšu vērstai mazbērna CRS (augstums – 650 mm) – ISOFIX IZMĒRA KLASE B

Image 40

Apzīmējumi

| 1 | Ierobežojumi virzienā uz priekšu un uz augšu. |
| --- | --- |

1

| 2 | Raustītā līnija norāda zonu, kurā var izvirzīties konkrēta transportlīdzekļa CRS atbalsta stienis vai līdzīga ierīce. |
| --- | --- |

2

| 3 | Neizmanto. |
| --- | --- |

3

| 4 | Papildu specifikācijas par savienojuma laukumu ir izklāstītas Noteikumos Nr. 44. |
| --- | --- |

4

| 5 | Nostiprināšanas punkts augšējai siksnai. |
| --- | --- |

5

4.3.   Samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērna ierobežotājsistēmas ārējās robežas (otrs variants, atzveltnes formas)

3. attēls

ISO/F2X ārējo robežu izmēri samazināta augstuma uz priekšu vērstai mazbērna ierobežotājsistēmai (otrs variants, atzveltnes formas), (augstums – 650 mm) – ISOFIX IZMĒRA KLASE B1

Image 41

Apzīmējumi

| 1 | Ierobežojumi virzienā uz priekšu un uz augšu. |
| --- | --- |

1

| 2 | Raustītā līnija norāda zonu, kurā var izvirzīties konkrēta transportlīdzekļa CRS atbalsta stienis vai līdzīga ierīce. |
| --- | --- |

2

| 3 | Neizmanto. |
| --- | --- |

3

| 4 | Papildu specifikācijas par savienojuma laukumu ir izklāstītas Noteikumos Nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.4.   Pilna izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērna ierobežotājsistēmas ārējās robežas

4. attēls

ISO/R3 ārējo robežu izmēri pilna izmēra uz aizmuguri vērstai mazbērna CRS – ISOFIX IZMĒRA KLASE C

Image 42

Apzīmējumi

| 1 | Ierobežojumi virzienā uz aizmuguri un uz augšu. |
| --- | --- |

1

| 2 | Raustītā līnija norāda zonu, kurā var izvirzīties konkrēta transportlīdzekļa CRS atbalsta stienis vai līdzīga ierīce. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ierobežojumus virzienā uz aizmuguri (attēlā uz labo pusi) norāda uz priekšu vērstās ārējās robežas 2. attēlā. |
| --- | --- |

3

| 4 | Papildu specifikācijas par savienojuma laukumu ir izklāstītas Noteikumos Nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.5.   Samazināta izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērna ierobežotājsistēmas ārējās robežas

5. attēls

ISO/R2 ārējo robežu izmēri samazināta izmēra uz aizmuguri vērstai mazbērna CRS – ISOFIX IZMĒRA KLASE D

Image 43

Apzīmējumi

| 1 | Ierobežojumi virzienā uz aizmuguri un uz augšu. |
| --- | --- |

1

| 2 | Raustītā līnija norāda zonu, kurā var izvirzīties konkrēta transportlīdzekļa CRS atbalsta stienis vai līdzīga ierīce. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ierobežojumus virzienā uz aizmuguri (attēlā uz labo pusi) norāda uz priekšu vērstās ārējās robežas 2. attēlā. |
| --- | --- |

3

| 4 | Papildu specifikācijas par savienojuma laukumu ir izklāstītas Noteikumos Nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.6.   Uz aizmuguri vērstas zīdaiņu ierobežotājsistēmas ārējās robežas

6. attēls

ISO/R1 ārējo robežu izmēri uz aizmuguri vērstai zīdaiņa CRS – ISOFIX IZMĒRA KLASE E

Image 44

Apzīmējumi

| 1 | Ierobežojumi virzienā uz aizmuguri un uz augšu. |
| --- | --- |

1

| 2 | Raustītā līnija norāda zonu, kurā var izvirzīties konkrēta transportlīdzekļa CRS atbalsta stienis vai līdzīga ierīce. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ierobežojumus virzienā uz aizmuguri (attēlā uz labo pusi) norāda uz priekšu vērstās ārējās robežas 2. attēlā. |
| --- | --- |

3

| 4 | Papildu specifikācijas par savienojuma laukumu ir izklāstītas Noteikumos Nr. 44. |
| --- | --- |

4

4.7.   Uz aizmuguri vērstas zīdaiņu ierobežotājsistēmas ārējās robežas ISO/R2X

7. attēls

Samazināta izmēra uz aizmuguri vērsta mazbērna CRS Ārējo robežu izmēri samazināta izmēra uz aizmuguri vērstai CRS, kas pārveidotas, lai uzlabotu savietojamību ar transportlīdzekļa salonu

Image 45

Apzīmējumi

| 1 | Ierobežojumi virzienā uz aizmuguri un uz augšu. |
| --- | --- |

1

| 2 | Raustītā līnija norāda zonu, kurā var izvirzīties pretrotācijas ierīce vai līdzīga ierīce (piem., atsitiena stienis). |
| --- | --- |

2

| 3 | Ierobežojumus virzienā uz aizmuguri (attēlā uz labo pusi) norāda uz priekšu vērstās ārējās robežas 2. attēlā. |
| --- | --- |

3

| 4 | Papildu specifikācijas par savienojuma laukumu ir izklāstītas Y detalizācijā un ISO 13216-1:1999 2. un 3. attēlā. |
| --- | --- |

4

4.8.   Uz sāniem vērstas bērna ierobežotājsistēmas ārējās robežas

8. attēls

Ārējo robežu izmēri uz sānu vērstai CRS (ISO/L1) vai simetriski apgrieztai ISO/L2 (redzama attēlā)

Piezīme. Uz kreiso sānu vērstai zīdaiņa CRS (ISO/L1) ārējām robežām ir izmēri, kas ir simetriski ar ISO/L2 attiecībā uz tās vidusplakni.

Image 46

Apzīmējumi

| 1 | Ierobežojumi virzienā uz aizmuguri un uz augšu. |
| --- | --- |

1

| 2 | Raustītā līnija norāda zonu, kurā var izvirzīties pretrotācijas ierīce vai līdzīga ierīce (piem., atsitiena stienis). |
| --- | --- |

2

9. attēls

i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamā tilpuma sānskats i-Size sēdvietas savietojamības novērtēšanai ar i-Size bērna ierobežotājsistēmas atbalsta stieni

Image 47

Apzīmējumi

| 1 | Bērna ierobežotājsistēmas kontrolierīce (CRF) |
| --- | --- |

1

| 2 | ISOFIX apakšējo stiprinājumu stienis. |
| --- | --- |

2

| 3 | Plakne, ko veido CRF apakšējā virsma, kad tā uzstādīta paredzētajā sēdvietā. |
| --- | --- |

3

| 4 | Plakne, kas iet caur apakšējo stiprinājumu stieni un ir perpendikulāra CRF gareniskajai vidusplaknei un perpendikulāra plaknei, ko veido CRF apakšējā virsma, kad tā uzstādīta paredzētajā sēdvietā. |
| --- | --- |

4

| 5 | i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamais tilpums, kas atbilst i-Size bērna ierobežotājsistēmas atbalsta stienim. |
| --- | --- |

5

| 6 | Transportlīdzekļa grīda. |
| --- | --- |

6

Piezīme. Zīmējums nav mērogā.

10. attēls

i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamā tilpuma izometriskā projekcija i-Size sēdvietas savietojamības novērtēšanai ar i-Size bērna ierobežotājsistēmas atbalsta stieni

Image 48

Apzīmējumi

| 1 | Bērna ierobežotājsistēmas kontrolierīce (CRF) |
| --- | --- |

1

| 2 | ISOFIX apakšējo stiprinājumu stienis. |
| --- | --- |

2

| 3 | CRF gareniskā vidusplakne. |
| --- | --- |

3

| 4 | i-Size atbalsta stieņa uzstādīšanas vērtējamais tilpums. |
| --- | --- |

4

Piezīme. Zīmējums nav mērogā.

---

(1)  Ņem vērā ISOFIX pamatnes masu.

3. PAPILDINĀJUMS

SĪKĀKAS INFORMĀCIJAS PIEMĒRS (PIEM., BĒRNA IEROBEŽOTĀJSISTĒMAS RAŽOTĀJIEM)

Šajā tabulā sniegta tehniska informācija, kas īpaši paredzēta, piem., bērna ierobežotājsistēmas ražotājiem, un tās tulkojums valsts valodās nav vajadzīgs.

| | Sēdvieta |
| --- | --- |
| Sēdvietas numurs | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Sēdvieta, kas piemērota universālai jostu sistēmai (jā/nē) | | | | | | | | | |
| I-Size sēdvieta (jā/nē) | | | | | | | | | |
| Sēdvieta, ka piemērota uz sānu vērstai kontrolierīcei (L1/L2) | | | | | | | | | |
| Lielākā piemērotā uz aizmuguri vērstā kontrolierīce (R1/ R2X/ R2/ R3) | | | | | | | | | |
| Lielākā piemērotā uz priekšu vērstā kontrolierīce (F1/ F2X/ F2/ F3) | | | | | | | | | |
| Lielākā piemērotā bērna sēdekļa kontrolierīce (B2/B3) | | | | | | | | | |

Sēdvieta

Sēdvietas numurs

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Sēdvieta, kas piemērota universālai jostu sistēmai (jā/nē)

I-Size sēdvieta (jā/nē)

Sēdvieta, ka piemērota uz sānu vērstai kontrolierīcei (L1/L2)

Lielākā piemērotā uz aizmuguri vērstā kontrolierīce (R1/ R2X/ R2/ R3)

Lielākā piemērotā uz priekšu vērstā kontrolierīce (F1/ F2X/ F2/ F3)

Lielākā piemērotā bērna sēdekļa kontrolierīce (B2/B3)

| 1. | Pievieno informāciju par katru sēdvietu, kas nav i-Size sēdvieta un kas ir savietojama ar šajos noteikumos aprakstīto atbalsta stieni. |
| --- | --- |

1.

Pievieno informāciju par katru sēdvietu, kas nav i-Size sēdvieta un kas ir savietojama ar šajos noteikumos aprakstīto atbalsta stieni.

| 2. | Pievieno informāciju par katru sēdvietu, kas aprīkota ar ISOFIX zemajiem stiprinājumiem, bet kurai nav augšējās siksnas atbilstoši šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

Pievieno informāciju par katru sēdvietu, kas aprīkota ar ISOFIX zemajiem stiprinājumiem, bet kurai nav augšējās siksnas atbilstoši šiem noteikumiem.

| 3. | Pievieno informāciju, ja drošības jostas sprādzes atrodas sānos starp abiem ISOFIX zemajiem stiprinājumiem. |
| --- | --- |

3.

Pievieno informāciju, ja drošības jostas sprādzes atrodas sānos starp abiem ISOFIX zemajiem stiprinājumiem.

Piezīme

| 1. | Novieto parastajā braukšanas virzienā; ailes par sēdvietām, kuru transportlīdzeklim nav, var dzēst. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sēdvietu numurēšanu veic šādi:






  Sēdvietas numurs | Atrašanās vieta transportlīdzeklī |
| --- | --- | --- |
| 1 | Priekšējā kreisā |
| 2 | Priekšējā vidējā |
| 3 | Priekšējā labā |
| 4 | Otrās rindas kreisā |
| 5 | Otrās rindas vidējā |
| 6 | Otrās rindas labā |
| 7 | Trešās rindas kreisā |
| 8 | Trešās rindas vidējā |
| 9 | Trešās rindas labā |

2.

Sēdvietas numurs

Atrašanās vieta transportlīdzeklī

1

Priekšējā kreisā

2

Priekšējā vidējā

3

Priekšējā labā

4

Otrās rindas kreisā

5

Otrās rindas vidējā

6

Otrās rindas labā

7

Trešās rindas kreisā

8

Trešās rindas vidējā

9

Trešās rindas labā

Informāciju par sēdvietas numuru var sniegt tabulā, attēlos vai piktogrammās.

4. PAPILDINĀJUMS

DESMITGADĪGA BĒRNA MANEKENA UZSTĀDĪŠANA

| a) | Sēdekli noregulē stāvoklī, kas ir vistālāk uz aizmuguri; |
| --- | --- |

a)

Sēdekli noregulē stāvoklī, kas ir vistālāk uz aizmuguri;

| b) | sēdekļa augstumu noregulē atbilstoši ražotāja norādījumiem. Ja šādu norādījumu nav, sēdekli noregulē zemākajā stāvoklī; |
| --- | --- |

b)

sēdekļa augstumu noregulē atbilstoši ražotāja norādījumiem. Ja šādu norādījumu nav, sēdekli noregulē zemākajā stāvoklī;

| c) | sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā stāvoklī. Ja šādu norādījumu nav, tad izmanto 25° leņķi no atzveltnes vertikālā stāvokļa vai stāvokli, kas ir šādam leņķim vistuvākais fiksētais stāvoklis; |
| --- | --- |

c)

sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā stāvoklī. Ja šādu norādījumu nav, tad izmanto 25° leņķi no atzveltnes vertikālā stāvokļa vai stāvokli, kas ir šādam leņķim vistuvākais fiksētais stāvoklis;

| d) | pleca stiprinājumu noregulē viszemākajā stāvoklī; |
| --- | --- |

d)

pleca stiprinājumu noregulē viszemākajā stāvoklī;

| e) | manekenu novieto sēdvietā, pārliecinoties, ka iegurnis saskaras ar sēdekļa atzveltni; |
| --- | --- |

e)

manekenu novieto sēdvietā, pārliecinoties, ka iegurnis saskaras ar sēdekļa atzveltni;

| f) | pārliecinās, ka gareniskā plakne, kas iet caur manekena centra līniju, ir uz sēdvietas centra līnijas. |
| --- | --- |

f)

pārliecinās, ka gareniskā plakne, kas iet caur manekena centra līniju, ir uz sēdvietas centra līnijas.

5. PAPILDINĀJUMS

Noteikumi par tādu universālas un konkrētas kategorijas bērna ierobežotājsistēmu bērna sēdekļa, kas vērsts uz priekšu, uzstādīšanu transportlīdzekļa sēdvietās vai i-Size sēdvietās

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Lai noteiktu, vai sēdvieta ir piemērota bērna sēdekļa kontrolierīces ISO/B2 vai ISO/B3 uzstādīšanai bez ISOFIX fiksatoriem, izmanto šā papildinājuma testa procedūru un prasības. Ja transportlīdzekļa ražotājs norādījis, ka transportlīdzekļa sēdvietā(-ās) var ievietot konkrētas CRF, tiek pieņemts, ka tajā(-ās) var ievietot arī mazākas tādas pašas orientācijas CRF.

1.2.   Testus var izdarīt transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa daļas paraugā. Atbilstību šīm prasībām var pierādīt, veicot fizisku testēšanu vai datorsimulāciju, vai ar reprezentatīviem rasējumiem.

2.   TESTA PROCEDŪRA

i-Size stiprinājumu vietas transportlīdzeklī, kuras noteicis transportlīdzekļa ražotājs, pārbauda, lai pārliecinātos, ka tajās vismaz bez ISOFIX savienojumiem var ievietot šā papildinājuma 4. punktā uzskaitītās ISO/B2 kontrolierīces.

2.1.   Sēdekli noregulē stāvoklī, kas ir vistālāk uz aizmuguri un viszemāk.

2.2.   Sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā stāvoklī. Ja nav norādījumu, tad izmanto 25° rumpja leņķi no atzveltnes vertikālā stāvokļa vai stāvokli, kas ir vistuvākais fiksētais stāvoklis.

2.3.   Pārbaudot CRF uz aizmugurējā sēdekļa, transportlīdzekļa sēdekli, kas atrodas šā aizmugurējā sēdekļa priekšā, var noregulēt gareniski uz priekšu, bet ne tālāk par tā vidējo stāvokli starp galējo priekšējo un galējo aizmugurējo stāvokli. Var regulēt arī atzveltnes leņķi, bet to nedrīkst fiksēt tādā leņķī, kas ir mazāks nekā leņķis, kurš atbilst 15° rumpja leņķim. Ja priekšējam sēdeklim var regulēt augstumu, to noregulē atbilstoši ražotāja norādījumiem. Ja šādu norādījumu nav, priekšējo sēdekli noregulē vidējā augstuma stāvoklī vai stāvoklī, kas ir vistuvāk vidējam augstumam.

2.4.   Ja vajadzīgs, galvas balstus drīkst regulēt vai izņemt, ja tas iespējams.

2.5.   Pleca stiprinājumu noregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

2.6.   Ja vajadzīgs, uz sēdekļa atzveltnes un spilvena novieto kokvilnas audumus.

2.7.   Izņem ISOFIX fiksatorus no CRF vai tos noregulē tā, lai tie būtu pilnībā aiz atzveltnes līnijas (atskaites līnija E, 2. vai 3. attēls).

2.8.   Uz transportlīdzekļa sēdekļa novieto kontrolierīci (kas attēlota šā papildinājuma 2. vai 3. attēlā). Kontrolierīces augša drīkst saskarties ar transportlīdzekļa jumtu. Lai ievietotu kontrolierīci pareizā stāvoklī, ir atļauts izdarīt spiedienu uz sēdekļa spilvena.

2.9.   Drošības jostu izvelk caur CRF aptuveni pareizajā vietā, un tad aizsprādzē sprādzi. Nodrošina, lai siksna nebūtu vaļīga. Kontrolierīci notur transportlīdzekļa drošības josta.

2.10.   Nodrošina, lai kontrolierīce būtu novietota tā, ka tās viduslīnija ir uz sēdvietas šķietamās viduslīnijas ± 25 mm un šī viduslīnija ir paralēla transportlīdzekļa sēdekļa viduslīnijai. Sasveres leņķis α (sk. 1. attēlu) ir 0 ± 5°.

2.11.   Pieliek uz aizmuguri vērstu 100 ± 10 N lielu spēku kontrolierīces priekšējās daļas vidū paralēli apakšējai virsmai, un izbeidz spēka pielikšanu.

2.12.   Kad iespējams, pieliek uz leju vērstu 100 ± 10 N lielu spēku kontrolierīces augšējās virsmas vidū, un izbeidz spēka pielikšanu.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Kontrolierīci ir iespējams nostiprināt sēdvietā ar trīspunktu drošības jostu un aizsprādzēt drošības jostu.

3.2.   Sasveres leņķis α, kā parādīts 1. attēlā, ir 5° vai mazāks.

3.3.   Kontrolierīces pamatne saskaras ar sēdekļa spilvenu, un kontrolierīces aizmugurējā virsma saskaras ar sēdekļa atzveltni vai galvas balstu. Pilnīga saskare ar sēdekli nav obligāta, ir pieļaujamas “spraugas”, kas rodas transportlīdzekļa sēdekļa formas dēļ, kā norādīts ar bultām 1. attēlā. Bērna sēdekļa ārējā robeža ir aprīkota ar regulējamu atzveltni. Savietojamību ar transportlīdzekļa sēdvietu panāk vismaz vienā atzveltnes stāvoklī, kā parādīts 2. vai 3. attēlā.

3.4.   Ja iepriekš minētās prasības nav izpildītas, veicot 2.1.–2.12. punktā minētās korekcijas, tad sēdekli, atzveltni un drošības jostas stiprinājumus var noregulēt alternatīvā stāvoklī, kuru ražotājs norādījis normālai lietošanai un kurā atkārto iepriekšminēto uzstādīšanas procedūru un atkārtoti verificē atbilstību prasībām. Minētais alternatīvais stāvoklis atbilst17. pielikuma 1.1. punktam un 3. papildinājuma detalizētajai tehniskajai informācijai.

4.   BĒRNA IEROBEŽOTĀJSISTĒMAS BĒRNA SĒDEKĻA KONTROLIERĪCES:

| a) | ISO/B2: bērna sēdeklis, samazināts platums 440 mm (2. attēls); |
| --- | --- |

a)

ISO/B2: bērna sēdeklis, samazināts platums 440 mm (2. attēls);

| b) | ISO/B3: bērna sēdeklis, pilns platums 520 mm (3. attēls). |
| --- | --- |

b)

ISO/B3: bērna sēdeklis, pilns platums 520 mm (3. attēls).

Iepriekš attēloto kontrolierīču masa ir 7 ± 1 kg, un tās ir pietiekami izturīgas un stingras, lai atbilstu funkcionālajām prasībām.

1. attēls

Novietojums sēdeklī

Piemērs. Šķērseniskā sasvēršanās

Piemērs. Pārvietošanās no sēdekļa viduslīnijas

Sprauga

Sprauga

Kontrolierīces viduslīnija

Sasveres leņķis α

Pārvietojums ≤ 25 mm

Sēdvietas viduslīnija

Sprauga

Sprauga

Sēdekļu kontūra

Piemērs par spraugām starp kontrolierīci un sēdekļa spilvenu

Sēdvietas viduslīnija

Kontrolierīces viduslīnija

2. attēls

ISO/B2: bērna sēdekļa ārējo robežu izmēri, samazināts platums 440 mm, bez ISOFIX vai ar noņemtiem savienojumiem, vai ar savienojumiem, kas atrodas kontrolierīces korpusā (aiz E līnijas, kā attēlots B detalizācijā)

Image 50

Apzīmējumi

“E” ir atzveltnes rotācijas atskaites ass (90°–110°), un atskaites līnija ISOFIX stiprinājumiem.

3. attēls

ISO/B3: bērna sēdekļa ārējo robežu izmēri, pilnais platums 520 mm, bez ISOFIX vai ar noņemtiem savienojumiem, vai ar savienojumiem, kas atrodas kontrolierīces korpusā (aiz E līnijas, kā attēlots B detalizācijā)

Image 51

Apzīmējumi

“E” ir atzveltnes rotācijas atskaites ass (90°–110°), un atskaites līnija ISOFIX stiprinājumiem.

---

18. PIELIKUMS

DROŠĪBAS JOSTAS LIETOŠANAS ATGĀDINĀJUMA SISTĒMU TESTI

1.   Pirmā līmeņa brīdinājumu testē, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | drošības josta nav aizsprādzēta; |
| --- | --- |

a)

drošības josta nav aizsprādzēta;

| b) | motors vai vilces sistēma ir izslēgta vai darbojas tukšgaitā, un transportlīdzeklis nepārvietojas ne uz priekšu, ne atpakaļgaitā; |
| --- | --- |

b)

motors vai vilces sistēma ir izslēgta vai darbojas tukšgaitā, un transportlīdzeklis nepārvietojas ne uz priekšu, ne atpakaļgaitā;

| c) | transmisija ir neitrālā stāvoklī; |
| --- | --- |

c)

transmisija ir neitrālā stāvoklī;

| d) | aizdedzes vai galvenais masas slēdzis ir ieslēgts; |
| --- | --- |

d)

aizdedzes vai galvenais masas slēdzis ir ieslēgts;

| e) | uz to sēdekļu spilvena, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, izdara 40 kg lielu slodzi, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, ja braucēja slodze nepārsniedz 40 kg. Aprakstīto metodi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma var izmantot arī aizmugurējiem sēdekļiem.
  Vai pēc ražotāja izvēles:
  Ievērojot ražotāja norādījumus, uz to sēdekļu spilvena, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, novieto priekšmetu vai manekenu, kas atbilst piektās procentiles pieaugušas sievietes manekenam (1), vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs un par ko ir vienojušies tehniskais dienests un apstiprinātāja iestāde. Aprakstīto metodi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma var izmantot arī aizmugurējiem sēdekļiem; |
| --- | --- |

e)

uz to sēdekļu spilvena, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, izdara 40 kg lielu slodzi, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, ja braucēja slodze nepārsniedz 40 kg. Aprakstīto metodi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma var izmantot arī aizmugurējiem sēdekļiem.

Vai pēc ražotāja izvēles:

Ievērojot ražotāja norādījumus, uz to sēdekļu spilvena, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, novieto priekšmetu vai manekenu, kas atbilst piektās procentiles pieaugušas sievietes manekenam (1), vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs un par ko ir vienojušies tehniskais dienests un apstiprinātāja iestāde. Aprakstīto metodi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma var izmantot arī aizmugurējiem sēdekļiem;

| f) | pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu visiem attiecīgajiem sēdekļiem, piemērojot a)–e) apakšpunktu nosacījumus. |
| --- | --- |

f)

pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu visiem attiecīgajiem sēdekļiem, piemērojot a)–e) apakšpunktu nosacījumus.

2.   Otrā līmeņa brīdinājumu testē atbilstoši nosacījumiem, kas respektīvi noteikti šā pielikuma 2.1.–2.3. punktā.

2.1.   Vadītāja sēdvietas testēšana

2.1.1.   Vadītāja sēdvietas testēšana, kad drošības josta ir atsprādzēta pirms brauciena

| a) | vadītāja sēdekļa drošības josta nav aizsprādzēta; |
| --- | --- |

a)

vadītāja sēdekļa drošības josta nav aizsprādzēta;

| b) | to sēdekļu drošības jostas, kas nav vadītāja sēdeklis, ir aizsprādzētas; |
| --- | --- |

b)

to sēdekļu drošības jostas, kas nav vadītāja sēdeklis, ir aizsprādzētas;

| c) | ar testa transportlīdzekli brauc, ievērojot vienu no šā pielikuma 2.1.1.1.–2.1.1.3. punktā minētajiem nosacījumiem vai jebkuru šo nosacījumu kombināciju pēc ražotāja izvēles; |
| --- | --- |

c)

ar testa transportlīdzekli brauc, ievērojot vienu no šā pielikuma 2.1.1.1.–2.1.1.3. punktā minētajiem nosacījumiem vai jebkuru šo nosacījumu kombināciju pēc ražotāja izvēles;

| d) | pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu vadītāja sēdeklim, piemērojot a)–e) apakšpunktu nosacījumus. |
| --- | --- |

d)

pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu vadītāja sēdeklim, piemērojot a)–e) apakšpunktu nosacījumus.

2.1.1.1.   Testa transportlīdzekli no nekustīga stāvokļa paātrina līdz 25 km/h – 0/+ 10 km/h un turpina braukt ar tādu pašu ātrumu.

2.1.1.2.   Ar testa transportlīdzekli no nekustīga stāvokļa brauc virzienā uz priekšu vismaz 500 m.

2.1.1.3.   Transportlīdzekli testē, kad tas vismaz 60 sekundes ir atradies normālā darbības režīmā.

2.1.2.   Vadītāja sēdvietas testēšana, kad drošības josta atsprādzējas brauciena laikā:

| a) | vadītāja sēdekļa un to sēdekļu drošības jostas, kas nav vadītāja sēdeklis, ir aizsprādzētas; |
| --- | --- |

a)

vadītāja sēdekļa un to sēdekļu drošības jostas, kas nav vadītāja sēdeklis, ir aizsprādzētas;

| b) | ar testa transportlīdzekli brauc tā, lai izpildītos viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti šā pielikuma 2.1.1.1.–2.1.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs; |
| --- | --- |

b)

ar testa transportlīdzekli brauc tā, lai izpildītos viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti šā pielikuma 2.1.1.1.–2.1.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs;

| c) | vadītāja sēdekļa drošības jostu atsprādzē. |
| --- | --- |

c)

vadītāja sēdekļa drošības jostu atsprādzē.

2.2.   To sēdvietu testēšana, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli

2.2.1.   To sēdekļu testēšana, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, kad drošības josta ir atsprādzēta pirms brauciena:

| a) | to sēdekļu drošības jostas, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, nav aizsprādzētas; |
| --- | --- |

a)

to sēdekļu drošības jostas, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, nav aizsprādzētas;

| b) | to sēdekļu drošības jostas, kuri nav sēdekļi, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, ir aizsprādzētas; |
| --- | --- |

b)

to sēdekļu drošības jostas, kuri nav sēdekļi, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, ir aizsprādzētas;

| c) | to sēdekļu spilvenus, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, slogo ar 40 kg lielu slodzi, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.
  Vai pēc ražotāja izvēles:
  ievērojot ražotāja norādījumus, uz to sēdekļu spilvena, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, novieto priekšmetu vai manekenu, kas atbilst piektās procentiles pieaugušas sievietes manekenam, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs un par ko ir vienojušies tehniskais dienests un apstiprinātāja iestāde. Aprakstīto metodi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma var izmantot arī aizmugurējiem sēdekļiem; |
| --- | --- |

c)

to sēdekļu spilvenus, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, slogo ar 40 kg lielu slodzi, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

Vai pēc ražotāja izvēles:

ievērojot ražotāja norādījumus, uz to sēdekļu spilvena, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, novieto priekšmetu vai manekenu, kas atbilst piektās procentiles pieaugušas sievietes manekenam, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs un par ko ir vienojušies tehniskais dienests un apstiprinātāja iestāde. Aprakstīto metodi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma var izmantot arī aizmugurējiem sēdekļiem;

| d) | ar testa transportlīdzekli brauc tā, lai izpildītos viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti šā pielikuma 2.1.1.1.–2.1.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs; |
| --- | --- |

d)

ar testa transportlīdzekli brauc tā, lai izpildītos viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti šā pielikuma 2.1.1.1.–2.1.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs;

| e) | pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu visiem sēdekļiem, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, piemērojot a)–d) apakšpunktu nosacījumus. |
| --- | --- |

e)

pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu visiem sēdekļiem, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, piemērojot a)–d) apakšpunktu nosacījumus.

2.2.2.   To sēdekļu testēšana, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, kad drošības josta atsprādzējas brauciena laikā:

| a) | vadītāja sēdekļa un to sēdekļu drošības jostas, kas nav vadītāja sēdeklis, ir aizsprādzētas; |
| --- | --- |

a)

vadītāja sēdekļa un to sēdekļu drošības jostas, kas nav vadītāja sēdeklis, ir aizsprādzētas;

| b) | to sēdekļu spilvenus, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, slogo ar 40 kg lielu slodzi, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.
  Vai pēc ražotāja izvēles:
  ievērojot ražotāja norādījumus, uz to sēdekļu spilvena, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, novieto priekšmetu vai manekenu, kas atbilst piektās procentiles pieaugušas sievietes manekenam, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs un par ko ir vienojušies tehniskais dienests un apstiprinātāja iestāde. Aprakstīto metodi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma var izmantot arī aizmugurējiem sēdekļiem; |
| --- | --- |

b)

to sēdekļu spilvenus, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, slogo ar 40 kg lielu slodzi, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

Vai pēc ražotāja izvēles:

ievērojot ražotāja norādījumus, uz to sēdekļu spilvena, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, novieto priekšmetu vai manekenu, kas atbilst piektās procentiles pieaugušas sievietes manekenam, vai braucēju esību transportlīdzeklī simulē ar alternatīvu metodi, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs un par ko ir vienojušies tehniskais dienests un apstiprinātāja iestāde. Aprakstīto metodi pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma var izmantot arī aizmugurējiem sēdekļiem;

| c) | ar testa transportlīdzekli brauc tā, lai izpildītos viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti šā pielikuma 2.1.1.1.–2.1.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs; |
| --- | --- |

c)

ar testa transportlīdzekli brauc tā, lai izpildītos viens vai vairāki no nosacījumiem, kas noteikti šā pielikuma 2.1.1.1.–2.1.1.3. punktā un kurus izvēlas ražotājs;

| d) | to sēdekļu drošības jostas, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, ir aizsprādzētas; |
| --- | --- |

d)

to sēdekļu drošības jostas, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, ir aizsprādzētas;

| e) | pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu visiem sēdekļiem, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, piemērojot a)–d) apakšpunkta nosacījumus. |
| --- | --- |

e)

pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu visiem sēdekļiem, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli, piemērojot a)–d) apakšpunkta nosacījumus.

2.3.   Aizmugurējo sēdekļu testēšana

| a) | testa transportlīdzeklis ir stacionārs, visu sēdekļu drošības jostas ir aizsprādzētas. |
| --- | --- |

a)

testa transportlīdzeklis ir stacionārs, visu sēdekļu drošības jostas ir aizsprādzētas.

| b) | testa transportlīdzekli iedarbina un ļauj darboties normālā darbības režīmā; |
| --- | --- |

b)

testa transportlīdzekli iedarbina un ļauj darboties normālā darbības režīmā;

| c) | vienu no aizmugurējo sēdekļu drošības jostām atsprādzē; |
| --- | --- |

c)

vienu no aizmugurējo sēdekļu drošības jostām atsprādzē;

| d) | pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu visām sēdvietām visās sēdvietu rindās; |
| --- | --- |

d)

pārbauda drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas statusu visām sēdvietām visās sēdvietu rindās;

| e) | kā alternatīvu pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma jebkurai aizmugurējai sēdvietai drīkst izmantot 2.2.–2.2.2. punktā noteiktās testēšanas procedūras, kuras paredzētas sēdvietām, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli. |
| --- | --- |

e)

kā alternatīvu pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma jebkurai aizmugurējai sēdvietai drīkst izmantot 2.2.–2.2.2. punktā noteiktās testēšanas procedūras, kuras paredzētas sēdvietām, kas ir vienā rindā ar vadītāja sēdekli.

3.   Pirmā līmeņa brīdinājums darbojas vismaz tik ilgi, cik pirmā līmeņa brīdinājumam noteikts šo noteikumu 8.4.2.3. punktā. Otrā līmeņa brīdinājuma testu drīkst uzsākt pēc tam, kad ir pabeigts pirmā līmeņa brīdinājuma tests. Tomēr ir jāpārliecinās, ka otrā līmeņa brīdinājums aizstāj pirmā līmeņa brīdinājumu, kad pirmā līmeņa brīdinājums vēl ir aktīvs.

---

(1)  Tāda Hybrid III tehniskās specifikācijas un sīki izstrādāti rasējumi, kas atbilst tāda piektās procentiles vīrieša galvenajiem izmēriem, kurš dzīvo Amerikas Savienotajās Valstīs, un tā regulēšanas specifikācijas šim testam glabājas pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra, un ar tām var iepazīties pēc pieprasījuma Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātā, Palais des Nations, Ženēvā, Šveicē. Sievietes svars ir 46,7–51,25 kg, un augums ir 139,7–150 cm.

---

| 27.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/100

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai ANO EEK oriģinālajiem dokumentiem. Šo noteikumu statusu un spēkā stāšanās datumu pārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 132 – Vienoti noteikumi par tādu emisiju kontroles modernizētu ierīču (REC) apstiprināšanu, kas paredzētas ar kompresijaizdedzes motoru aprīkotiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai [2018/630]

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu 01. sērijas grozījumiem – spēkā stāšanās datums: 2015. gada 22. janvāris

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Nolūks |
| --- | --- |

1.

| 2. | Darbības joma |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definīcijas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Marķējumi un etiķetes |
| --- | --- |

5.

| 6. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vispārīgas prasības |
| --- | --- |

7.

| 8. | Veiktspējas prasības |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ilgizturības prasības |
| --- | --- |

9.

| 10. | Piemērošanas diapazons |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izmaiņas motora emisiju pamatlīmenī |
| --- | --- |

11.

| 12. | Testa motoru un REC kombinācijas izvēle |
| --- | --- |

12.

REC

| 13. | Specifikācijas saistībā ar emisiju mērījumiem |
| --- | --- |

13.

| 14. | Cieto daļiņu samazināšanas REC saime |
| --- | --- |

14.

REC

| 15. | NOx samazināšanas REC saime |
| --- | --- |

15.

x

REC

| 16. | NOx un PM samazināšanas REC saime |
| --- | --- |

16.

x

PM

REC

| 17. | Degviela un īpatnējais degvielas patēriņš |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ekspluatācijas īpatnības un drošības apdraudējums |
| --- | --- |

18.

| 19. | Trokšņa emisijas |
| --- | --- |

19.

| 20. | REC uzstādīšana |
| --- | --- |

20.

REC

| 21. | REC pārveidojums un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

21.

REC

| 22. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

22.

| 23. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

23.

| 24. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

24.

| 25. | Apstiprināšanas testus veicošo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

25.

| 26. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

26.

PIELIKUMI

| 1. | Informācijas dokuments |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Papildinājums paziņojumam par emisiju kontroles modernizētās ierīces (REC) tipu atbilstoši Noteikumiem Nr. 132 |
| --- | --- |

3.

REC

| 4. | REC sistēmas tipa apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums |
| --- | --- |

4.

REC

| 5. | Cieto daļiņu samazināšanas REC (I vai II klases REC) tests |
| --- | --- |

5.

REC

REC

| 6. | NOx samazināšanas REC (III klases REC) tests |
| --- | --- |

6.

x

REC

REC

| 7. | PM un NOx samazināšanas REC (IV klases REC) tests |
| --- | --- |

7.

PM

x

REC

REC

| 8. | Testu secība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Robežvērtību atbilstību tabulas |
| --- | --- |

9.

| 10. | NOx kontroles diagnostikas sistēmas prasības attiecībā uz NOx samazināšanas vai NOx un cieto daļiņu samazināšanas REC, kurai nepieciešams reaģents |
| --- | --- |

10.

x

x

x

REC

| 11. | Uzstādīšanas un ekspluatācijas instrukcijas |
| --- | --- |

11.

| 12. | REC apstiprināšanas īpašās prasības attiecībā uz Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumos noteiktajām emisiju robežvērtībām |
| --- | --- |

12.

REC

1.   NOLŪKS

Šie noteikumi nosaka saskaņotu metodi cieto daļiņu (PM), slāpekļa oksīdu (NOx) vai gan PM, gan NOx emisiju kontroles modernizēto sistēmu (REC) klasificēšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai un 2. punktā norādītajā darbības jomā izmantoto kompresijaizdedzes (CI) motoru emisiju līmeņu noteikšanai.

PM

x

PM

x

REC

Šie noteikumi nosaka struktūru REC apstiprināšanai dažādās lietojuma jomās ar attiecīgajiem ekoloģisko raksturlielumu līmeņiem un šo līmeņu identificēšanu tipa apstiprinājumā.

REC

2.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz emisiju kontroles modernizētajām ierīcēm (REC), ar ko aprīko:

REC

| 2.1. | M2, M3 un N kategorijas transportlīdzekļus (1) un to CI motorus, izņemot tos transportlīdzekļus, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83; |
| --- | --- |

2.1.

M2, M3 un N kategorijas transportlīdzekļus (1) un to CI motorus, izņemot tos transportlīdzekļus, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83;

2

3

1

CI

| 2.2. | CI motorus, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kas uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (1), kura pārvietojas ar mainīgu ātrumu; |
| --- | --- |

2.2.

CI motorus, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kas uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (1), kura pārvietojas ar mainīgu ātrumu;

CI

1

| 2.3. | CI motorus, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kas uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (1), kura pārvietojas ar konstantu ātrumu; |
| --- | --- |

2.3.

CI motorus, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kas uzstādīti autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā (1), kura pārvietojas ar konstantu ātrumu;

CI

1

| 2.4. | CI motorus, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kas uzstādīti T kategorijas transportlīdzekļos (1). |
| --- | --- |

2.4.

CI motorus, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, un kas uzstādīti T kategorijas transportlīdzekļos (1).

CI

1

3.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 3.1. | “Aktīvā reģenerācija” ir jebkāds papildu pasākums, kas ierosina reģenerāciju vai nu periodiski, vai nepārtraukti reģenerējošā REC. |
| --- | --- |

3.1.

“Aktīvā reģenerācija” ir jebkāds papildu pasākums, kas ierosina reģenerāciju vai nu periodiski, vai nepārtraukti reģenerējošā REC.

REC

| 3.2. | “Korekcijas koeficienti” ir papildu palielinošs korekcijas koeficients un samazinošs korekcijas koeficients vai multiplikatīvi koeficienti, kas jāņem vērā periodiskas reģenerācijas laikā. |
| --- | --- |

3.2.

“Korekcijas koeficienti” ir papildu palielinošs korekcijas koeficients un samazinošs korekcijas koeficients vai multiplikatīvi koeficienti, kas jāņem vērā periodiskas reģenerācijas laikā.

| 3.3. | “Piemērošanas diapazons” ir motoru kopums, kuriem var piemērot emisiju kontroles modernizētās ierīces (REC), kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

3.3.

“Piemērošanas diapazons” ir motoru kopums, kuriem var piemērot emisiju kontroles modernizētās ierīces (REC), kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem.

REC

| 3.4. | “I klases emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC)” ir emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC), ar kuru paredzēts kontrolēt tikai cieto daļiņu emisijas un kura nepalielina tiešās NO2 emisijas. |
| --- | --- |

3.4.

“I klases emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC)” ir emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC), ar kuru paredzēts kontrolēt tikai cieto daļiņu emisijas un kura nepalielina tiešās NO2 emisijas.

REC

REC

2

| 3.5. | “IIA vai IIB klases emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC)” ir REC ierīce, ar kuru paredzēts kontrolēt tikai cieto daļiņu emisijas un kura palielina tiešās NO2 emisijas no izpūtēja ne vairāk par 8.4.2. punktā noteikto procentuālo daļu, bastoties uz motora NO2 emisiju pamatlīmeni. |
| --- | --- |

3.5.

“IIA vai IIB klases emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC)” ir REC ierīce, ar kuru paredzēts kontrolēt tikai cieto daļiņu emisijas un kura palielina tiešās NO2 emisijas no izpūtēja ne vairāk par 8.4.2. punktā noteikto procentuālo daļu, bastoties uz motora NO2 emisiju pamatlīmeni.

REC

REC

2

2

| 3.6. | “III klases emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC)” ir emisiju kontroles modernizētā ierīce, ar kuru paredzēts kontrolēt tikai NOx emisijas. |
| --- | --- |

3.6.

“III klases emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC)” ir emisiju kontroles modernizētā ierīce, ar kuru paredzēts kontrolēt tikai NOx emisijas.

REC

x

| 3.7. | “IV klases emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC)” ir emisiju kontroles modernizētā ierīce, ar kuru paredzēts kontrolēt gan cieto daļiņu emisijas, gan NOx emisijas. |
| --- | --- |

3.7.

“IV klases emisiju kontroles modernizētā ierīce (REC)” ir emisiju kontroles modernizētā ierīce, ar kuru paredzēts kontrolēt gan cieto daļiņu emisijas, gan NOx emisijas.

REC

x

| 3.8. | “Nepārtraukta reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas reģenerācijas process, kas notiek vai nu nepārtraukti, vai arī vismaz reizi katrā piemērojamā testēšanas cikla laikā. |
| --- | --- |

3.8.

“Nepārtraukta reģenerācija” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmas reģenerācijas process, kas notiek vai nu nepārtraukti, vai arī vismaz reizi katrā piemērojamā testēšanas cikla laikā.

| 3.9. | “DeNOx sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas ir konstruēta slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas mazināšanai (piemēram, pasīvie un aktīvie NOx katalizatori ar skābekli bagātā vidē, NOx absorbētāji un selektīvās katalītiskās reducēšanas (SCR) sistēmas). |
| --- | --- |

3.9.

“DeNOx sistēma” ir izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēma, kas ir konstruēta slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas mazināšanai (piemēram, pasīvie un aktīvie NOx katalizatori ar skābekli bagātā vidē, NOx absorbētāji un selektīvās katalītiskās reducēšanas (SCR) sistēmas).

x

x

x

x

SCR

| 3.10. | “Emisiju kontroles pārraudzības sistēma” ir sistēma, kas pārrauga, kā darbojas motorā un/vai REC sistēmā saskaņā ar šo noteikumu 18. punkta prasībām ieviestie emisiju kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

3.10.

“Emisiju kontroles pārraudzības sistēma” ir sistēma, kas pārrauga, kā darbojas motorā un/vai REC sistēmā saskaņā ar šo noteikumu 18. punkta prasībām ieviestie emisiju kontroles pasākumi.

REC

| 3.11. | “Motora emisiju pamatlīmenis” ir emisijas, ko rada konkrēts motors vai motora sistēma bez emisiju kontroles modernizētas ierīces. Motoriem bez pēcapstrādes motora emisiju pamatlīmenis ir vienāds ar neapstrādātām motora emisijām. Motoriem ar pēcapstrādi motora emisiju pamatlīmenis ir vienāds ar izpūtēja emisijām lejpus pēcapstrādes sistēmas. |
| --- | --- |

3.11.

“Motora emisiju pamatlīmenis” ir emisijas, ko rada konkrēts motors vai motora sistēma bez emisiju kontroles modernizētas ierīces. Motoriem bez pēcapstrādes motora emisiju pamatlīmenis ir vienāds ar neapstrādātām motora emisijām. Motoriem ar pēcapstrādi motora emisiju pamatlīmenis ir vienāds ar izpūtēja emisijām lejpus pēcapstrādes sistēmas.

| 3.12. | “Motoru saime” ir motora ražotāja noteikta tādu motoru sistēmu grupa, kam pēc attiecīgi Noteikumu Nr. 49 7. punktā vai Noteikumu Nr. 96 7. punktā noteiktās konstrukcijas ir līdzīgi izplūdes emisijas raksturlielumi; visi vienas saimes motori atbilst piemērojamām emisijas robežvērtībām. |
| --- | --- |

3.12.

“Motoru saime” ir motora ražotāja noteikta tādu motoru sistēmu grupa, kam pēc attiecīgi Noteikumu Nr. 49 7. punktā vai Noteikumu Nr. 96 7. punktā noteiktās konstrukcijas ir līdzīgi izplūdes emisijas raksturlielumi; visi vienas saimes motori atbilst piemērojamām emisijas robežvērtībām.

| 3.13. | “Motora sistēma” ir motors, emisiju kontroles sistēma un saziņas saskarne (aparatūra un ziņojumi) starp motora sistēmas elektronisko(-ajiem) vadības bloku(-iem) (ECU) un jebkādu citu spēka pārvada vai transportlīdzekļa vadības bloku. |
| --- | --- |

3.13.

“Motora sistēma” ir motors, emisiju kontroles sistēma un saziņas saskarne (aparatūra un ziņojumi) starp motora sistēmas elektronisko(-ajiem) vadības bloku(-iem) (ECU) un jebkādu citu spēka pārvada vai transportlīdzekļa vadības bloku.

ECU

| 3.14. | “ESC” ir testēšanas cikls, kuru veido 13 stacionāri režīmi un kuru piemēro saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

3.14.

“ESC” ir testēšanas cikls, kuru veido 13 stacionāri režīmi un kuru piemēro saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumiem.

ESC

| 3.15. | “ETC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no 1 800 vienas sekundes īslaicīgiem režīmiem, kuri definēti un kurus piemēro saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

3.15.

“ETC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no 1 800 vienas sekundes īslaicīgiem režīmiem, kuri definēti un kurus piemēro saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumiem.

ETC

| 3.16. | “Gāzveida piesārņojošās vielas” ir oglekļa monoksīds, ogļūdeņraži (pieņemot proporciju CH1,85 dīzelim), slāpekļa oksīdi (NOx, izteikti kā NO2 ekvivalents) un slāpekļa dioksīds (NO2). |
| --- | --- |

3.16.

“Gāzveida piesārņojošās vielas” ir oglekļa monoksīds, ogļūdeņraži (pieņemot proporciju CH1,85 dīzelim), slāpekļa oksīdi (NOx, izteikti kā NO2 ekvivalents) un slāpekļa dioksīds (NO2).

1,85

x

2

2

| 3.17. | “Slodzes apstākļi” ir cieto daļiņu apjoms, kas jebkurā brīdī tiek uzkrāts cieto daļiņu samazināšanas sistēmā (tādā kā filtrs), ko izsaka kā daļu no maksimālā cieto daļiņu apjoma, ko var uzkrāt sistēmā konkrētos braukšanas apstākļos, neierosinot nekādus ārējus reģenerācijas pasākumus. |
| --- | --- |

3.17.

“Slodzes apstākļi” ir cieto daļiņu apjoms, kas jebkurā brīdī tiek uzkrāts cieto daļiņu samazināšanas sistēmā (tādā kā filtrs), ko izsaka kā daļu no maksimālā cieto daļiņu apjoma, ko var uzkrāt sistēmā konkrētos braukšanas apstākļos, neierosinot nekādus ārējus reģenerācijas pasākumus.

| 3.18. | “Ražotājs” ir persona vai struktūra, kas atbild tipa apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas aspektiem un var apliecināt, ka tās rīcībā ir nepieciešamais aprīkojums un līdzekļi, lai veiktu kvalitātes novērtēšanu un panāktu ražošanas atbilstību. Šai personai vai struktūrai nav jābūt tieši iesaistītai visos apstiprināšanas procesā iesaistītā transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības izgatavošanas posmos. |
| --- | --- |

3.18.

“Ražotājs” ir persona vai struktūra, kas atbild tipa apstiprinātājai iestādei par visiem tipa apstiprināšanas aspektiem un var apliecināt, ka tās rīcībā ir nepieciešamais aprīkojums un līdzekļi, lai veiktu kvalitātes novērtēšanu un panāktu ražošanas atbilstību. Šai personai vai struktūrai nav jābūt tieši iesaistītai visos apstiprināšanas procesā iesaistītā transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības izgatavošanas posmos.

| 3.19. | “Uzstādītājs” ir persona vai struktūra, kas atbild par apstiprinātas REC pareizu un drošu uzstādīšanu. |
| --- | --- |

3.19.

“Uzstādītājs” ir persona vai struktūra, kas atbild par apstiprinātas REC pareizu un drošu uzstādīšanu.

REC

| 3.20. | “NOx kontroles diagnostikas sistēma (NCD)” ir REC sistēma, kas var:






  a) | atklāt NOx kontroles darbības traucējumu; |
| --- | --- | --- |

3.20.

“NOx kontroles diagnostikas sistēma (NCD)” ir REC sistēma, kas var:

x

NCD

REC

a)

atklāt NOx kontroles darbības traucējumu;

x

| b) | identificēt iespējamos NOx kontroles darbības traucējumus, izmantojot datora atmiņā uzglabātu informāciju, un/vai paziņot šo informāciju uz āru. |
| --- | --- |

b)

identificēt iespējamos NOx kontroles darbības traucējumus, izmantojot datora atmiņā uzglabātu informāciju, un/vai paziņot šo informāciju uz āru.

x

| 3.21. | “NOx samazināšanas REC” ir REC, kurai ir tāda NOx masas emisijas samazināšanas efektivitāte, kas ļauj to sertificēt kā atbilstošu šajos noteikumos noteiktajai klasifikācijas klasei. |
| --- | --- |

3.21.

“NOx samazināšanas REC” ir REC, kurai ir tāda NOx masas emisijas samazināšanas efektivitāte, kas ļauj to sertificēt kā atbilstošu šajos noteikumos noteiktajai klasifikācijas klasei.

x

REC

REC

x

| 3.22. | “NOx samazināšanas REC saime” ir tādu NOx samazināšanas sistēmu saime, kas darbojas tehniski identiski saskaņā ar šo noteikumu 15. punktu. |
| --- | --- |

3.22.

“NOx samazināšanas REC saime” ir tādu NOx samazināšanas sistēmu saime, kas darbojas tehniski identiski saskaņā ar šo noteikumu 15. punktu.

x

REC

x

| 3.23. | “NRSC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no vienmērīgas darbības režīmiem, kuri definēti un ko piemēro saskaņā ar Noteikumu Nr. 96 attiecīgās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

3.23.

“NRSC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no vienmērīgas darbības režīmiem, kuri definēti un ko piemēro saskaņā ar Noteikumu Nr. 96 attiecīgās sērijas grozījumiem.

NRSC

| 3.24. | “NRTC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no 1 173 vienas sekundes īslaicīgiem režīmiem, kuri definēti un ko piemēro saskaņā ar Noteikumu Nr. 96 attiecīgās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

3.24.

“NRTC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no 1 173 vienas sekundes īslaicīgiem režīmiem, kuri definēti un ko piemēro saskaņā ar Noteikumu Nr. 96 attiecīgās sērijas grozījumiem.

NRTC

| 3.25. | “Iebūvēta lietotāju brīdināšanas sistēma” ir ierīce, kas atklāj, ka REC darbojas nepareizi vai ka tā ir demontēta. |
| --- | --- |

3.25.

“Iebūvēta lietotāju brīdināšanas sistēma” ir ierīce, kas atklāj, ka REC darbojas nepareizi vai ka tā ir demontēta.

| 3.26. | “Cilmes motors” ir motors, kas izraudzīts no motoru saimes tā, lai tā emisijas parametri būtu raksturīgi visai motoru saimei. |
| --- | --- |

3.26.

“Cilmes motors” ir motors, kas izraudzīts no motoru saimes tā, lai tā emisijas parametri būtu raksturīgi visai motoru saimei.

| 3.27. | “Cietās daļiņas (PM)” ir jebkuru vielu masa, ko savāc noteiktā filtrējošā līdzeklī, kura noteikta Noteikumu Nr. 49 vai Nr. 96 attiecīgās sērijas grozījumos. |
| --- | --- |

3.27.

“Cietās daļiņas (PM)” ir jebkuru vielu masa, ko savāc noteiktā filtrējošā līdzeklī, kura noteikta Noteikumu Nr. 49 vai Nr. 96 attiecīgās sērijas grozījumos.

PM

| 3.28. | “Cieto daļiņu samazināšanas REC” ir REC, kurai ir tāda cieto daļiņu masas vai cieto daļiņu skaita emisijas samazināšanas efektivitāte, kas ļauj to sertificēt kā atbilstošu šajos noteikumos noteiktajai klasifikācijas klasei. Reģenerācijas sistēma un stratēģija ir cieto daļiņu samazināšanas REC sastāvdaļa. |
| --- | --- |

3.28.

“Cieto daļiņu samazināšanas REC” ir REC, kurai ir tāda cieto daļiņu masas vai cieto daļiņu skaita emisijas samazināšanas efektivitāte, kas ļauj to sertificēt kā atbilstošu šajos noteikumos noteiktajai klasifikācijas klasei. Reģenerācijas sistēma un stratēģija ir cieto daļiņu samazināšanas REC sastāvdaļa.

REC

REC

REC

| 3.29. | “Cieto daļiņu samazināšanas REC saime” ir tādu cieto daļiņu samazināšanas sistēmu saime, kas darbojas tehniski identiski saskaņā ar šo noteikumu 14. punktu. |
| --- | --- |

3.29.

“Cieto daļiņu samazināšanas REC saime” ir tādu cieto daļiņu samazināšanas sistēmu saime, kas darbojas tehniski identiski saskaņā ar šo noteikumu 14. punktu.

REC

| 3.30. | “Periodiska reģenerācija” ir emisiju kontroles ierīces reģenerācijas process, kas periodiski atkārtojas parasti vienu reizi mazāk nekā 100 motora normāla darba stundās. Ciklos, kuru laikā noris reģenerācija, var tikt pārsniegti emisijas standarti. |
| --- | --- |

3.30.

“Periodiska reģenerācija” ir emisiju kontroles ierīces reģenerācijas process, kas periodiski atkārtojas parasti vienu reizi mazāk nekā 100 motora normāla darba stundās. Ciklos, kuru laikā noris reģenerācija, var tikt pārsniegti emisijas standarti.

| 3.31. | “Cieto daļiņu skaits” ir cieto daļiņu skaits, kas noteikts Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumos. |
| --- | --- |

3.31.

“Cieto daļiņu skaits” ir cieto daļiņu skaits, kas noteikts Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumos.

| 3.32. | “Reaģents” ir jebkāda viela, ko uzglabā transportlīdzekļa tvertnē un ko pēc emisiju kontroles sistēmas signāla (vajadzības gadījumā) pievada izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai. |
| --- | --- |

3.32.

“Reaģents” ir jebkāda viela, ko uzglabā transportlīdzekļa tvertnē un ko pēc emisiju kontroles sistēmas signāla (vajadzības gadījumā) pievada izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmai.

| 3.33. | “Samazināšanas efektivitāte” ir emisiju lejpus REC sistēmas (EREC) un motora emisiju pamatlīmeņa (EBase) attiecība, un abas šīs emisijas mēra saskaņā ar šajos noteikumos noteiktajām procedūrām un aprēķina, kā noteikts šo noteikumu 8.3.4. punktā. |
| --- | --- |

3.33.

“Samazināšanas efektivitāte” ir emisiju lejpus REC sistēmas (EREC) un motora emisiju pamatlīmeņa (EBase) attiecība, un abas šīs emisijas mēra saskaņā ar šajos noteikumos noteiktajām procedūrām un aprēķina, kā noteikts šo noteikumu 8.3.4. punktā.

REC

REC

Base

| 3.34. | “Samazināšanas līmenis” ir samazināšanas efektivitāte procentos, kas jānodrošina emisiju kontroles modernizētajai ierīcei (REC), lai to varētu sertificēt kā atbilstošu samazināšanas līmeņa prasībām, kas dotas šo noteikumu 8.3. punktā. |
| --- | --- |

3.34.

“Samazināšanas līmenis” ir samazināšanas efektivitāte procentos, kas jānodrošina emisiju kontroles modernizētajai ierīcei (REC), lai to varētu sertificēt kā atbilstošu samazināšanas līmeņa prasībām, kas dotas šo noteikumu 8.3. punktā.

REC

| 3.35. | “Emisiju kontroles modernizēta ierīce (REC)” ir jebkāda cieto daļiņu samazināšanas sistēma, NOx samazināšanas sistēma vai abu šo sistēmu apvienojums, ko izmanto modernizācijas mērķiem. Ierīces sastāvā ir tās darbības nodrošināšanai būtiski sensori un programmatūra. Sistēmas, kas tikai pārveido esošo motora sistēmas vadību, netiek uzskatītas par REC. |
| --- | --- |

3.35.

“Emisiju kontroles modernizēta ierīce (REC)” ir jebkāda cieto daļiņu samazināšanas sistēma, NOx samazināšanas sistēma vai abu šo sistēmu apvienojums, ko izmanto modernizācijas mērķiem. Ierīces sastāvā ir tās darbības nodrošināšanai būtiski sensori un programmatūra. Sistēmas, kas tikai pārveido esošo motora sistēmas vadību, netiek uzskatītas par REC.

REC

x

REC

| 3.36. | “Skenēšanas instruments” ir ārēja testēšanas iekārta, ko izmanto ārējai saziņai ar NCD sistēmu.






  3.36.1. | “Universālais skenēšanas instruments” ir publiski pieejams skenēšanas instruments, kam jāspēj nolasīt kļūmes ziņojumus. |
| --- | --- | --- |

3.36.

“Skenēšanas instruments” ir ārēja testēšanas iekārta, ko izmanto ārējai saziņai ar NCD sistēmu.

NCD

3.36.1.

“Universālais skenēšanas instruments” ir publiski pieejams skenēšanas instruments, kam jāspēj nolasīt kļūmes ziņojumus.

| 3.36.2. | “Ražotāja skenēšanas instruments” ir skenēšanas instruments, ko izmanto tikai REC ražotājs un tā pilnvarotais tirdzniecības uzņēmums un kam ir jāspēj nolasīt kļūmes ziņojumus un jāļauj iedarbināt motoru pēc lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšanas. |
| --- | --- |

3.36.2.

“Ražotāja skenēšanas instruments” ir skenēšanas instruments, ko izmanto tikai REC ražotājs un tā pilnvarotais tirdzniecības uzņēmums un kam ir jāspēj nolasīt kļūmes ziņojumus un jāļauj iedarbināt motoru pēc lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšanas.

REC

| 3.37. | “WHSC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no 13 vienmērīgas darbības režīmiem un kas definēts, un piemērojams saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

3.37.

“WHSC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no 13 vienmērīgas darbības režīmiem un kas definēts, un piemērojams saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumiem.

| 3.38. | “WHTC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no 1 800 vienas sekundes īslaicīgiem režīmiem un kas definēts, un piemērojams saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumiem. |
| --- | --- |

3.38.

“WHTC” ir testēšanas cikls, kas sastāv no 1 800 vienas sekundes īslaicīgiem režīmiem un kas definēts, un piemērojams saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 attiecīgās sērijas grozījumiem.

4.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

4.1.   
  REC tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

REC

4.2.   Katrai REC pievieno šādu informāciju:

REC

| a) | ražotāja nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

a)

ražotāja nosaukumu vai preču zīmi;

| b) | REC marku un identificējošo detaļas numuru, kāds reģistrēts informācijas dokumentā, kas izdots saskaņā ar 1. pielikumā doto paraugu; |
| --- | --- |

b)

REC marku un identificējošo detaļas numuru, kāds reģistrēts informācijas dokumentā, kas izdots saskaņā ar 1. pielikumā doto paraugu;

REC

| c) | piemērošanas diapazonu (kā definēts šo noteikumu 10. punktā), ieskaitot ražošanas gadu, kādam REC ir apstiprināta, attiecīgā gadījumā norādot arī marķējumu, lai noteiktu, vai REC ir piemērots uzstādīšanai transportlīdzeklī, kas ir aprīkots ar iebūvēto diagnostikas sistēmu (OBD); |
| --- | --- |

c)

piemērošanas diapazonu (kā definēts šo noteikumu 10. punktā), ieskaitot ražošanas gadu, kādam REC ir apstiprināta, attiecīgā gadījumā norādot arī marķējumu, lai noteiktu, vai REC ir piemērots uzstādīšanai transportlīdzeklī, kas ir aprīkots ar iebūvēto diagnostikas sistēmu (OBD);

REC

REC

OBD

| d) | modernizētās ierīces uzstādīšanas rokasgrāmatu; |
| --- | --- |

d)

modernizētās ierīces uzstādīšanas rokasgrāmatu;

| e) | tiešajam lietotājam paredzētu tehniskās apkopes rokasgrāmatu, ieskaitot apkopes instrukcijas. |
| --- | --- |

e)

tiešajam lietotājam paredzētu tehniskās apkopes rokasgrāmatu, ieskaitot apkopes instrukcijas.

4.3.   Pieteikuma iesniedzējs iesniedz informācijas dokumentu saskaņā ar šo noteikumu 1. pielikumu. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī testējamās REC paraugu(-us), ko tehniskais dienests saglabā vismaz piecus gadus pēc tipa apstiprinājuma datuma.

REC

5.   MARĶĒJUMI UN ETIĶETES

5.1.   Visas REC marķē, norādot šo noteikumu 1. pielikumā norādītā modernizētās ierīces ražotāja tirdzniecības nosaukumu vai zīmi un norādot identificējošo detaļas numuru, kāds ierakstīts informācijas dokumentā, kas izdots saskaņā ar šo noteikumu 1. pielikumā doto paraugu.

REC

5.2.   Visas REC identificē ar etiķeti, kurā norāda apstiprinājuma marķējuma zīmi, ieskaitot klasi, kā noteikts 4. pielikumā. Šai etiķetei jābūt pastāvīgi piestiprinātai pie REC, un pēc REC uzstādīšanas etiķete ir skaidri salasāma.

REC

REC

REC

5.2.1.   Lai nodrošinātu šādas etiķetes redzamību pēc sistēmas uzstādīšanas, ražotājs drīkst izsniegt etiķetes dublikātu, ko var piestiprināt REC uzstādītājs. Šāda etiķete satur skaidri norādītu vārdu “dublikāts”.

REC

5.2.2.   Etiķetes saglabājas visu ierīces normatīvo darbmūžu. Tās ir skaidri salasāmas, un burti un cipari tajās ir neizdzēšami. Turklāt etiķetes piestiprina tā, lai stiprinājums ilgizturīgs visu ierīces normatīvo darbmūžu, un etiķeti nevar noņemt, to neiznīcinot vai nesabojājot.

5.3.   Apstiprinājuma marķējuma zīme sastāv no:

| a) | apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

a)

apļa, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

2

| b) | šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs – pa labi no apļa, kā noteikts noteikumu 4. pielikumā. Apstiprinājuma numurs ir redzams paziņojuma veidlapā par šo tipu (sk. šo noteikumu 6.2. punktu un 2. pielikumu), pirms kura ir divi cipari, kas apzīmē šo noteikumu grozījumu jaunāko sēriju; |
| --- | --- |

b)

šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs – pa labi no apļa, kā noteikts noteikumu 4. pielikumā. Apstiprinājuma numurs ir redzams paziņojuma veidlapā par šo tipu (sk. šo noteikumu 6.2. punktu un 2. pielikumu), pirms kura ir divi cipari, kas apzīmē šo noteikumu grozījumu jaunāko sēriju;

| c) | REC klases. |
| --- | --- |

c)

REC klases.

REC

5.4.   Apstiprinājuma testiem izmantojamos REC paraugus skaidri identificē, norādot vismaz pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un pieteikuma atsauces numuru.

REC

6.   APSTIPRINĀJUMS

6.1.   Tipa apstiprinājumu piešķir, ja REC atbilst šo noteikumu prasībām.

REC

6.2.   Katrai apstiprinātajai REC piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01 atbilstoši šai grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas apstiprinājuma piešķiršanas laikā izdarīti šajos noteikumos. Vienu un to pašu tipa apstiprinājuma numuru nedrīkst piešķirt citai REC.

REC

REC

6.3.   Paziņojumu par REC apstiprināšanu vai atteikumu, vai apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem dara zināmu šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma līgumslēdzējām pusēm, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikumā dotajam paraugam.

REC

7.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

7.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināto REC konstruē un izgatavo, kā arī nodrošina tās montāžas iespēju tā, lai lietojums atbilstu šajos noteikumos dotajiem nosacījumiem visu REC parasto darbmūžu normālos lietošanas apstākļos.

REC

REC

7.2.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā REC ir ilgizturīga. Proti, to konstruē un izgatavo, kā arī nodrošina tās montāžas iespēju tā, ka tiek iegūta pienācīga spēja pretoties tādiem procesiem kā korozija, oksidācija, vibrācija un mehānisks spriegums, kas uz to iedarbosies normālos lietošanas apstākļos. Konkrētas ilgizturības prasības ir dotas šo noteikumu 9. punktā.

REC

7.3.   
  REC ražotājs sniedz uzstādīšanas dokumentus, kas nodrošinās, ka transportlīdzeklī vai tehnikas vienībā uzstādītā REC darbosies kopā ar nepieciešamajām mašīnas daļām tādējādi, ka tiks izpildītas šo noteikumu 7., 8. un 9. punkta prasības. Šī dokumentācijā ietver REC detalizētas tehniskās prasības un nosacījumus (programmatūru, aparatūru un paziņojumu sistēmu), kas vajadzīgi, lai REC mašīnā uzstādītu pareizi.

REC

REC

REC

REC

7.4.   Nav atļautas ierīces, kas apiet REC vai mazina tās efektivitāti.

REC

7.5.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajai REC ir jābūt aprīkotai ar iebūvētu lietotāja brīdināšanas sistēmu, kura vadītājam signalizē par kļūmi, kas ietekmē REC efektivitāti.

REC

REC

7.5.1.   Cieto daļiņu samazināšanas REC ir aprīkota ar pārraudzības ierīci, kas konstatē REC nepareizu darbību vai demontāžu un iedarbina skaņas un/vai vizuālu signālu, brīdinot par to lietotāju. Cieto daļiņu samazināšanas REC ierīcei, kas darbojas uz reaģenta bāzes, pārraudzības ierīce vajadzības gadījumā var pārtraukt reaģenta vai piedevas ievadi. Brīdināšanas sistēma var darboties, piemēram, pamatojoties uz motora izplūdes pretspiediena nepārtrauktiem mērījumiem.

REC

REC

REC

7.5.2.   Šo noteikumu 7.7. punktā un 10. pielikumā ir noteiktas specifiskas prasības, kas piemērojamas NOx samazināšanas REC.

x

REC

7.5.2.1.   
  REC NOx kontroles stratēģija darbojas visos līgumslēdzēju pušu teritorijām raksturīgajos vides apstākļos un jo īpaši zemā apkārtējā temperatūrā.

REC

x

7.5.3.   Kombinētās PM un NOx samazināšanas REC (IV klases REC) atbilst šo noteikumu 7.5.1., 7.5.2. un 7.5.2.1. punktā noteiktajām prasībām.

PM

x

REC

REC

7.5.4.   Cieto daļiņu samazināšanas REC vai kombinētās PM un NOx samazināšanas REC filtru konstruē un izgatavo tā, lai to varētu uzstādīt tikai vienā virzienā. Ar nodomu vai nejauši filtra uzstādīšana otrādi nav fiziski iespējama.

REC

PM

x

REC

7.6.   Specifiskas prasības REC, kam vajadzīgs reaģents vai piedeva

REC

7.6.1.   Katrai atsevišķai uzglabāšanas tvertnei, kas uzstādīta transportlīdzeklī vai mašīnā, ir jebkāda tajā esošā šķidruma parauga ņemšanas līdzekļi. Parauga ņemšanas vieta ir viegli pieejama bez īpašu instrumentu vai ierīču lietošanas.

7.6.2.   Ar īpaša mehāniska vai elektroniska indikatora starpniecību vadītāju vai mašīnas lietotāju informē par transportlīdzekļa vai mašīnas uzglabāšanas tvertnē iepildītā reaģenta vai piedevas līmeni saskaņā ar šo noteikumu 10. pielikumu. Reaģenta līmeņa indikators un brīdināšanas indikators ir novietots tiešā degvielas līmeņa indikatora tuvumā.

7.6.3.   
  REC ražotājs šo noteikumu 1. pielikumā norāda reaģenta īpašības, tostarp reaģenta tipu, informāciju par koncentrāciju, kad reaģents ir šķīduma veidā, darba temperatūras nosacījumus un atsauces uz starptautiskiem standartiem attiecībā uz sastāvu un kvalitāti.

REC

7.6.4.   Tipa apstiprināšanas laikā tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz detalizētu, rakstisku informāciju, kur pilnībā aprakstītas lietotāja brīdināšanas sistēmas, kas definēta šo noteikumu 10. pielikuma 4. punktā, funkcionālās darbības īpašības un lietotāja iesaistīšanas sistēmas, kas definēta šo noteikumu 10. pielikuma 5. punktā, funkcionālās darbības īpašības.

7.6.5.   Aizsardzība pret reaģenta sasalšanu

7.6.5.1.   Ir atļauts izmantot apsildāmu vai neapsildāmu reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu. Apsildāmā sistēma atbilst šo noteikumu 7.6.5.2.2. punkta prasībām. Neapsildāmā sistēma atbilst šo noteikumu 10. pielikuma 6. punkta prasībām. Neapsildāmas reaģenta tvertnes un dozēšanas sistēmas izmantošanu norāda rakstiskajās instrukcijās transportlīdzekļa vai mašīnas vadītājam vai lietotājam.

7.6.5.2.   Reaģenta tvertne un dozēšanas sistēma

7.6.5.2.1.   Ja reaģents ir sasalis, tas ir pieejams izmantošanai ne vēlāk kā 70 minūšu laikā pēc transportlīdzekļa vai mašīnas iedarbināšanas, kad apkārtējā temperatūra ir 266 K (– 7 °C).

7.6.5.2.2.   Apsildāmas sistēmas konstrukcijas kritēriji

7.6.5.2.2.1.   Reaģenta tvertni un dozēšanas sistēmu iztur 255 K (– 18 °C) temperatūrā 72 stundas vai līdz brīdim, kad reaģents kļūst ciets (atkarībā no tā, kas notiek agrāk).

7.6.5.2.2.2.   Pēc 7.6.5.2.2.1. punktā aprakstītās izturēšanas perioda transportlīdzekli/mašīnu/motoru iedarbina un darbina 266 K (– 7 °C) apkārtējā temperatūrā (vai zemākā) šādi: 10–20 minūtes brīvgaitā, pēc tam līdz 50 minūtēm ar slodzi, kas nepārsniedz 40 % no nominālās slodzes.

7.6.5.2.2.3.   Reaģenta dozēšanas sistēmai ir pilnībā jāfunkcionē pēc 7.6.5.2.2.2. punktā minētās testa procedūras beigām.

7.6.5.2.3.   Konstrukcijas kritēriju novērtēšanu drīkst veikt saldēšanas testēšanas kamerā, izmantojot pilnībā aprīkotu transportlīdzekli vai mašīnu vai to detaļu, kuras tiks uzstādītas transportlīdzeklī vai mašīnā, paraugus vai balstoties uz pārbaudēm dabiskos apstākļos.

7.7.   Prasības NOx kontroles pasākumiem attiecībā uz REC, kurām nepieciešams reaģents

x

REC

7.7.1.   
  REC ražotājs sniedz informāciju, kas pilnībā apraksta NOx kontroles pasākumu funkcionālos ekspluatācijas parametrus, izmantojot 1. pielikumā dotos dokumentus.

REC

x

7.7.2.   
  REC aprīko ar NOx kontroles diagnostikas sistēmu (NCD), kas spēj identificēt NOx kontroles darbības traucējumus. NCD konstruē, izgatavo un uzstāda tā, lai šī sistēma atbilstu šo noteikumu 7. punkta prasībām visu REC parasto darbmūžu normālos lietošanas apstākļos.

REC

x

NCD

x

NCD

REC

7.7.2.1.   
  NCD sistēma spēj darboties:

NCD

| a) | apkārtējā temperatūrā robežās no 266 K līdz 308 K (no – 7 °C līdz 35 °C); |
| --- | --- |

a)

apkārtējā temperatūrā robežās no 266 K līdz 308 K (no – 7 °C līdz 35 °C);

| b) | jebkādā augstumā, kas mazāks par 1 600 m; |
| --- | --- |

b)

jebkādā augstumā, kas mazāks par 1 600 m;

| c) | motora dzesētāja temperatūrai pārsniedzot 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

motora dzesētāja temperatūrai pārsniedzot 343 K (70 °C).

Šo punktu nepiemēro gadījumā, kad pārrauga reaģenta līmeni uzglabāšanas tvertnē, kur pārraudzību veic visos apstākļos, kad mērījumu veikšana ir tehniski iespējama (piem., visos apstākļos, kad šķidrs reaģents nav sasalis).

7.7.3.   
  NCD sistēma atbilst 10. pielikumā noteiktajām prasībām.

NCD

7.8.   Apkopes prasības

7.8.1.   
  REC ražotājs sagatavo rakstiskas instrukcijas par REC sistēmu un tās pareizu darbību, ar kurām tiks nodrošināti visi transportlīdzekļu vai mašīnu vadītāji vai lietotāji.

REC

REC

Šajās instrukcijās norāda: ja REC sistēma nedarbosies pareizi, lietotāja brīdināšanas sistēma informēs vadītāju vai lietotāju par problēmu, un, ignorējot šo brīdinājumu, aktivizēsies lietotāja iesaistīšanas sistēma, kā rezultātā transportlīdzekli vai mašīnu nevarēs atkārtoti iedarbināt.

REC

7.8.2.   Instrukcijās norāda REC pareizas izmantošanas un apkopes prasības, kas jāizpilda, lai saglabātu tās emisijas darbības rādītājus, tostarp par izmantojamo reaģentu pareizu lietošanu.

REC

7.8.3.   Instrukcijas sagatavo skaidrā un netehniskā stilā tajā pašā valodā, kādā rakstīta transportlīdzekļa vai mašīnas lietotāja rokasgrāmata.

7.8.4.   Instrukcijās precizē, vai patērējamie reaģenti vadītājam vai lietotājam jāuzpilda starplaikos starp parastajām apkopēm. Instrukcijās arī norāda nepieciešamo reaģenta kvalitāti. Tajās norāda, kā vadītājam vai lietotājam būtu jāuzpilda reaģenta tvertne. Tāpat sniedz informāciju par reaģenta gaidāmo patēriņu un tā uzpildīšanas biežumu.

7.8.5.   Instrukcijās norāda, ka pareizajām specifikācijām atbilstīga nepieciešamā reaģenta izmantošana un uzpildīšana ir būtiska, lai transportlīdzeklis vai mašīna atbilstu prasībām attiecībā uz REC apstiprinājuma piešķiršanu šim transportlīdzeklim vai mašīnai.

REC

7.8.6.   Instrukcijās norāda, ka reaģentu nepatērējoša transportlīdzekļa vai mašīnas ekspluatācija, kad reaģents ir nepieciešams emisiju samazināšanai, var tikt uzskatīta par noziedzīgu nodarījumu.

7.8.7.   Instrukcijas paskaidro, kā darbojas lietotāja brīdināšanas un iesaistīšanas sistēma. Bez tam paskaidro, kā brīdināšanas sistēmas ignorēšana, reaģenta nepapildināšana vai problēmas nenovēršana ietekmē darbības rādītājus un kļūdu reģistrēšanu.

7.9.   Apstiprinājumu piešķir, ņemot vērā šos apakšpunktus.

7.9.1.   Uzstādītājs vadītāju vai lietotāju nodrošina ar ražotāja rakstiskajām apkopes instrukcijām.

7.9.2.   Ražotājs nodrošina ar REC uzstādīšanas dokumentiem.

REC

7.9.3.   Uzstādītājs nodod attiecīgi darbnīcai vai vadītājam, vai lietotājam ražotāja sagatavotās instrukcijas par lietotāja brīdināšanas sistēmu, par iesaistīšanas sistēmu un par reaģenta pasargāšanu no sasalšanas (kad attiecināms).

7.9.4.   Ražotājs nodrošina uzstādītāju ar rakstisku paziņojumu, ko nodod vadītājam vai lietotājam, par normāliem darbības apstākļiem (temperatūras diapazons, vides apstākļi utt.), kādos REC darbosies pareizi.

REC

8.   VEIKTSPĒJAS PRASĪBAS

8.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātai REC ir jāizpilda visi šādi kritēriji:

REC

| a) | emisijas robežvērtības, kā noteikts 8.2. punktā; |
| --- | --- |

a)

emisijas robežvērtības, kā noteikts 8.2. punktā;

| b) | samazināšanas līmeņi, kā noteikts 8.3. punktā; |
| --- | --- |

b)

samazināšanas līmeņi, kā noteikts 8.3. punktā;

| c) | NO2 emisiju prasības, kā noteikts 8.4. punktā; |
| --- | --- |

c)

NO2 emisiju prasības, kā noteikts 8.4. punktā;

2

| d) | sekundāro emisiju prasības, kā noteikts 8.6. punktā. |
| --- | --- |

d)

sekundāro emisiju prasības, kā noteikts 8.6. punktā.

8.2.   Robežvērtības

Modernizētā motora sistēma nedrīkst pārsniegt attiecīgo piesārņojošo vielu (NOx un/vai PM attiecīgajai REC klasei) emisiju robežvērtības, kādas noteiktas stingrākam emisiju posmam, kā noteikts attiecīgi Noteikumos Nr. 49 vai Nr. 96, un kas izmērītas testa procedūrā(-ās), kas saistīta(-as) ar sasniedzamajām robežvērtībām. Modernizētās motora sistēmas emisiju robežvērtības atbilst vismaz tam posmam, kuram tika apstiprināts bāzes motors attiecībā uz visām citām kontrolētajām piesārņojošajām vielām konkrētajā posmā.

x

PM

REC

8.2.1.   Noteikumu 9. pielikuma tabulās ir ilustrētas katrai REC klasei piemērojamās prasības attiecībā uz nākamā stingrāka emisiju posma robežvērtību izpildi.

REC

8.2.2.   Gadījumā, ja motora tips nav apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 vai Nr. 96 prasībām, reglamentēto piesārņojošo vielu (CO, HC, NOx, un PM) emisijas sākotnējā stāvoklī nedrīkst pārsniegt robežvērtības, kādas noteiktas emisiju posmam, kas ir par vienu zemāks nekā tas, attiecībā uz kuru tiek kārtota REC sertifikācija.

x

PM

REC

8.3.   Samazināšanas līmeņi un samazināšanas efektivitāte

8.3.1.   
  REC sistēmas samazināšanas līmeni raksturo tās samazināšanas efektivitāte, kā norādīts 1. tabulā.

REC

1. tabula

1. tabula

Samazināšanas līmeņi

Samazināšanas līmeņi

| | Minimālā samazināšanas efektivitāte (%) |
| --- | --- |
| PM masa | NOX |
| 01. samazināšanas līmenis | 90 | 60 |

Minimālā samazināšanas efektivitāte (%)

PM masa

NOX

X

01. samazināšanas līmenis

90

60

8.3.2.   Samazināšanas efektivitāti nosaka, salīdzinot emisijas, kas izmērītas REC svērtajā WHTC, ko piemēro lielas noslodzes motoriem, vai kas izmērītas REC svērtajā NRTC, ko piemēro autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai vai lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru motoriem. Samazināšanas efektivitāti aprēķina, kā noteikts šo noteikumu 8.3.4. punktā.

REC

WHTC

REC

NRTC

8.3.3.   Šajos noteikumos NOx samazināšanas efektivitāti piemēro sistēmām, kas paredzētas NOx samazināšanai, un PM samazināšanas līmeni piemēro sistēmām, kas paredzētas PM samazināšanai. IV klases REC ir jāatbilst gan NOx, gan PM samazināšanas līmenim, kas norādīts šo noteikumu 1. tabulā.

x

x

PM

PM

REC

x

PM

8.3.4.   Samazināšanas efektivitāti aprēķina no attiecīgās piesārņojošās vielas izmērītajām emisijām lejpus REC (EREC) un motora sistēmas konkrētās piesārņojošās vielas izmērītās emisijas pirms REC uzstādīšanas (EBase), veicot abus šos mērījumus saskaņā ar šajos noteikumos noteiktajām procedūrām:

REC

REC

REC

Base

samazināšanas efektivitāte (procentos) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.4.   Prasības attiecībā uz NO2 emisijām

2

8.4.1.   I klases REC NO2 emisijas nedrīkst pārsniegt NO2 emisiju pamatlīmeni, kas izmērīts, kā paredzēts šo noteikumu 5 pielikumā.

REC

2

2

8.4.2.   IIA klases REC NO2 pakāpeniskais palielinājums nedrīkst būt lielāks par 20 procentpunktiem virs līmeņa, kas reģistrēts, kad REC nav uzstādīta (pamatlīmenis). Piemēram, ja pamatlīmeņa NO2 ir 10 procenti no NOx, maksimālā pieļaujamā NO2 emisija ar REC ir 30 procenti no NOx, kas izmērīta, kā paredzēts šo noteikumu 5. pielikumā. IIB klases REC NO2 pakāpeniskais palielinājums nedrīkst būt lielāks par 30 procentpunktiem.

REC

2

REC

2

x

2

REC

x

REC

2

8.4.3.   III klases REC nedrīkst būt NO2 emisiju pieaugums, izmērīts g/kWh un kā paredzēts šo noteikumu 6. pielikumā.

REC

2

8.4.4.   IV klases REC nedrīkst būt NO2 emisiju pieaugums, izmērīts g/kWh un kā paredzēts šo noteikumu 7. pielikumā.

REC

2

8.5.   Prasības attiecībā uz cieto daļiņu skaita emisijām

8.5.1.   I, IIA vai IIB un IV klases REC, kas apstiprinātas PM 01. samazināšanas līmenim, nodrošina cieto daļiņu skaita samazināšanas efektivitāti vismaz 97 procentu apmērā no testa motora emisiju pamatlīmeņa, kā noteikts 12. punktā, mērījumus veicot saskaņā ar šajos noteikumos doto(-ajām) testa procedūru(-ām).

REC

PM

8.5.2.   Atļauts ņemt neatšķaidītas izplūdes gāzes tiešus paraugus pirms atšķaidīšanas. Cieto daļiņu skaita atšķaidītāju atšķaidīšanas attiecību (cieto daļiņu padeves sistēmas PND1 un PND2, kā paredzēts Noteikumos Nr. 49) tad pielāgo cieto daļiņu skaita skaitītāja (PNC) mērījumu diapazonam.

PNC

8.5.3.   Cieto daļiņu skaita samazināšanas efektivitāti nosaka, no 1 atņemot penetrāciju, kas ir cieto daļiņu skaita emisiju lejpus REC sistēmas un cieto daļiņu skaita emisiju no motora sistēmas pirms REC uzstādīšanas attiecība. Cieto daļiņu skaita samazināšanas efektivitāti norāda procentos. Cieto daļiņu skaita samazināšanas efektivitāti nosaka attiecīgajam testēšanas ciklam, kā noteikts 8.3.2. punktā:

REC

REC

samazināšanas efektivitāte (procentos) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.5.4.   Ja cieto daļiņu skaita samazināšanas efektivitātes mērījumiem izmanto paralēli divas cieto daļiņu skaita mērījumu sistēmas, to mērījumi savstarpēji atrodas 5 procentu robežās, vienlaikus veicot mērījumus no vienas paraugu ņemšanas vietas.

8.6.   Prasības attiecībā uz sekundārajām emisijām

8.6.1.   
  REC sistēmas ražotājs sniedz dokumentārus pierādījumus, lai apliecinātu, ka REC izmantotie materiāli un procesi nerada nekādu papildu kaitējumu veselībai un videi.

REC

REC

8.6.2.   III klases un IV klases REC amonjaka emisijas nedrīkst pārsniegt 25 ppm vidējo vērtību, ja mērījumus veic, izmantojot procedūras, kas paredzētas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 4. pielikuma 7. papildinājumā.

REC

8.6.3.   
  REC nedrīkst palielināt sekundārās emisijas līdz koncentrācijai, par kuru zināms, ka tā rada kaitējumu veselībai.

REC

8.6.4.   Lai saņemtu apstiprinājumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz REC veiktspējas novērtējumu attiecībā uz sekundārajām emisijām. Novērtējumā aplūko visas iespējamās sekundārās emisijas, ko rada REC, ņemot vērā tās darbības principu, konstrukciju, izgatavošanas metodi un izmantotos materiālus.

REC

REC

8.6.4.1.   Novērtējumā jo īpaši:

| a) | aplūko iespējamo dioksīnu veidošanos, ja REC satur varu un vara savienojumus; |
| --- | --- |

a)

aplūko iespējamo dioksīnu veidošanos, ja REC satur varu un vara savienojumus;

REC

| b) | gadījumos, kad REC izmanto degvielas katalizatoru, izvērtē, kā sekundāro emisiju veidošanos ietekmē tas, ka:






  i) | nav šā katalizatora; un |
| --- | --- | --- |

b)

gadījumos, kad REC izmanto degvielas katalizatoru, izvērtē, kā sekundāro emisiju veidošanos ietekmē tas, ka:

REC

i)

nav šā katalizatora; un

| ii) | tas ir līdz divām reizēm lielākā koncentrācijā, nekā ieteicams vai paredzēts. |
| --- | --- |

ii)

tas ir līdz divām reizēm lielākā koncentrācijā, nekā ieteicams vai paredzēts.

8.6.4.2.   Novērtējumā norāda katra izvērtētā sekundāro emisiju veida nosaukumu.

8.6.4.3.   Novērtējumu drīkst veikt, balstoties uz pamatotu inženiertehnisko analīzi un spriedumu, uz testu vai simulāciju rezultātiem, uz līdzīgu sistēmu vai tehnoloģiju analīzes vai testu rezultātiem vai uz šo elementu kombināciju.

8.6.4.4.   Šajos noteikumos uzskata, ka sekundārās emisijas, kuru koncentrācijas nav būtiski augstākas par oriģinālo iekārtu motoru sistēmu radītajām koncentrācijām, nav kaitīgas veselībai.

8.6.5.   Pieteikuma iesniedzējam drīkst pieprasīt veikt sekundāro emisiju testus kā priekšnoteikumu apstiprinājuma saņemšanai gadījumos, ja REC veiktspējas novērtējums attiecībā uz sekundārajām emisijām ļauj pamatoti prognozēt, ka netiks izpildītas 8.6.3. punkta prasības.

REC

9.   ILGIZTURĪBAS PRASĪBAS

9.1.   Pieteikuma iesniedzējs apliecina, ka, lietojot un uzturot REC sistēmu atbilstoši ražotāja instrukcijām, tā atbildīs piemērojamajiem noteikumiem parastās ekspluatācijas laikā visu tās normatīvo darbmūžu:

REC

| a) | M2 un M3, un N kategorijas transportlīdzekļiem līdz 200 000 km nobraukumam vai līdz sešu gadu lietošanas laikam atkarībā no tā, kas pienāk agrāk; |
| --- | --- |

a)

M2 un M3, un N kategorijas transportlīdzekļiem līdz 200 000 km nobraukumam vai līdz sešu gadu lietošanas laikam atkarībā no tā, kas pienāk agrāk;

2

3

| b) | visiem citiem lietojumiem līdz 4 000 darba stundām vai līdz sešu gadu lietošanas laikam atkarībā no tā, kas pienāk agrāk. |
| --- | --- |

b)

visiem citiem lietojumiem līdz 4 000 darba stundām vai līdz sešu gadu lietošanas laikam atkarībā no tā, kas pienāk agrāk.

9.2.   Pieteikuma iesniedzējs veic 1 000 stundu ilgizturības testu motoram apvienojumā ar REC. Šo testu veic vai nu kā transportlīdzekļa vai mašīnas pārbaudi darbībā tipiskā lietojumā, par kuru vienojas tipa apstiprinātāja iestāde un pieteikuma iesniedzējs, vai kā testu motoru izmēģinājumu stendā. Testējot motoru izmēģinājumu stendā, vecošanas cikla, slodzes un ātruma apstākļi aptuveni atbilst 10 procentiem brīvgaitas režīmā, 10 procentiem pārejas režīmā, 75 procentiem liela ātruma un lielas slodzes režīmā un 5 procentiem maza ātruma un vidējas slodzes režīmā.

REC

Ilgizturības izmēģinājumiem var izmantot motoru, kas atšķiras no REC samazināšanas līmeņa noteikšanas testos izmantotā motora, bet kas ir motors konkrētās REC deklarētajā piemērošanas diapazonā.

REC

REC

9.3.   Testa saturs ir šāds:

| a) | uzkrāj REC1 000 nostrādājuma stundas, reģistrējot visus attiecīgos konkrētā motora darbības rādītājus, tostarp degvielas un smēreļļas tipu un patēriņu un attiecīgā gadījumā REC ierīcei nepieciešamo reaģentu vai piedevu, un pastāvīgi katru sekundi reģistrētos izplūdes temperatūras datus pirms REC un spiediena zudumus REC. Ja veic pārbaudi darbībā, tehniskais dienests aizzīmogo REC, un datu reģistrēšanu veic REC ražotājs vai ilgizturības testam izmantotā transportlīdzekļa vai mašīnas lietotājs; |
| --- | --- |

a)

uzkrāj REC1 000 nostrādājuma stundas, reģistrējot visus attiecīgos konkrētā motora darbības rādītājus, tostarp degvielas un smēreļļas tipu un patēriņu un attiecīgā gadījumā REC ierīcei nepieciešamo reaģentu vai piedevu, un pastāvīgi katru sekundi reģistrētos izplūdes temperatūras datus pirms REC un spiediena zudumus REC. Ja veic pārbaudi darbībā, tehniskais dienests aizzīmogo REC, un datu reģistrēšanu veic REC ražotājs vai ilgizturības testam izmantotā transportlīdzekļa vai mašīnas lietotājs;

REC

REC

REC

REC

REC

REC

| b) | Ja REC darbojas ar piedevām vai izmanto reaģentu, uzsākot pārbaudi darbībā, pēc 500 darba stundām un pēc 1 000 darba stundām papildus verificē pareizu dozēšanas ātrumu. |
| --- | --- |

b)

Ja REC darbojas ar piedevām vai izmanto reaģentu, uzsākot pārbaudi darbībā, pēc 500 darba stundām un pēc 1 000 darba stundām papildus verificē pareizu dozēšanas ātrumu.

REC

9.4.   Pēc ilgizturības izmēģinājuma pabeigšanas REC sistēmu, kas tika izmantota ilgizturības pārbaudei, izmanto turpmākai novērtēšanas testēšanai ar oriģinālo testa motoru.

REC

Gadījumā, ja oriģinālais testa motors vairs nedarbojas, var izmantot tāda paša tipa motoru, iepriekš par to vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi.

9.5.   Pēc nostrādājuma uzkrāšanas pabeigšanas REC sistēma atbilst 8. punkta prasībām, testējot to saskaņā ar 9.4. punktu.

REC

10.   PIEMĒROŠANAS DIAPAZONS

10.1.   Piemērošanas diapazons ir motoru vai motoru sistēmu diapazons, kam var pievienot REC saimi. Pieteikuma iesniedzējs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz detalizētu informāciju par piemērošanas diapazonu, kā paredzēts šo noteikumu 3. pielikumā.

REC

10.2.   Piemērošanas diapazons attiecas vien uz motoru saimi, kurai pieder testa motors, kā noteikts 12. punktā.

10.3.   Piemērošanas diapazonu var paplašināt, iekļaujot:

| a) | citus motorus, ko ražo tas pats motoru ražotājs; un |
| --- | --- |

a)

citus motorus, ko ražo tas pats motoru ražotājs; un

| b) | citu motoru ražotāju motorus. |
| --- | --- |

b)

citu motoru ražotāju motorus.

Ja pieteikuma iesniedzējs var apliecināt, ka attiecīgajiem motoriem un testa motoriem ir vienādi šādi kritēriju rādītāji:

| a) | atsevišķa cilindra tilpums ± 20 procenti no testa motora; |
| --- | --- |

a)

atsevišķa cilindra tilpums ± 20 procenti no testa motora;

| b) | iesūkšanas metode (motors ar turbopūti vai atmosfēriskais motors); |
| --- | --- |

b)

iesūkšanas metode (motors ar turbopūti vai atmosfēriskais motors);

| c) | ar vai bez EGR; |
| --- | --- |

c)

ar vai bez EGR;

EGR

| d) | nemainīga vai mainīga griešanās ātruma motors; (3) |
| --- | --- |

d)

nemainīga vai mainīga griešanās ātruma motors; (3)

3

| e) | motora emisiju pamatlīmeņa posms; un |
| --- | --- |

e)

motora emisiju pamatlīmeņa posms; un

| f) | ar pēcapstrādes sistēmu vai bez tās. |
| --- | --- |

f)

ar pēcapstrādes sistēmu vai bez tās.

10.4.   Piemērošanas diapazonu nedrīkst paplašināt, iekļaujot motorus, kuru emisiju pamatlīmeņa posms ir mazāk stingrs nekā testa motora emisiju pamatlīmeņa posms.

10.5.   Ja pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka M2, M3 un N kategorijas transportlīdzekļiem un to CI motoriem testēta REC ir konstruēta arī izmantošanai tādā pašā strukturālā veidā autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vai T kategorijas transportlīdzekļu CI motoros un testa motors saskaņā ar 12. punktu ir tipisks šādiem lietojumiem un arī attiecīgi atbilst 14., 15. vai 16. punktā noteiktajiem saimes kritērijiem, piemērošanas diapazonu var paplašināt, iekļaujot arī autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vai T kategorijas transportlīdzekļu CI motorus.

2

3

CI

REC

CI

CI

Nav atļauts paplašināt REC diapazonu, kura apstiprināta izmantošanai kopā ar autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas vai T kategorijas transportlīdzekļu CI motoriem, ietverot lietojumus uz autoceļiem, tādā veidā, kā aprakstīts šajā punktā.

REC

CI

11.   IZMAIŅAS MOTORA EMISIJU PAMATLĪMENĪ

11.1.   Motora darbības jebkādu parametru izmaiņas, kas varētu ietekmēt motora emisiju pamatlīmeni, jāsaglabā oriģinālā motora ražotāja noteiktajās robežās (piemēram, maksimālais pieļaujamais izplūdes gāzu pretspiediens vai ierobežojumi, kas noteikti ārēju ierīču ietekmei uz elektriskajām vai datu apstrādes sistēmām).

11.2.   Ja ir nepieciešami papildu pasākumi attiecībā uz emisijai būtiskiem komponentiem vai sistēmas komponentiem, tādiem kā izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) kontroles pārveidojumi, lai nodrošinātu motora un izplūdes pēcapstrādes sistēmu pareizu darbību savienojumā ar REC, pieteikuma iesniedzējs iesniedz konstrukcijas pārveidojumu detalizētu aprakstu un skaidrojumu, kā pārveidojumi mainīs emisiju kontroles stratēģijas darbību un veiktspēju. Lai pamatotu šos pieprasījumus, pieteikuma iesniedzējs iesniedz papildu testu datus, inženiertehnisko pamatojumu un analīzi vai jebkādu citu informāciju, ko tipa apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests uzskata par nepieciešamu, lai skatītu pārveidotās un oriģinālās konstrukcijas atšķirības.

EGR

REC

11.3.   Oriģinālā motora ražotāja emisiju kontroles sistēmu nepārveido, izņemot gadījumus, kad:

| a) | pārveidojumi atļauti ar oriģinālā motora ražotāja rakstisku atļauju; vai |
| --- | --- |

a)

pārveidojumi atļauti ar oriģinālā motora ražotāja rakstisku atļauju; vai

| b) | I klases, IIA klases vai IIB klases REC gadījumā tiek aizstāts esošais dīzeļdegvielas oksidācijas katalizators, ar nosacījumu, ka:






  i) | tiek izpildītas 8.4. punkta prasības; un |
| --- | --- | --- |

b)

I klases, IIA klases vai IIB klases REC gadījumā tiek aizstāts esošais dīzeļdegvielas oksidācijas katalizators, ar nosacījumu, ka:

REC

i)

tiek izpildītas 8.4. punkta prasības; un

| ii) | modernizētās motora sistēmas robežvērtības atbilst vismaz tam posmam, kuram tika apstiprināts bāzes motors attiecībā uz visām citām kontrolētajām piesārņojošajām vielām, kas attiecas uz šo posmu; |
| --- | --- |

ii)

modernizētās motora sistēmas robežvērtības atbilst vismaz tam posmam, kuram tika apstiprināts bāzes motors attiecībā uz visām citām kontrolētajām piesārņojošajām vielām, kas attiecas uz šo posmu;

| c) | uzstāda temperatūras un/vai spiediena mērīšanas zondes NOx samazināšanas REC sistēmas kopā ar dozēšanas mezglu ieejā. |
| --- | --- |

c)

uzstāda temperatūras un/vai spiediena mērīšanas zondes NOx samazināšanas REC sistēmas kopā ar dozēšanas mezglu ieejā.

x

REC

11.4.   Ja tiek izpildītas šo noteikumu 11.1. punkta prasības, atļauts veikt pārveidojumus lejpus oriģinālās pēcapstrādes sistēmas.

11.5.   
  REC nedrīkst vājināt oriģinālās motora sistēmas iebūvētās diagnostikas sistēmas (OBD) un NOx kontroles sistēmas veiktspēju.

REC

OBD

x

12.   TESTA MOTORU UN REC KOMBINĀCIJAS IZVĒLE

REC

12.1.   Testa motori ir no motoru saimes, kas atbilst turpmākajam REC piemērošanas diapazonam. Testa motora emisiju rādītājus izmēra, un tiem ir jāatbilst piemērojamā emisiju pamatlīmeņa posma robežvērtībām.

REC

12.2.   Testa motora un REC kombinācija, kas izraudzīta noteiktam piemērošanas diapazonam, atbilst šādiem kritērijiem:

REC

| a) | motora nominālā jauda ir 100 % līdz 60 % robežās no konkrētās saimes cilmes motora maksimālās jaudas, kad to novērtē saskaņā ar attiecīgi Noteikumu Nr. 49 vai Nr. 96 procedūrām; |
| --- | --- |

a)

motora nominālā jauda ir 100 % līdz 60 % robežās no konkrētās saimes cilmes motora maksimālās jaudas, kad to novērtē saskaņā ar attiecīgi Noteikumu Nr. 49 vai Nr. 96 procedūrām;

| b) | kombinācijā ar izraudzīto testa motoru REC ir jābūt ar lielāko telpisko ātrumu REC saimes piemērošanas diapazonā; |
| --- | --- |

b)

kombinācijā ar izraudzīto testa motoru REC ir jābūt ar lielāko telpisko ātrumu REC saimes piemērošanas diapazonā;

REC

REC

| c) | REC ir minimālā katalītiski aktīvo materiālu tilpuma koncentrācija, ko ražotājs noteicis attiecīgajai REC saimei. |
| --- | --- |

c)

REC ir minimālā katalītiski aktīvo materiālu tilpuma koncentrācija, ko ražotājs noteicis attiecīgajai REC saimei.

REC

REC

Ja b) un c) apakšpunktā noteiktās prasības ir savstarpēji nesaderīgas, prioritāte ir b) apakšpunkta prasībām.

12.3.   Ja REC ir paredzēts izmantot motoriem, kuru tips ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 96, obligāti jātestē viens testa motors katrā jaudas kategorijā, kurai REC ir paredzēta.

REC

REC

12.4.   Izvēlētais testa motors, kas gan kā sērijveida ražošanas motors, gan kā modernizēts motors atbilst visiem piesārņojošo vielu emisiju ierobežojumiem, kuri attiecas uz posmu vai standartu, saskaņā ar kuru sākotnēji apstiprināts tā tips. Ja transportlīdzekļi vai mašīnas ir aprīkotas ar iebūvēto diagnostikas sistēmu, modernizētās sistēmas uzstādīšana nedrīkst ietekmēt šo sistēmu pārraudzības funkciju. Modernizācija nedrīkst izmainīt motora elektroniskā vadības bloka raksturlielumus (piemēram, attiecībā uz iesmidzināšanas laikiestati, gaisa masas plūsmas mērīšanu vai izplūdes emisiju samazināšanas stratēģijām). Nav atļauts veikt jebkādus testa motora pārveidojumus, kas maina emisiju oriģinālo raksturojumu (piemēram, nav atļauts mainīt iesmidzināšanas laikiestati).

13.   SPECIFIKĀCIJAS SAISTĪBĀ AR EMISIJU MĒRĪJUMIEM

13.1.   Gāzveida un cieto daļiņu komponentus, ko izdala testēšanai iesniegts motors vai motora sistēma kombinācijā ar REC, mēra, izmantojot Noteikumu Nr. 49 un Nr. 96 piemērojamajos pielikumos aprakstītās metodes.

REC

13.2.   Ja NO2 noteikšanai saskaņā ar šo noteikumu 8.4. punktu izmanto apsildāmu hemiluminiscences detektoru (CLD), izmanto divas paralēlas mērīšanas kameras, lai vienlaikus noteiktu NOx un NO. Drīkst izmantot paralēli divus CLD ar nosacījumu, ka abi atbilst attiecīgi Noteikumu Nr. 49 vai Nr. 96 prasībām un konvertera uzrādītā absolūtā efektivitāte savstarpēji ir 3 procentu robežās.

2

CLD

x

CLD

14.   CIETO DAĻIŅU SAMAZINĀŠANAS REC SAIME

REC

14.1.   Cieto daļiņu samazināšanas REC apstiprinājums joprojām būs derīgs nomināli līdzīgām sistēmām atšķirīgā konfigurācijā vai lietojumā, ja sistēma neatšķiras no testētās sistēmas šādu parametru ziņā:

REC

| a) | aktīvā elementa stiprināšanas veids (piemēram, adhezīva vai mehāniska fiksācija) un darbība; |
| --- | --- |

a)

aktīvā elementa stiprināšanas veids (piemēram, adhezīva vai mehāniska fiksācija) un darbība;

| b) | aktīvā elementa darbības princips (piemēram, metālisks vai keramikas materiāls, barjerveida filtrācija vai aerodinamiskā separācija); |
| --- | --- |

b)

aktīvā elementa darbības princips (piemēram, metālisks vai keramikas materiāls, barjerveida filtrācija vai aerodinamiskā separācija);

| c) | filtra vai cita aktīvā materiāla konstrukcija un raksturlielumi (piemēram, vai tas sastāv no loksnēm vai plāksnēm, vai tas ir pīts vai austs, elementa, materiāla vai neaustā materiāla blīvums, barjerveida filtrējošās vides porainība un poras diametrs, kabatu, lāpstiņu vai lodīšu skaits aerodinamiskajos separatoros, svarīgo komponentu virsmas raupjums un stiepļu, lodīšu vai šķiedru diametrs); |
| --- | --- |

c)

filtra vai cita aktīvā materiāla konstrukcija un raksturlielumi (piemēram, vai tas sastāv no loksnēm vai plāksnēm, vai tas ir pīts vai austs, elementa, materiāla vai neaustā materiāla blīvums, barjerveida filtrējošās vides porainība un poras diametrs, kabatu, lāpstiņu vai lodīšu skaits aerodinamiskajos separatoros, svarīgo komponentu virsmas raupjums un stiepļu, lodīšu vai šķiedru diametrs);

| d) | cieto daļiņu samazināšanas sistēmas katalītiski aktīvo materiālu, tostarp augšupplūsmas katalizatoru (ja uzstādīti), minimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3); |
| --- | --- |

d)

cieto daļiņu samazināšanas sistēmas katalītiski aktīvo materiālu, tostarp augšupplūsmas katalizatoru (ja uzstādīti), minimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3);

3

| e) | cieto daļiņu samazināšanas sistēmas katalītiski aktīvo materiālu, tostarp augšupplūsmas katalizatoru (ja uzstādīti), maksimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3); |
| --- | --- |

e)

cieto daļiņu samazināšanas sistēmas katalītiski aktīvo materiālu, tostarp augšupplūsmas katalizatoru (ja uzstādīti), maksimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3);

3

| f) | taras vai iepakojuma konstrukcijas parametri (piemēram, aktīvo elementu nesēja uzglabāšana vai saturēšana); |
| --- | --- |

f)

taras vai iepakojuma konstrukcijas parametri (piemēram, aktīvo elementu nesēja uzglabāšana vai saturēšana);

| g) | katra aktīvā komponenta (piemēram, DOC, filtra substrāta) tilpums, kas ir ± 40 procentu robežās no testētās ierīces tilpuma; |
| --- | --- |

g)

katra aktīvā komponenta (piemēram, DOC, filtra substrāta) tilpums, kas ir ± 40 procentu robežās no testētās ierīces tilpuma;

DOC

| h) | reģenerācijas veids (periodiska vai nepārtraukta); |
| --- | --- |

h)

reģenerācijas veids (periodiska vai nepārtraukta);

| i) | reģenerācijas princips (piemēram, katalītiska, termiska vai elektrotermiska) un reģenerācijas stratēģija (piemēram, pasīva, aktīva, piespiedu); |
| --- | --- |

i)

reģenerācijas princips (piemēram, katalītiska, termiska vai elektrotermiska) un reģenerācijas stratēģija (piemēram, pasīva, aktīva, piespiedu);

| j) | piedevu vai reaģentu (ja izmanto) ievadīšanas metode un kontroles stratēģija; |
| --- | --- |

j)

piedevu vai reaģentu (ja izmanto) ievadīšanas metode un kontroles stratēģija;

| k) | piedevas vai reaģenta (ja izmanto) tips; |
| --- | --- |

k)

piedevas vai reaģenta (ja izmanto) tips;

| l) | uzstādīšanas nosacījumi (no turbokompresora izejas (turbīnas) līdz cieto daļiņu samazināšanas REC ievadam maks. ievadīšanas starpība ir +0,5 m); |
| --- | --- |

l)

uzstādīšanas nosacījumi (no turbokompresora izejas (turbīnas) līdz cieto daļiņu samazināšanas REC ievadam maks. ievadīšanas starpība ir +0,5 m);

REC

| m) | jebkāda katalītiski aktīvā materiāla tips; |
| --- | --- |

m)

jebkāda katalītiski aktīvā materiāla tips;

| n) | ar augšupplūsmas oksidācijas katalizatoru vai bez tā; |
| --- | --- |

n)

ar augšupplūsmas oksidācijas katalizatoru vai bez tā;

| o) | ja testētā ierīce tika testēta kopā ar citām piesārņojuma kontroles ierīcēm:






  i) | ierīču tāda paša izkārtojuma saglabāšana konkrētajā REC; un |
| --- | --- | --- |

o)

ja testētā ierīce tika testēta kopā ar citām piesārņojuma kontroles ierīcēm:

i)

ierīču tāda paša izkārtojuma saglabāšana konkrētajā REC; un

REC

| ii) | citu piesārņojuma kontroles ierīču konstrukcija un darbības princips ir līdzīgs testēšanā izmantoto ierīču konstrukcijai un darbības principam. |
| --- | --- |

ii)

citu piesārņojuma kontroles ierīču konstrukcija un darbības princips ir līdzīgs testēšanā izmantoto ierīču konstrukcijai un darbības principam.

14.2.   Ja cieto daļiņu samazināšanas REC testē uz motora izmēģinājumu stenda, REC uzstāda tā, ka no REC ievada līdz turbokompresora (turbīnas) izejai vai līdz izplūdes kolektora izejas plaknei, ja turbokompresors nav uzstādīts, attālums ir vismaz 2 metri. Ja pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka visos turpmākajos REC lietojumos tiks izmantots mazāks minimālais attālums nekā šeit norādītais, testēšanas kamerā izmantotās caurules garumu var attiecīgi samazināt. Izolācija vai citi līdzīgi izplūdes temperatūras saglabāšanas līdzekļi ir pieļaujami vien tad, ja tie tiks izmantoti, uzstādot šo REC transportlīdzeklī vai mašīnā.

REC

REC

REC

REC

REC

15.   NOx SAMAZINĀŠANAS REC SAIME

x

REC

15.1.   NOx samazināšanas REC apstiprinājums joprojām būs derīgs nomināli līdzīgām sistēmām (kurās izmanto to pašu NOx samazināšanas tehnoloģiju) atšķirīgā konfigurācijā vai lietojumā, ja sistēma neatšķiras no testētās sistēmas šādu īpašību ziņā:

x

REC

x

| a) | ierīces aktīvo elementu kritiskie izmēri (tādi kā vārstu vai kanālu izmēri vai katalītiskā elementa tilpums, tostarp jebkāda reaģenta jaukšanas ierīce) ir tādi paši kā testētās ierīces izmēri, vai arī izmēru atšķirības ir tādas, ka ar atbilstīgiem testiem vai skaidru inženiertehnisko analīzi var pamatot to nenozīmīgumu. Piemēram, katalītiskā elementa aktīvais tilpums ir ± 40 procenti no testētās ierīces aktīvā tilpuma; |
| --- | --- |

a)

ierīces aktīvo elementu kritiskie izmēri (tādi kā vārstu vai kanālu izmēri vai katalītiskā elementa tilpums, tostarp jebkāda reaģenta jaukšanas ierīce) ir tādi paši kā testētās ierīces izmēri, vai arī izmēru atšķirības ir tādas, ka ar atbilstīgiem testiem vai skaidru inženiertehnisko analīzi var pamatot to nenozīmīgumu. Piemēram, katalītiskā elementa aktīvais tilpums ir ± 40 procenti no testētās ierīces aktīvā tilpuma;

| b) | jebkāda izmantotā temperatūras kontroles metode (piemēram, katalītiska, termiska vai elektrotermiska karsēšana); |
| --- | --- |

b)

jebkāda izmantotā temperatūras kontroles metode (piemēram, katalītiska, termiska vai elektrotermiska karsēšana);

| c) | ja testētā ierīce tika testēta kopā ar citām piesārņojuma kontroles ierīcēm:






  i) | ierīču tāda paša izkārtojuma saglabāšana konkrētajā REC; un |
| --- | --- | --- |

c)

ja testētā ierīce tika testēta kopā ar citām piesārņojuma kontroles ierīcēm:

i)

ierīču tāda paša izkārtojuma saglabāšana konkrētajā REC; un

REC

| ii) | citu piesārņojuma kontroles ierīču konstrukcija un darbības princips ir līdzīgs testēšanā izmantoto ierīču konstrukcijai un darbības principam; |
| --- | --- |

ii)

citu piesārņojuma kontroles ierīču konstrukcija un darbības princips ir līdzīgs testēšanā izmantoto ierīču konstrukcijai un darbības principam;

| d) | katalizatora substrāta materiāls un substrāta mehāniskā konstrukcija (piemēram, apvalkots monolīts vai ekstrudēts monolīts, loksnes vai plāksnes) un tajā izveidoto izplūdes gāzes kanālu forma, šķērsgriezuma laukums un blīvums; |
| --- | --- |

d)

katalizatora substrāta materiāls un substrāta mehāniskā konstrukcija (piemēram, apvalkots monolīts vai ekstrudēts monolīts, loksnes vai plāksnes) un tajā izveidoto izplūdes gāzes kanālu forma, šķērsgriezuma laukums un blīvums;

| e) | tas pats katalītiski aktīvais materiāls, porainā oksīda pārklājums, noslodze un katalizatora izkliede pa substrātu, kā sistēmai ar tipa apstiprinājumu saprātīgu ražošanas pielaižu robežās; |
| --- | --- |

e)

tas pats katalītiski aktīvais materiāls, porainā oksīda pārklājums, noslodze un katalizatora izkliede pa substrātu, kā sistēmai ar tipa apstiprinājumu saprātīgu ražošanas pielaižu robežās;

| f) | reaģenta vai piedevas (ja izmanto) tips; |
| --- | --- |

f)

reaģenta vai piedevas (ja izmanto) tips;

| g) | izmantotā kontroles stratēģija, tostarp šīs stratēģijas īstenošanas iezīmes, tādas kā aiztures periodi, reaģentu dozēšanas ātrums, sensoru izvietojums un raksturlielumi, kā arī ar vārstiem saistītās laika konstantes un plūsmas raksturlielumi. Ja dažādiem klimatiskiem apstākļiem izmanto atšķirīgus reaģentus un/vai stratēģijas, testa laikā pārbauda stratēģiju ar zemāko kopējo dozēšanu; |
| --- | --- |

g)

izmantotā kontroles stratēģija, tostarp šīs stratēģijas īstenošanas iezīmes, tādas kā aiztures periodi, reaģentu dozēšanas ātrums, sensoru izvietojums un raksturlielumi, kā arī ar vārstiem saistītās laika konstantes un plūsmas raksturlielumi. Ja dažādiem klimatiskiem apstākļiem izmanto atšķirīgus reaģentus un/vai stratēģijas, testa laikā pārbauda stratēģiju ar zemāko kopējo dozēšanu;

| h) | reaģenta ievadīšanas vieta un apstākļi. Uzskatāms, ka šis nosacījums ir izpildīts, ja ievadīšanas punkts atrodas vismaz tādā pašā attālumā no katalizatora ieejas, kāds tas ir testētajai ierīcei, un tādi paši ir arī reaģenta ievadīšanas līdzekļi (piemēram, ar gaisa palīdzību vai bez tā) un sajaukšanas ierīce. |
| --- | --- |

h)

reaģenta ievadīšanas vieta un apstākļi. Uzskatāms, ka šis nosacījums ir izpildīts, ja ievadīšanas punkts atrodas vismaz tādā pašā attālumā no katalizatora ieejas, kāds tas ir testētajai ierīcei, un tādi paši ir arī reaģenta ievadīšanas līdzekļi (piemēram, ar gaisa palīdzību vai bez tā) un sajaukšanas ierīce.

15.2.   Ja NOx samazināšanas REC testē motora testēšanas kamerā, REC uzstāda tā, ka līdz turbokompresora (turbīnas) izejai vai līdz izplūdes kolektora izejas atlokam, ja motors nav aprīkots ar turbokompresoru, attālums ir vismaz 2 metri. Ja pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka visos turpmākajos REC lietojumos tiks izmantots mazāks minimālais attālums nekā šeit norādītais, testēšanas kamerā izmantotās caurules garumu var attiecīgi samazināt. Izolācija vai citi līdzīgi izplūdes temperatūras saglabāšanas līdzekļi ir pieļaujami vien tad, ja tie tiks izmantoti, uzstādot šo REC transportlīdzeklī vai mašīnā.

x

REC

REC

REC

REC

16.   NOx UN PM SAMAZINĀŠANAS REC SAIME

x

PM

REC

NOx un PM samazināšanas REC apstiprinājums joprojām būs derīgs nomināli līdzīgām sistēmām atšķirīgā konfigurācijā vai lietojumā, ja sistēma neatšķiras no testētās sistēmas šādu parametru ziņā:

x

PM

REC

| a) | REC PM samazināšanas elementi atbilst šo noteikumu 14. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

REC PM samazināšanas elementi atbilst šo noteikumu 14. punkta prasībām;

REC PM

| b) | REC NOx samazināšanas elementi atbilst šo noteikumu 15. punkta prasībām; |
| --- | --- |

b)

REC NOx samazināšanas elementi atbilst šo noteikumu 15. punkta prasībām;

REC

x

| c) | REC PM un NOx samazināšanas elementu savstarpējais novietojums ir tāds pats kā testētajai ierīcei (piemēram, PM REC augšpus NOx
  REC). |
| --- | --- |

c)

REC PM un NOx samazināšanas elementu savstarpējais novietojums ir tāds pats kā testētajai ierīcei (piemēram, PM REC augšpus NOx
  REC).

REC PM

x

PM REC

x

REC

Uzskatāms, ka ierīces, kurās PM un NOx daudzuma samazināšana notiek ar to pašu substrātu, un ierīces, kurās šīs abas darbības tiek veiktas ar dažādiem substrātiem, nav vienas saimes ierīces.

PM

x

17.   DEGVIELA UN ĪPATNĒJAIS DEGVIELAS PATĒRIŅŠ

17.1.   
  REC testē, izmantojot tirdzniecībā pieejamu degvielu, kādu parasti izmanto transportlīdzekļos un mašīnās, ko aprīkos ar šo REC.

REC

REC

17.2.   
  REC ražotājs drīkst lūgt tipa apstiprinātājai iestādei atļauju veikt testus ar REC, izmantojot standartdegvielu kā alternatīvu tirdzniecībā pieejamajai degvielai. Šādā gadījumā standartdegviela būs degviela, kas noteikta vai nu Noteikumos Nr. 49, vai Nr. 96.

REC

REC

17.3.   Ar REC aprīkotā motora īpatnējais degvielas patēriņš piemērojamo testēšanas ciklu laikā (šo noteikumu 5. pielikuma 2.3. un 3.3. punkts un 6. pielikuma 2.3. un 3.3. punkts) drīkst būt ne vairāk kā par 4 procentiem lielāks modernizētā stāvoklī salīdzinājumā ar vidējo īpatnējo degvielas patēriņu nemodernizētā stāvoklī.

REC

18.   EKSPLUATĀCIJAS ĪPATNĪBAS UN DROŠĪBAS APDRAUDĒJUMS

18.1.   
  REC konstruē tā, ka to var izmantot paredzētajam lietojumam, ja tā uzstādīta saskaņā ar sniegtajām instrukcijām, nepakļaujot lietotājus vai blakus stāvošos nekādiem drošības apdraudējumiem ne tiešā veidā, ne transportlīdzekļa vai mašīnas vai to ekspluatācijas īpašību pārveidojumu rezultātā.

REC

18.2.   
  REC konstruē tā, ka to var izmantot paredzētajam lietojumam, ja tā tiek uzstādīta saskaņā ar sniegtajām instrukcijām, nepasliktinot transportlīdzekļa vai mašīnas ekspluatācijas īpašības, ja vien:

REC

| a) | pasliktinājums nerada drošības apdraudējumu; |
| --- | --- |

a)

pasliktinājums nerada drošības apdraudējumu;

| b) | pasliktinājums nepalielina degvielas patēriņu virs līmeņa, kas noteikts šo noteikumu 17. punktā; |
| --- | --- |

b)

pasliktinājums nepalielina degvielas patēriņu virs līmeņa, kas noteikts šo noteikumu 17. punktā;

| c) | pasliktinājuma raksturs un apmērs ir skaidri noteikts instrukcijās un informācijā, kas tiks nodota modernizācijas veicējam, lietotājam un īpašniekam. |
| --- | --- |

c)

pasliktinājuma raksturs un apmērs ir skaidri noteikts instrukcijās un informācijā, kas tiks nodota modernizācijas veicējam, lietotājam un īpašniekam.

18.3.   Lai nodrošinātu, ka šo noteikumu 20. punktā un 11. pielikumā noteiktās prasības attiecībā uz uzstādīšanu un informācijas sniegšanu tiek pienācīgi izpildītas, REC ražotājs novērtē drošības apdraudējumus, ko var radīt REC uzstādīšana transportlīdzeklī vai mašīnā. Veicot novērtējumu, par pamatu ņem vērā drošības līmeni, ko nodrošina transportlīdzeklis vai mašīna, kad tā pirmo reizi laista tirgū.

REC

REC

19.   TROKŠŅA EMISIJAS

Pieteikuma iesniedzējs sniedz pierādījumus, ka REC modernizācija saskaņā ar sniegtajām uzstādīšanas instrukcijām nepalielinās transportlīdzekļa trokšņu emisijas. Šī prasība ir uzskatāma par izpildītu, ja tiek sniegts pierādījums, ka REC ir paredzēts uzstādīt ceļu transportlīdzeklī (4) tikai papildus oriģinālā iekārtas ražotāja standarta klusināšanas sistēmai trokšņa slāpēšanas sistēmai.

REC

REC

4

20.   REC UZSTĀDĪŠANA

REC

20.1.   
  REC ražotājs nodrošina ar rakstiskām uzstādīšanas vadlīnijām un ekspluatācijas un apkopes instrukcijām saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikumu.

REC

20.2.   
  REC ražotāja uzmanība tiek vērsta, jo īpaši, uz šo noteikumu 11. pielikumā noteikto prasību attiecībā uz vadlīnijām un instrukcijām:

REC

| a) | tām ir jābūt uzrakstītām tās valsts valodā, kurā REC pārdod vai kurā sagaidāma tās izmantošana, un paredzētajam lasītāju lokam skaidri saprotamā valodā; |
| --- | --- |

a)

tām ir jābūt uzrakstītām tās valsts valodā, kurā REC pārdod vai kurā sagaidāma tās izmantošana, un paredzētajam lasītāju lokam skaidri saprotamā valodā;

REC

| b) | tām ir jāatgādina uzstādītājam par viņa iespējamo juridisko atbildību; |
| --- | --- |

b)

tām ir jāatgādina uzstādītājam par viņa iespējamo juridisko atbildību;

| c) | tām jānorāda tiešajam lietotājam REC pienācīgas apkopes jebkādas prasības, tostarp attiecīgā gadījumā par izmantojamo reaģentu un piedevu lietošanu; |
| --- | --- |

c)

tām jānorāda tiešajam lietotājam REC pienācīgas apkopes jebkādas prasības, tostarp attiecīgā gadījumā par izmantojamo reaģentu un piedevu lietošanu;

REC

| d) | tām jānorāda transportlīdzekļa vai mašīnas lietošanas jebkādas prasības vai ierobežojumi, kas jāievēro, lai nodrošinātu REC pareizu darbību un drošību; |
| --- | --- |

d)

tām jānorāda transportlīdzekļa vai mašīnas lietošanas jebkādas prasības vai ierobežojumi, kas jāievēro, lai nodrošinātu REC pareizu darbību un drošību;

REC

| e) | tām jānorāda, vai transportlīdzekļa vai mašīnas lietotājam ir nepieciešams atkārtoti uzpildīt reaģentus laikposmā starp parastajiem apkopes intervāliem, un jānorāda iespējamais reaģenta patēriņa ātrums; |
| --- | --- |

e)

tām jānorāda, vai transportlīdzekļa vai mašīnas lietotājam ir nepieciešams atkārtoti uzpildīt reaģentus laikposmā starp parastajiem apkopes intervāliem, un jānorāda iespējamais reaģenta patēriņa ātrums;

| f) | tām jānorāda lietoto reaģentu vai piedevu tips un kvalitāte; |
| --- | --- |

f)

tām jānorāda lietoto reaģentu vai piedevu tips un kvalitāte;

| g) | tām ir jāatgādina transportlīdzekļa vai mašīnas īpašniekam un lietotājam, ka gadījumos, kad REC uzstādīšana ir tās izmantošanas nosacījums konkrētajā valstī vai reģionā vai ja REC piešķir transportlīdzekļa vai mašīnas īpašniekam stimulus vai priekšrocības, REC neuzturēšana pienācīgā darba kārtībā (tostarp reaģenta vai piedevas pienācīgas papildināšanas nenodrošināšana) var būt līguma pārkāpums vai noziedzīgs nodarījums. |
| --- | --- |

g)

tām ir jāatgādina transportlīdzekļa vai mašīnas īpašniekam un lietotājam, ka gadījumos, kad REC uzstādīšana ir tās izmantošanas nosacījums konkrētajā valstī vai reģionā vai ja REC piešķir transportlīdzekļa vai mašīnas īpašniekam stimulus vai priekšrocības, REC neuzturēšana pienācīgā darba kārtībā (tostarp reaģenta vai piedevas pienācīgas papildināšanas nenodrošināšana) var būt līguma pārkāpums vai noziedzīgs nodarījums.

REC

REC

REC

20.3.   
  REC ražotājs pierāda tipa apstiprinātājai iestādei REC pilnvaroto uzstādītāju atlases, apmācības un pārraudzības procedūru esamību.

REC

REC

21.   REC PĀRVEIDOJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

REC

21.1.   
  REC tipa apstiprinājumu piešķīrušajai tipa apstiprinātājai iestādei paziņo par visiem šo noteikumu kontekstā būtiskiem REC pārveidojumiem. Tipa apstiprinātāja iestāde tad novērtē, vai REC joprojām atbilst vai neatbilst prasībām iekļaušanai attiecīgajā REC saimē.

REC

REC

REC

REC

Tipa apstiprinātāja iestāde drīkst pieprasīt par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam jaunu testa ziņojumu, lai palīdzētu tai veikt novērtējumu.

21.2.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde apstiprina pārveidojumu, REC uzstādīšanas rokasgrāmatā iekļauj atsauci uz oficiālo šā apstiprinājuma paziņojumu.

REC

21.3.   Par apstiprinājumu apstiprināšanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar 6. punktā noteikto procedūru.

21.4.   Tipa apstiprinājuma paplašinājumu izsniedzošā tipa apstiprinātāja iestāde šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā doto paziņojuma veidlapu.

22.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

22.1.   Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst 1958. gada Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām.

22.2.   Ražošanas atbilstības garantēšanas pasākumi atbilst 1958. gada Nolīguma 2. papildinājuma 2. punkta prasībām.

22.3.   Īpašas prasības

| a) | 1958. gada Nolīguma 2. papildinājuma 2.2. punktā minētās pārbaudes ietver pārbaudes par atbilstību šo noteikumu 7. un 8. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

a)

1958. gada Nolīguma 2. papildinājuma 2.2. punktā minētās pārbaudes ietver pārbaudes par atbilstību šo noteikumu 7. un 8. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| b) | Lai piemērotu 1958. gada Nolīguma 2. papildinājuma 2.4.4. punktu, drīkst veikt šo noteikumu 8.2., 8.3. un 8.4. punktā aprakstītie testi. |
| --- | --- |

b)

Lai piemērotu 1958. gada Nolīguma 2. papildinājuma 2.4.4. punktu, drīkst veikt šo noteikumu 8.2., 8.3. un 8.4. punktā aprakstītie testi.

22.4.   Pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas ražotājs iesniedz šādus datus par ražošanas atbilstību, lai varētu veikt sākotnējo novērtējumu:

| a) | aizpildītu un parakstītu pieteikuma veidlapu saskaņā ar tipa apstiprinātājas iestādes doto paraugu; |
| --- | --- |

a)

aizpildītu un parakstītu pieteikuma veidlapu saskaņā ar tipa apstiprinātājas iestādes doto paraugu;

| b) | pieteikuma veidlapā prasītās informācijas aprakstu; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma veidlapā prasītās informācijas aprakstu;

| c) | ISO 9001:2000 vai līdzvērtīgas kvalitātes sistēmas ar atbilstīgu piemērošanas jomu sertifikāta kopiju. |
| --- | --- |

c)

ISO 9001:2000 vai līdzvērtīgas kvalitātes sistēmas ar atbilstīgu piemērošanas jomu sertifikāta kopiju.

22.5.   Pamatojoties uz šo informāciju, ražotājus, kuriem ir sertificēta kvalitātes sistēma, drīkst pielaist tipa apstiprināšanas procedūrai, kad ir saņemts sākotnējā novērtējuma paziņojums, pamatojoties uz izvērtētajiem dokumentiem.

22.6.   Ja ražotājam nav sertificētas kvalitātes sistēmas, uzņēmumu novērtē, pamatojoties uz ISO 9001:2000, ieskaitot ražošanas atbilstības aspektus.

22.7.   Jāapraksta un jāverificē vismaz šādi ISO 9001:2000 aspekti:

| a) | kvalitātes vadības sistēma; |
| --- | --- |

a)

kvalitātes vadības sistēma;

| b) | valdes pienākumi; |
| --- | --- |

b)

valdes pienākumi;

| c) | resursu pārvaldība; |
| --- | --- |

c)

resursu pārvaldība;

| d) | produkta realizācija; |
| --- | --- |

d)

produkta realizācija;

| e) | mērījumi, analīze un uzlabojumi. |
| --- | --- |

e)

mērījumi, analīze un uzlabojumi.

22.8.   Lai apstiprinātu, ka eksistē adekvāti pasākumi un procedūras ražošanas atbilstības efektīvai kontrolei, ražotājs saņem atbilstības paziņojumu, samaksājot publicēta sertifikāta maksu.

22.9.   Paziņojumam ir noteikts derīgums.

22.10.   Pirms abu paziņojumu derīguma termiņa beigām tipa apstiprinātāja iestāde veic ražošanas atbilstības auditu, veicot procesu kontroli pie ražotāja, lai pārliecinātos par ražošanas atbilstības kontroles efektivitāti.

22.11.   Praktiski īstenojot ražošanas atbilstības uzraudzību, tipa apstiprinātāja iestāde ņem vērā uzraudzību, ko veic citu 1958. gada Nolīguma līgumslēdzēju pušu kvalificētās iestādes.

23.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

23.1.   Tipa apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz REC ierīču tipu, drīkst anulēt, ja netiek izpildītas iepriekš 21. un 22. punktā noteiktās prasības.

REC

23.2.   Ja šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse anulē tās iepriekš piešķirtu tipa apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to citas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā doto paziņojuma veidlapu.

24.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātas emisiju kontroles modernizētas ierīces tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinājumu piešķīrušo tipa apstiprinātāju iestādi. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde par to informē citas šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot šo noteikumu 2. pielikumā doto paziņojuma veidlapu.

25.   APSTIPRINĀŠANAS TESTUS VEICOŠO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinājumu piešķirošo tipa apstiprinātāju iestāžu, kurām jānosūta citās valstīs izdota tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu vai anulēšanu apliecinošās veidlapas, nosaukumus un adreses.

26.   PĀREJAS NOTEIKUMI

26.1.   No 01. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsaka piešķirt vai atzīt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 01. sērijas grozījumiem.

26.2.   No 01. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas šo noteikumu 01. sērijas grozījumus piemērojošās līgumslēdzējas puses drīkst atteikt šo noteikumu 01. sērijas grozījumu prasībām neatbilstošu REC tipa apstiprinājumu.

REC

26.3.   Šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses drīkst turpināt piešķirt apstiprinājumus tām REC, kuras atbilst šo noteikumu jebkuram iepriekšējam līmenim, ar nosacījumu, ka šīs REC ir paredzētas izmantošanai līgumslēdzēju pušu valstīs, kas piemēro attiecīgās prasības savos valsts tiesību aktos.

REC

REC

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  1958. gada Nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Šim nolūkam atbilstoši Noteikumiem Nr. 49 apstiprināts motors tiks uzskatīts par mainīga griešanās ātruma motoru.

3

(4)  Šajā saistībā ceļu transportlīdzekļi ir M2, M3 un N kategorijas transportlīdzekļi, kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html), izņemot transportlīdzekļus, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83.

4

2

3

---

1. PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS

Informācijas dokuments Nr. ... Noteikumiem Nr. 132 attiecībā uz emisiju kontroles modernizētu ierīču (REC) tipa apstiprināšanu, kuras paredzētas ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkotiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem, lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un autoceļiem neparedzētai mobilajai tehnikai.

Lai raksturotu tipa apstiprinājuma derīguma diapazonu, jāpievieno galveno komponentu saraksts. Visus rasējumus un daļu sarakstus iesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizētus A4 formātā vai salocītus līdz A4 formātam. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma var būt nepieciešama papildu informācija par REC saimes vienībām, lai apliecinātu atbilstību attiecīgi šo noteikumu 14., 15. vai 16. punktam.

Ja sistēma, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tiek vadītas elektroniski, sniedz informāciju par to veiktspēju.

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

1.2.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

...

1.3.   
  REC tips: ...

1.4.   Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta un piestiprināšanas veids: ...

...

1.5.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

...

2.   IERĪCES APRAKSTS

2.1.   
  REC klase: ...

2.2.   Marka(-as) (komercnosaukums) un ražotāja REC tipa identifikācija: ...

...

2.2.1.   
  REC identificējošais(-ie) detaļas numurs(-i): ...

...

2.3.   Motora tips(-i), kādam(-iem) REC ir paredzēta (piemērošanas diapazons): ...

...

2.4.   Cipari un/vai rakstu zīmes, kas raksturo motora emisiju pamatlīmeņa veiktspēju (1): ...

2.5.   Cipari un/vai rakstu zīmes, kas raksturo sasniegto motora emisiju veiktspēju (1): ...

2.6.   
  REC samazināšanas līmenis, kā definēts šo noteikumu 8.3. punktā: ...

...

2.7.   Vai paredzēta REC saderība ar OBD prasībām: jā/nē (2)

2.8.   Apraksts un rasējumi, kas parāda REC ierīces novietojumu attiecībā pret motora izplūdes kolektoru(-iem): ...

...

2.9.   Maksimālais pieļaujamais REC izplūdes pretspiediens: ... kPa

3.   CIETO DAĻIŅU SAMAZINĀŠANAS REC UN CIETO DAĻIŅU SAMAZINĀŠANAS REC SAIMES RAKSTURLIELUMI

3.1.   Cieto daļiņu samazināšanas sistēmas izmēri, forma un aktīvais tilpums: ...

3.2.   Maksimālais attālums līdz REC ieejai no turbokompresora (turbīnas) izejas vai izplūdes kolektora izejas plaknes, ja turbokompresors nav uzstādīts: ...

3.3.   Cieto daļiņu (PM) samazināšanas REC rasējumu apraksts un detaļu saraksts

Apraksts satur galveno komponentu (norādot detaļu numurus) uzskaitījumu, no kuriem samontē REC katram lietojumam. Turklāt apraksts nodrošina visu informāciju, kas nepieciešama lēmuma pieņemšanai attiecībā uz REC saimi saskaņā ar šo noteikumu 14. punktu.

3.3.1.   Aktīvā elementa stiprināšanas veids (piemēram, adhezīva vai mehāniska fiksācija): ...

3.3.2.   
  PM samazināšanas aktīvā elementa darbības princips (piemēram, metālisks vai keramikas materiāls, ieskaitot materiāla tipu, barjerveida filtrācija vai aerodinamiskā separācija): ...

3.3.3.   Filtra vai cita aktīvā materiāla konstrukcija un raksturlielumi, kā paredzēts šo noteikumu 14.1. punkta c) apakšpunktā: ...

...

3.3.3.1.   Katalītiski aktīvā(-o) materiāla(-u) tips(-i) (ja tāds ir): ...

3.3.3.2.   Substrāta fiziskā konstrukcija: ...

3.3.3.3.   Elementa blīvums, porainība, vidējais poru izmērs un poru izmēra izkliede: ...

...

3.3.4.   Jebkāda(-u) papildinošā(-o) katalizatora(-u) novietojums (augšpus/lejpus), funkcija un darbības princips (piemēram, oksidācija): ...

3.3.4.1.   Katalītiski aktīvā(-o) materiāla(-u) tips(-i): ...

3.3.4.2.   Substrāta fiziskā konstrukcija: ...

3.3.4.3.   Elementa blīvums: ...

3.3.5.   Cieto daļiņu samazināšanas sistēmas katra elementa katalītiski aktīvo materiālu, tostarp papildinošo katalizatoru (ja uzstādīti), minimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3): ...

3.3.6.   Cieto daļiņu samazināšanas sistēmas katra elementa katalītiski aktīvo materiālu, tostarp papildošo katalizatoru (ja uzstādīti), maksimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3): ...

3.3.7.   Taras vai iepakojuma konstrukcijas parametri: ...

3.3.8.   Katra aktīvā komponenta tilpums: ...

3.4.   Reģenerācijas metode vai sistēma (vispusīgs apraksts un/vai rasējums): ...

...

3.4.1.   Reģenerācijas veids (piemēram, periodiska vai nepārtraukta reģenerācija): ...

...

3.4.2.   Reģenerācijas princips, frekvence un stratēģija: ...

...

3.4.3.   Piedevu vai reaģentu (ja izmanto) ievadīšanas metode un kontroles stratēģija: ...

...

3.4.4.   Reaģenta(-u) vai piedevas(-u) veids un koncentrācija: ...

...

3.4.5.   Reaģenta vai piedevas atkārtotas uzpildīšanas biežums: ...

3.5.   
  PM samazināšanas sistēmas pārraudzības apraksts (saskaņā ar šo noteikumu 7. punktu): ...

...

3.6.   Motora vadības vai emisiju kontroles oriģinālās sistēmas jebkādu pārveidojumu apraksts, kā noteikts šo noteikumu 11. punktā: ...

...

3.7.   Normālā darba temperatūra: ... (K) un spiediena diapazons: ... (kPa)

3.8.   Izolācijas izmantošana: jā/nē (2)

3.8.1.   Izolācijas konstrukcija un raksturlielumi: ...

4.   NOx SAMAZINĀŠANAS REC UN NOx SAMAZINĀŠANAS REC SAIMES RAKSTURLIELUMI

4.1.   NOx samazināšanas sistēmas izmēri, forma un aktīvais tilpums: ...

...

4.2.   Maksimālais attālums līdz REC ieejai no turbokompresora (turbīnas) izejas vai izplūdes kolektora izejas plaknes, ja turbokompresors nav uzstādīts: ...

...

4.3.   NOx samazināšanas REC apraksts, rasējumi un detaļu saraksts

Apraksts satur galveno komponentu (norādot detaļu numurus) uzskaitījumu, no kuriem samontē REC katram lietojumam. Turklāt apraksts nodrošina visu informāciju, kas nepieciešama lēmuma pieņemšanai attiecībā uz REC saimi saskaņā ar šo noteikumu 15. punktu.

4.3.1.   Aktīvā elementa stiprināšanas veids (piemēram, adhezīva vai mehāniska fiksācija): ...

4.3.2.   NOx samazināšanas aktīvā elementa (piemēram, selektīvā katalītiskā reducēšana, NOx uzglabāšana un samazināšana) darbības princips: ...

...

4.3.3.   Substrāta un aktīvā materiāla konstrukcija un raksturlielumi, kā noteikts šo noteikumu 15.1. punkta d) un e) apakšpunktā: ...

4.3.3.1.   Katalītiski aktīvā(-o) materiāla(-u) tips(-i): ...

4.3.3.2.   Substrāta fiziskā konstrukcija: ...

4.3.3.3.   Elementa blīvums: ...

4.3.4.   Papildinošā(-o) katalizatora(-u) novietojums (augšpus/lejpus), funkcija un darbības princips (piemēram, oksidācija): ...

4.3.4.1.   Katalītiski aktīvā(-o) materiāla(-u) tips(-i): ...

4.3.4.2.   Substrāta fiziskā konstrukcija: ...

4.3.4.3.   Elementa blīvums: ...

4.3.5.   NOx samazināšanas sistēmas katra elementa katalītiski aktīvo materiālu, tostarp papildinošo katalizatoru (ja uzstādīti), minimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3): ...

4.3.6.   NOx samazināšanas sistēmas katra elementa katalītiski aktīvo materiālu, tostarp papildošo katalizatoru (ja uzstādīti), maksimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3): ...

4.3.7.   Taras vai iepakojuma konstrukcijas parametri: ...

4.3.8.   Katra aktīvā komponenta tilpums: ...

4.4.   Reģenerācijas metode vai sistēma (attiecīgā gadījumā) (vispusīgs apraksts un/vai rasējums): ...

4.5.   Piedevas(-u) vai reaģenta(-u) (ja izmanto) ievadīšanas metode un kontroles stratēģija; ...

...

4.5.1.   Piedevas(-u) vai reaģenta(-u) veids un koncentrācija: ...

...

4.5.2.   Reaģenta normālās darba temperatūras diapazons (K): ...

4.5.3.   Reaģenta vai piedevas atkārtotas uzpildīšanas biežums: ...

4.5.4.   Kontroles stratēģija (piemēram, aiztures periodi, reaģentu dozēšanas ātrums, sensoru izvietojums un raksturlielumi, plūsmas raksturlielumi un reaģenta ievadīšanas vieta): ...

4.6.   Apsildāma sistēma: jā/nē (2)

4.6.1.   Temperatūras kontroles metode (katalītiska, termiska vai elektrotermiska): ...

4.7.   NOx kontroles diagnostikas sistēmas apraksts (saskaņā ar 10. pielikumu): ...

4.8.   Motora vadības vai emisiju kontroles oriģinālās sistēmas jebkādu pārveidojumu apraksts, kā noteikts šo noteikumu 11. punktā: ...

...

4.9.   Normālā darba temperatūra: ... (K) un spiediena diapazons: ... (kPa)

4.10.   Izolācijas izmantošana: jā/nē (2)

4.10.1.   Izolācijas konstrukcija un raksturlielumi: ...

5.   NOx UN PM SAMAZINĀŠANAS REC UN NOx UN PM SAMAZINĀŠANAS REC SAIMES RAKSTURLIELUMI

5.1.   NOx un PM samazināšanas sistēmas izmēri, forma(-as) un aktīvais(-ie) tilpums(-i): ...

5.2.   Maksimālais attālums līdz REC ieejai no turbokompresora (turbīnas) izejas vai izplūdes kolektora izejas plaknes, ja turbokompresors nav uzstādīts: ...

5.3.   NOx un PM samazināšanas REC apraksts, rasējumi un detaļu saraksts

Apraksts satur galveno komponentu (norādot detaļu numurus) uzskaitījumu, no kuriem samontē REC katram lietojumam. Turklāt apraksts nodrošina visu informāciju, kas nepieciešama lēmuma pieņemšanai attiecībā uz REC saimi saskaņā ar šo noteikumu 16. punktu.

5.3.1.   Aktīvā(-o) elementa(-u) stiprināšanas veids (piemēram, adhezīva vai mehāniska fiksācija): ...

5.3.2.   NOx samazināšanas aktīvā elementa (piemēram, selektīvā katalītiskā reducēšana, NOx uzglabāšana un samazināšana) darbības princips un PM samazināšanas aktīvā elementa (piemēram, metālisks vai keramikas materiāls, tostarp materiāla tips, barjerveida filtrācija vai aerodinamiskā separācija) darbības princips: ...

...

5.3.3.   Substrāta(-u) un aktīvā(-o) materiāla(-u) konstrukcija un raksturlielumi, kā noteikts šo noteikumu 14.1. punkta c) apakšpunktā un 15.1. punkta d) un e) apakšpunktā: ...

...

5.3.3.1.   Katalītiski aktīvā(-o) materiāla(-u) tips(-i): ...

5.3.3.2.   Substrāta(-u) fiziskā konstrukcija: ...

5.3.3.3.   
  PM samazināšanas aktīvā elementa darbības princips (piemēram, metālisks vai keramikas materiāls, tostarp materiāla tips, barjerveida filtrācija vai aerodinamiskā separācija) ...

5.3.3.4.   
  PM samazināšanas aktīvā elementa blīvums, porainība, vidējais poru izmērs un poru izmēra izkliede: ...

...

5.3.4.   Papildinošā(-o) katalizatora(-u) novietojums (augšpus/lejpus), funkcija un darbības princips (piemēram, oksidācija): ...

5.3.4.1.   Katalītiski aktīvā(-o) materiāla(-u) tips(-i): ...

5.3.4.2.   Substrāta fiziskā konstrukcija: ...

5.3.4.3.   Elementa blīvums: ...

5.3.5.   NOx un PM samazināšanas sistēmas katra elementa katalītiski aktīvo materiālu, tostarp papildošo katalizatoru (ja uzstādīti), minimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3): ...

...

5.3.6.   NOx un PM samazināšanas sistēmas katra elementa katalītiski aktīvo materiālu, tostarp papildošo katalizatoru (ja uzstādīti), maksimālā volumetriskā koncentrācija (grami/m3): ...

...

5.3.7.   Taras vai iepakojuma konstrukcijas parametri: ...

5.3.8.   Katra aktīvā komponenta tilpums: ...

5.4.   Reģenerācijas metode(-es) vai sistēma(-as) (attiecīgā gadījumā) (vispusīgs apraksts un/vai rasējums): ...

5.4.1.   
  PM samazināšanas sistēmas reģenerācijas veids (piemēram, periodiska vai nepārtraukta reģenerācija): ...

5.4.2.   
  PM samazināšanas sistēmas reģenerācijas princips un reģenerācijas stratēģija: ...

...

5.5.   Piedevu vai reaģentu (ja izmanto) ievadīšanas metode un kontroles stratēģija: ...

...

5.5.1.   Reaģenta(-u) vai piedevas(-u) (ja izmanto) veids un koncentrācija: ...

...

5.5.2.   Reaģenta(-u) vai piedevas(-u) atkārtotas uzpildīšanas biežums: ...

5.5.3.   NOx samazināšanas reaģenta(-u) normālas darba temperatūras diapazons: ... (K)

5.5.4.   Kontroles stratēģija (piemēram, aiztures periodi, reaģentu dozēšanas ātrums, sensoru izvietojums un raksturlielumi, plūsmas raksturlielumi un reaģenta ievadīšanas vieta): ...

5.6.   Apsildāma sistēma: jā/nē (2)

5.6.1.   Temperatūras kontroles metode (katalītiska, termiska vai elektrotermiska): ...

5.7.   
  PM samazināšanas sistēmas pārraudzības apraksts (saskaņā ar šo noteikumu 7.5.1. punktu): ...

5.8.   NOx kontroles diagnostikas sistēmas apraksts (saskaņā ar 10. pielikumu): ...

5.9.   Motora vadības vai emisiju kontroles oriģinālās sistēmas jebkādu pārveidojumu apraksts, kā noteikts šo noteikumu 11. punktā: ...

...

5.10.   Normālā darba temperatūra: ... (K) un spiediena diapazons: ... (kPa)

5.11.   Izolācijas izmantošana: jā/nē (2)

5.11.1.   Izolācijas konstrukcija un raksturlielumi: ...

---

(1)  Kā definēts šo noteikumu 8.2. punktā.

(2)  Lieko svītrot.

---

2. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Lielākais pieļaujamais formāts: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

emisiju kontroles modernizētās ierīces (REC) tips atbilstoši Noteikumiem Nr. 132

Tipa apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese:

2. Ražotāja nosaukums un adrese:

3. Ražotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

4. REC ierīces tips un komerciālais apzīmējums:

5. Tipa identifikācijas līdzekļi:

5.1. Šī marķējuma atrašanās vieta:

6. Motora tips(-i), attiecībā uz kuru(-iem) ierīces tips kvalificējams kā REC:

7. Motora tips(-i), kādam(-iem) REC tika testēta:

7.1. Vai ir apliecināta REC saderība ar OBD prasībām: jā/nē (2)

8. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta un piestiprināšanas veids:

9. Iesniegts tipa apstiprināšanai (datums):

10. Par apstiprinājumu testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

10.1. Testa ziņojuma datums:

10.2. Testa ziņojuma numurs:

11. Tipa apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2)

12. Apstiprinājuma paplašināšanas iemesls(-i) (ja piemērojams):

13. Motora tips vai tipi, kam REC ir paredzēta (piemērošanas diapazons), pamatojoties uz testa rezultātiem:

14. I/II/III/IV klases (2) REC un samazināšanas efektivitāte:

14.1. Konstruēta uzstādīšanai motoram, kas atbilst (noteikumu un posma) emisiju prasībām:

14.2. Motors + REC sistēma atbilst (noteikuma un posma) prasībām attiecībā uz NOx/PM/NOx un PM (2)

14.3. Motors + REC sistēma joprojām atbilst minēto noteikumu un posma prasībām attiecībā uz citām piesārņojošajām vielām, ko reglamentē minētie noteikumi un posms: jā/nē (2)

15. Šim paziņojumam pievienots to tipa apstiprinājuma dokumentu saraksts, kas iesniegti tipa apstiprinājumu piešķīrušajai tipa apstiprinātājai iestādei un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

16. Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš minēto apstiprinājuma numuru:

16.1. Motora emisiju pamatlīmeņa verifikācija:

16.2. Emisiju noteikšana ar uzstādītu REC:

16.3. Samazināšanas efektivitātes rezultāti:

16.4. Veiktspēja ilgizturības izmēģinājumā:

16.5. NO2 emisiju un citu reglamentēto piesārņojošo vielu emisiju noteikšana:

16.6. Trokšņa emisiju deklarācija:

17. Vieta:

18. Datums:

19. Paraksts:

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura apstiprinājumu piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi (sk. apstiprinājuma nosacījumu šajos noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

3. PIELIKUMS

Papildinājums paziņojumam par emisiju kontroles modernizētās ierīces (REC) tipu atbilstoši Noteikumiem Nr. 132

(Tipa apstiprinājums Nr.: ... Paplašinājuma Nr. ...)

1.   Motori, uz kuriem testēta emisiju kontroles modernizētā ierīce:

| Motors Nr. | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- |
| Marka | | | |
| Tips | | | |
| Motors | | | |
| Jauda | | | |
| Kategorija | | | |

Motors Nr.

1

2

n

Marka

Tips

Motors

Jauda

Kategorija

2.   Testa rezultāti:

...

...

...

...

...

...

...

3.   Motora tips(-i), kuram(-iem) REC ir derīga (piemērošanas diapazons):

| Numurs | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Transportlīdzekļa vai motora ražotājs | | | |
| Modelis, gads no/līdz | | | |
| Motora tips | | | |
| Ietilpība/cilindrs (cm3) | | | |
| Ietilpība VH (cm3) | | | |
| Motora lietderīgā jauda (kW min– 1) | | | |
| Motora emisiju pamatlīmenis | | | |
| Klusinātājs aizstāts | | | |
| REC tipa identifikācija | | | |
| REC tips un samazināšanas līmenis | | | |

Numurs

Transportlīdzekļa vai motora ražotājs

Modelis, gads no/līdz

Motora tips

Ietilpība/cilindrs (cm3)

Ietilpība VH (cm3)

Motora lietderīgā jauda (kW min– 1)

Motora emisiju pamatlīmenis

Klusinātājs aizstāts

REC tipa identifikācija

REC tips un samazināšanas līmenis

---

4. PIELIKUMS

REC SISTĒMAS TIPA APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMES IZKĀRTOJUMS

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 5. punktu)

IIA klase

Dotajā piemērā tipa apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta REC, apzīmē Nīderlandē (E 4) apstiprinātu REC tipu atbilstoši Noteikumiem Nr. 132 ar tipa apstiprinājuma numuru 011234. Tipa apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 132, kas grozīti ar šīs sērijas grozījumiem. Apstiprinājuma marķējuma zīme norāda arī REC klasi (I, IIA, IIB, III vai IV).

REC

REC

REC

---

5. PIELIKUMS

CIETO DAĻIŅU SAMAZINĀŠANAS REC (I VAI II KLASES REC) TESTS

Cieto daļiņu samazināšanas REC testē šādos posmos, tostarp novērtē sekundāro piesārņojošo vielu emisijas un nosaka NO2 emisijas:

1.   NOSTRĀDĀJUMA UZKRĀŠANAS IZMĒĢINĀJUMS

Nostrādājuma uzkrāšanas izmēģinājumu veic saskaņā ar šo noteikumu 9. punkta prasībām.

2.   MOTORA EMISIJU PAMATLĪMEŅA UN ĪPATNĒJĀ DEGVIELAS PATĒRIŅA NOTEIKŠANA BEZ UZSTĀDĪTAS REC

2.1.   Motora emisiju pamatlīmeni nosaka, veicot motora sistēmas emisiju testu bez REC saskaņā attiecīgi ar Noteikumu Nr. 49 vai Nr. 96 prasībām, atbilstīgi bāzes motora lietojumam un tipa apstiprinājuma līmenim.

2.2.   Lai varētu noteikt samazināšanas efektivitāti, papildus nosaka emisijas, veicot emisiju testu saskaņā ar šo noteikumu 8.3. punkta prasībām.

2.3.   Nosaka īpatnējo degvielas patēriņu (g/kWh), veicot šā pielikuma 2.2. punktā noteikto emisiju testu.

3.   EMISIJU, DEGVIELAS PATĒRIŅA UN SAMAZINĀŠANAS EFEKTIVITĀTES NOTEIKŠANA AR UZSTĀDĪTU REC PĒC NOSTRĀDĀJUMA UZKRĀŠANAS IZMĒĢINĀJUMA PABEIGŠANAS

3.1.   Emisijas nosaka, veicot emisiju testu saskaņā ar attiecīgi Noteikumu Nr. 49 vai Noteikumu Nr. 96 prasībām atkarībā no paredzētā lietojuma un iesniegtās REC paredzētā emisiju līmeņa, ar atbilstoši šo noteikumu prasībām uzstādītu REC.

3.2.   Lai noteiktu samazināšanas efektivitāti, papildus nosaka emisijas ar uzstādītu REC, veicot emisiju testu saskaņā ar šo noteikumu 8.3. punkta prasībām.

3.3.   Nosaka īpatnējo degvielas patēriņu (g/kWh), veicot šā pielikuma 3.2. punktā noteikto emisiju testu.

4.   CIETO DAĻIŅU SAMAZINĀŠANAS REC REĢENERĀCIJAS STRATĒĢIJAS UN REĢENERĀCIJAS RAKSTURLIELUMU NOTEIKŠANA

4.1.   Cieto daļiņu samazināšanas REC reģenerācijas stratēģiju (periodiskā vai nepārtraukta) un reģenerācijas raksturlielumus nosaka, izmantojot šādu procedūru.

4.2.   Lai novērtētu cieto daļiņu samazināšanas REC reģenerācijas veiktspēju, veic vismaz 25 testēšanas ciklus. Izmantotais testēšanas cikls atbilst tādam emisiju posmam vai standartam, kādam REC sistēma ļautu atbilst transportlīdzeklim vai mašīnai.

Vismaz katrā piektajā testēšanas ciklā mēra gāzveida emisijas un cieto daļiņu masu, kā arī attiecīgā gadījumā cieto daļiņu skaitu. Atsevišķi testē cieto daļiņu samazināšanas sistēmu katrai tipa apstiprināšanas procedūrā definētajai motoru saimei vai piemērošanas diapazonam, ar kuru ir paredzēts izmantot REC sistēmu. Proti, katrai lietojuma jomai veic vienu sistēmas testu.

4.3.   Apliecinājumu, ka cieto daļiņu samazināšanas REC darbojas nepārtrauktas reģenerācijas process, uzskata par iegūtu, ja piemērots novērtējuma mainīgais lielums ir konstants vismaz 25 piemērojamos testēšanas ciklus. Šajā nolūkā par piemērotu novērtējuma mainīgo lielumu uzskata cieto daļiņu emisiju vidējo rādītāju un vidējo izplūdes gāzes pretspiedienu.

Ja pieteikuma iesniedzējs vēlas izmantot vienu vai vairākus dažādus novērtējuma mainīgos lielumus, viņš iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei skaidru tehnisko dokumentāciju, pamatojot savu lūgumu.

Ja iepriekš definētā nepārtrauktas reģenerācijas sistēma spēj veikt arī aktīvo reģenerāciju, piemēro šā pielikuma 4.6. punktā noteiktos novērtējuma kritērijus.

Uzskatāms, ka PM masas emisija un izplūdes gāzes pretspiediens šo noteikumu izpratnē ir konstanti, ja 25 testēšanas ciklos variāciju koeficients ir mazāks par 25 %. Lai veiktu šo novērtējumu, izplūdes gāzes pretspiedienu mēra pastāvīgi un cieto daļiņu emisijas mēra vismaz katrā piektajā testēšanas ciklā.

Variāciju koeficientu (CoV) aprēķina šādi:

Formula

kur:

Formula

un:

vidējā vērtība = (x
  1 + x
  2 + ...+ x
  n)/n

kur:

| n | = | izmērīto vērtību skaits; |
| --- | --- | --- |
| x | = | attiecīgā atsevišķi izmērītā vērtība. |

n

=

izmērīto vērtību skaits;

x

=

attiecīgā atsevišķi izmērītā vērtība.

4.4.   Cieto daļiņu samazināšanas REC reģenerācijas raksturlieluma tests

Šo testu veic, slogojot sistēmu ar cietajām daļiņām, līdz tiek sasniegts konstants izplūdes gāzes pretspiediens, vai slogojot to ne ilgāk par 100 stundām, ja šajā periodā netiek sasniegta konstanta pretspiediena vērtība. Izplūdes gāzes pretspiedienu uzskata par konstantu, ja, veicot mērījumu pēc vismaz 50 stundu laikposma, izplūdes gāzes pretspiediens mainās par ne vairāk kā plus vai mīnus 4 mbar 30 min laikposmā. Cikla testēšanas punktus, ko izmanto sistēmas slogošanai, izraugās tā, lai cieto daļiņu samazināšanas sistēmas ieejā netiktu pārsniegta maksimālā izplūdes gāzes temperatūra 180 °C. Sistēmas slogošanu ar cietajām daļiņām vēlams veikt, darbinot testa motoru ar konstantiem apgriezieniem, kas ir 50–75 % robežās no tā nominālajiem apgriezieniem.

Reģenerāciju aktivizē, kad REC ir noslogota ar cietajām daļiņām, līdz panākts konstants pretspiediens, vai pēc sistēmas 100 stundu darbināšanas, lai to noslogotu, kā noteikts iepriekš. Reģenerāciju var aktivizēt, piemēram, darbinot motoru lielākas slodzes režīmā, lai palielinātu izplūdes temperatūru. Pēc reģenerācijas pabeigšanas veic izplūdes gāzes mērījumus vismaz trīs atkārtotos atbilstīgajos testēšanas ciklos (tas ir, trīs ESC ciklos, ETC ciklos, WHSC ciklos, WHTC ciklos, NRSC ciklos vai NRTC ciklos). Izmērītās izplūdes gāzes piesārņojošās vielas vērtības nedrīkst atšķirties no izplūdes gāzes piesārņojošās vielas vērtībām pirms REC slogošanas procedūras gāzveida emisijām par vairāk nekā 15 % un daļiņu masas vai cieto daļiņu skaita vērtībām par vairāk nekā 20 %.

Ražotājs rakstveidā apstiprina, ka reģenerācijas procesā sasniegtās maksimālās temperatūras nesabojās REC vai būtiski nesamazinās tās lietderīgo darbmūžu.

Kā alternatīvu šeit aprakstītajai slogošanas procedūrai ražotājs var iesniegt cieto daļiņu samazināšanas REC, kas jau ir noslogota līdz reģenerācijas testa veikšanai nepieciešamajai robežai.

4.5.   Nepārtraukti reģenerējošas cieto daļiņu samazināšanas REC novērtēšanas kritēriji

Cieto daļiņu samazināšanas REC sistēmas tests ir uzskatāms par sekmīgu, ja cieto daļiņu emisijas, kas izmērītas atbilstoši šo noteikumu 8. punktam, atbilst prasībām.

4.5.1.   Reglamentētās piesārņojošās vielas

Reglamentēto piesārņojošo vielu emisijas nosaka, veicot mērījumus tūlīt pēc reģenerācijas raksturlielumu noteikšanas testiem.

Reglamentēto piesārņojošo vielu (CO, HC, PM un NOx) emisijas sākotnējos apstākļos un pēc modernizācijas atbilst robežvērtībām, kas noteiktas tam emisiju posmam vai standartam, attiecībā uz kuru motoram bija piešķirts sākotnējais tipa apstiprinājums. Testa ziņojumā ieraksta un parāda NO2 un NOx attiecību sākuma apstākļos un modernizētos apstākļos.

NO2 un NOx masas emisijas nosaka, vienlaikus veicot mērījumus saskaņā ar šo noteikumu 13.2. punktu.

4.6.   Periodiski reģenerējošas cieto daļiņu samazināšanas REC novērtēšanas kritēriji

Šis noteikums piemērojams vienīgi REC, kur izmanto aktīvo reģenerāciju.

Emisijas mēra vismaz trijos attiecīgos karstās darbināšanas testēšanas ciklos (tas ir, trijos karstās darbināšanas ESC ciklos, ETC ciklos, WHSC ciklos, WHTC ciklos, NRSC ciklos vai NRTC ciklos.) Vienā no cikliem, kurā veic mērījumus, ietver stabilizētas REC sistēmas reģenerācijas gadījumu. Abos pārējos ciklos, kuros veic mērījumus, reģenerācija nenotiek. Ja reģenerācija ilgst ilgāk par vienu testēšanas ciklu, secīgi veic nākamos testēšanas ciklus, līdz reģenerācija tiek pabeigta.

REC ražotājs paziņo, kādos apstākļos parasti noris reģenerācijas process (slogošana ar cietajām daļiņām, temperatūra, izplūdes pretspiediens vai citi būtiskie parametri). Ražotājs arī norāda reģenerācijas gadījumu biežumu kā to testu daļu, kur notiek reģenerācija. Tipa apstiprinātāja iestāde, pamatojoties uz labu inženiertehnisko spriedumu, vienojas ar ražotāju, kāda tieši procedūra ir izmantojama šīs daļas noteikšanai. (Šī biežuma daļa ir koeficients F procedūrā, ko izmanto turpmāk izklāstītajā cieto daļiņu nominālo emisiju aprēķina procedūrā.)

Reģenerācijas testa vajadzībām ražotājs iesniedz cieto daļiņu samazināšanas REC sistēmu, kas jau ir noslogota ar cietajām daļiņām. Vai arī ražotājs var veikt secīgus testēšanas ciklus, kā noteikts šā pielikuma 4.4. punktā, līdz cieto daļiņu samazināšanas REC ir noslogota. Emisiju mērījumi nav jāveic, kamēr tiek veikti REC slogošanas cikli ar cietajām daļiņām.

Vidējās emisiju vērtības starp reģenerācijas posmiem nosaka kā vairāku testu, kas veikti apmēram vienādos laika intervālos, proti, starp kuriem ir vienāds nemērīto testēšanas ciklu skaits, aritmētisko vidējo vērtību. Aritmētiskās vidējās vērtības aprēķinā iekļauj kā minimums vismaz vienu testēšanas ciklu, kas ir iespējami tuvu pirms reģenerācijas testa, un vienu testēšanas ciklu, kas ir uzreiz pēc reģenerācijas testa.

Reģenerācijas testa laikā reģistrē visus nepieciešamos datus reģenerācijas konstatēšanai (CO vai NOx emisijas, temperatūru pirms un pēc REC, izplūdes gāzu pretspiedienu un jebkurus citus attiecīgos parametrus). Reģenerācijas procesā ir atļauts pārsniegt piemērojamās emisiju robežvērtības. Testa procedūras shēma parādīta turpmāk attēlā.

Periodiskas reģenerācijas shēma

Emisiju vid. vērtība paraugu ņemšanas laikā e1...n

Svērtās emisijas paraugu ņemšanas un reģenerācijas laikā ew

Emisijas reģenerācijas laikā er

Ciklu skaits

nr

n

e1, 2, 3, ....n

Emisijas (g/KwH)

Periodiski reģenerējošas cieto daļiņu samazināšanas REC sistēmas testu uzskata par sekmīgu, ja cieto daļiņu nominālās emisijas, kas aprēķinātas, izmantojot turpmāk izklāstīto procedūru, ir robežās, kas noteiktas attiecīgajam samazināšanas līmenim, kuram pieteikuma iesniedzējs vēlas apstiprināt REC.

REC

REC

4.6.1.   Reglamentētās piesārņojošās vielas

Reglamentēto piesārņojošo vielu (CO, HC, PM un NOx) emisijas gan sākotnējos apstākļos, gan modernizētos apstākļos nedrīkst pārsniegt robežvērtības, kas noteiktas standartam, attiecībā uz kuru motora tips tika sākotnēji apstiprināts. Testa ziņojumā ieraksta un parāda NO2/NOx attiecību sākuma apstākļos un modernizētos apstākļos.

PM

x

2

x

NO2 un NOx masas emisijas nosaka, vienlaikus veicot mērījumus saskaņā ar šā pielikuma 4.7.2. punktu un šo noteikumu 13. punktu.

2

x

4.6.1.1.   Svērtās cieto daļiņu emisijas

Cieto daļiņu PM masas emisijas (g/kWh) periodiskās reģenerācijas sistēmām nosaka šādi.

PM

PM mass = PM massr × F + (1=F) × PM masswor,

r

wor

kur:

| F | = | reģenerācijas biežums, proti, to testu daļa, kuru laikā notiek reģenerācija (–); |
| --- | --- | --- |
| PM masswor | = | vidējā īpatnējā emisija testa laikā, kurā nenotiek reģenerācija (g/kWh); |
| PM massr | = | vidējā īpatnējā emisija testa laikā, kurā notiek reģenerācija (g/kWh). |

F

=

reģenerācijas biežums, proti, to testu daļa, kuru laikā notiek reģenerācija (–);

PM masswor

wor

=

vidējā īpatnējā emisija testa laikā, kurā nenotiek reģenerācija (g/kWh);

PM massr

r

=

vidējā īpatnējā emisija testa laikā, kurā notiek reģenerācija (g/kWh).

Ražotājs, pamatojoties uz labu inženiertehnisko analīzi, var izvēlēties, vai aprēķināt multiplikatīvo vai saskaitāmo reģenerācijas korekcijas koeficientu kr, izsakot emisiju vidējo daudzumu šādi:

r

| | k r = PM mass/PM masswor (multiplikatīvais korekcijas koeficients)
  vai |
| --- | --- |

k r = PM mass/PM masswor (multiplikatīvais korekcijas koeficients)

r

wor

vai

| | k Ur = PM mass – PM masswor (augšupējs korekcijas koeficients)
  vai |
| --- | --- |

k Ur = PM mass – PM masswor (augšupējs korekcijas koeficients)

Ur

wor

vai

| | k Dr = PM mass – PM mass r (lejupējs korekcijas koeficients) |
| --- | --- |

k Dr = PM mass – PM mass r (lejupējs korekcijas koeficients)

Dr

r

Ja starp reģenerācijas fāzēm izmanto vairāk nekā divus mērījumus emisiju noteikšanai, turpmākie mērījumi un vidējais aritmētiskais ir jāņem tādos pašos intervālos.

4.6.1.2.   Svērtās gāzveida emisijas

Gāzveida komponentu Mgas emisijas (g/kWh) periodiskās reģenerācijas sistēmām nosaka šādi.

Mgas = Mgasr × F + (1 – F) × Mgaswor,

r

F

F

wor

kur:

| F | = | reģenerācijas biežums, proti, to testu daļa, kuru laikā notiek reģenerācija; |
| --- | --- | --- |
| Mgaswor | = | vidējā īpatnējā emisija testa laikā, kurā nenotiek reģenerācija (g/kWh); |
| Mgasr | = | vidējā īpatnējā emisija testa laikā, kurā notiek reģenerācija (g/kWh). |

F

F

=

reģenerācijas biežums, proti, to testu daļa, kuru laikā notiek reģenerācija;

Mgaswor

wor

=

vidējā īpatnējā emisija testa laikā, kurā nenotiek reģenerācija (g/kWh);

Mgasr

r

=

vidējā īpatnējā emisija testa laikā, kurā notiek reģenerācija (g/kWh).

Ražotājs, pamatojoties uz labu inženiertehnisko analīzi, var izvēlēties, vai aprēķināt multiplikatīvo vai saskaitāmo reģenerācijas korekcijas koeficientu kr, izsakot emisiju vidējo daudzumu šādi:

r

| | k r = Mgas/Mgaswor (multiplikatīvais korekcijas koeficients)
  vai |
| --- | --- |

k r = Mgas/Mgaswor (multiplikatīvais korekcijas koeficients)

r

wor

vai

| | k Ur = Mgas – Mgaswor (augšupējs korekcijas koeficients)
  vai |
| --- | --- |

k Ur = Mgas – Mgaswor (augšupējs korekcijas koeficients)

Ur

wor

vai

| | k Dr = Mgas – Mgasr (lejupējs korekcijas koeficients) |
| --- | --- |

k Dr = Mgas – Mgasr (lejupējs korekcijas koeficients)

Dr

r

4.7.   NO2 emisiju noteikšana

2

Testēšanu veic testa motoram, ko atlasa saskaņā ar šo noteikumu 12. punktā dotajiem kritērijiem.

4.7.1.   Cieto daļiņu samazināšanas REC atlase NO2 noteikšanai

REC

2

Testēšanai izmantotā REC var atšķirties no šā pielikuma 4.5. punktā minētās REC. Testējamā cieto daļiņu samazināšanas REC ir:

REC

REC

REC

| a) | cieto daļiņu samazināšanas REC, kurai ir lielākais aktīvais tilpums un, ja augšpus izmanto dīzeļdegvielas oksidācijas katalizatoru (DOC), katalītiskais neitralizators, kuram ir lielākais aktīvās virsmas laukums; un |
| --- | --- |

a)

cieto daļiņu samazināšanas REC, kurai ir lielākais aktīvais tilpums un, ja augšpus izmanto dīzeļdegvielas oksidācijas katalizatoru (DOC), katalītiskais neitralizators, kuram ir lielākais aktīvās virsmas laukums; un

REC

DOC

| b) | cieto daļiņu samazināšanas REC, kurai ir maksimālais platīna saturs ar maksimālo katalītiski aktīvo materiālu kopējo saturu noteiktā REC saimē. |
| --- | --- |

b)

cieto daļiņu samazināšanas REC, kurai ir maksimālais platīna saturs ar maksimālo katalītiski aktīvo materiālu kopējo saturu noteiktā REC saimē.

REC

REC

Izraudzīto cieto daļiņu samazināšanas REC uzstāda tā, lai starp motoru un daļiņu samazināšanas REC būtu vismazākais attālums, kā tas noteikts cieto daļiņu samazināšanas REC piemērošanas diapazonā.

REC

REC

REC

Cieto daļiņu samazināšanas REC ir atslogota un nedarbināta vismaz 125 stundas.

REC

4.7.2.   NO2 emisiju noteikšana

2

Secīgi veic trīs WHTC vai NRTC testēšanas ciklus atbilstoši lietojumam. Emisijas nosaka trijos ciklos un aprēķina vidējo rādītāju. Ja šo rezultātu diapazons ir lielāks par ± 15 % no vidējās vērtības, veic papildu testēšanas ciklu.

WHTC

NRTC

NOx aprēķina un NO2 emisijas nosaka CI motoriem, ko izmanto M un N kategorijas transportlīdzekļos, veicot pilnu WHTC ciklu.

x

2

CI

WHTC

CI motoriem, ko izmanto autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā vai T kategorijas transportlīdzekļos, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, NOx aprēķina un NO2 emisijas nosaka pilnā NRTC ciklā.

CI

x

2

NRTC

5.   TESTĒŠANAS CIKLI

5.1.   Ja REC ir jāizmanto ar motoru, kas apstiprināts izmantošanai uz autoceļiem (saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49), REC apstiprināšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 49 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru vēlas iegūt REC apstiprinājumu.

REC

REC

REC

5.2.   Ja motoru izmanto autoceļu lietojumā un apstiprinājums ir izdots saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 prasībām, motora emisiju pamatlīmeņa noteikšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 49 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru motoram ir apstiprinājums.

5.3.   Ja motoru izmanto autoceļu lietojumā, bet tam nav izdots apstiprinājums saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 prasībām, motora emisiju pamatlīmeņa noteikšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 49 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru vēls iegūt REC apstiprinājumu.

REC

5.4.   Ja REC ir jāizmanto ar motoru, kas apstiprināts izmantošanai ārpus autoceļiem (saskaņā ar Noteikumiem Nr. 96), REC apstiprināšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 96 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru vēlas iegūt REC apstiprinājumu.

REC

REC

REC

5.5.   Ja motoru izmanto autoceļiem neparedzētā lietojumā un apstiprinājums ir izdots saskaņā ar Noteikumu Nr. 96 prasībām, motora emisiju pamatlīmeņa noteikšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 96 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru motoram ir apstiprinājums.

5.6.   Ja motoru izmanto autoceļiem neparedzētā lietojumā, bet tam nav izdots apstiprinājums saskaņā ar Noteikumu Nr. 96 prasībām, motora emisiju pamatlīmeņa noteikšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 96 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru vēlas iegūt REC apstiprinājumu.

REC

5.7.   Lai noteiktu REC efektivitāti un NO2 emisijas, piemērots testēšanas cikls ir šo noteikumu 8.3. punktā noteiktais.

REC

2

---

6. PIELIKUMS

NOx SAMAZINĀŠANAS REC (III KLASES REC) TESTS

NOx samazināšanas REC testē šādos posmos, tostarp novērtē sekundāro piesārņojošo vielu emisijas un nosaka NO2 emisijas:

1.   NOSTRĀDĀJUMA UZKRĀŠANAS IZMĒĢINĀJUMS

Nostrādājuma uzkrāšanas izmēģinājumu veic saskaņā ar šo noteikumu 9. punkta prasībām.

2.   MOTORA EMISIJU PAMATLĪMEŅA UN ĪPATNĒJĀ DEGVIELAS PATĒRIŅA NOTEIKŠANA BEZ UZSTĀDĪTAS REC

2.1.   Motora emisiju pamatlīmeni nosaka, veicot motora sistēmas emisiju testu bez REC saskaņā attiecīgi ar Noteikumu Nr. 49 vai Nr. 96 prasībām, atbilstīgi bāzes motora lietojumam un tipa apstiprinājuma līmenim.

2.2.   Lai varētu noteikt samazināšanas efektivitāti, papildus nosaka emisijas, veicot emisiju testu saskaņā ar šo noteikumu 8.3. punkta prasībām.

2.3.   Nosaka īpatnējo degvielas patēriņu (g/kWh), veicot šā pielikuma 2.2. punktā noteikto emisiju testu.

3.   PĒC NOSTRĀDĀJUMA UZKRĀŠANAS IZMĒĢINĀJUMA PABEIGŠANAS UZSTĀDA REC UN NOSAKA EMISIJAS, ĪPATNĒJO DEGVIELAS PATĒRIŅU UN SAMAZINĀŠANAS EFEKTIVITĀTI.

3.1.   Emisijas nosaka, veicot emisiju testu saskaņā ar attiecīgi Noteikumu Nr. 49 vai Noteikumu Nr. 96 prasībām atkarībā no paredzētā lietojuma un iesniegtās REC paredzētā emisiju līmeņa, ar atbilstoši šo noteikumu prasībām uzstādītu REC.

3.2.   Lai noteiktu samazināšanas efektivitāti, papildus nosaka emisijas ar uzstādītu REC, veicot emisiju testu saskaņā ar šo noteikumu 8.3. punkta prasībām.

3.3.   Nosaka īpatnējo degvielas patēriņu (g/kWh), veicot šā pielikuma 3.2. punktā noteikto emisiju testu.

4.   NOx SAMAZINĀŠANAS REC NOVĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI

NOx samazināšanas REC sistēmas testu uzskata par sekmīgu, ja gāzveida un cieto daļiņu emisijas, kas izmērītas atbilstoši šo noteikumu 8. punktam, atbilst prasībām.

4.1.   Reglamentētās piesārņojošās vielas

Reglamentēto piesārņojošo vielu (CO, HC, PM un NOx) emisijas sākotnējos apstākļos atbilst robežvērtībām, kas noteiktas tam emisiju posmam vai standartam, attiecībā uz kuru motoram bija piešķirts sākotnējais tipa apstiprinājums.

4.2.   Testa ziņojumā ieraksta un parāda NO2 un NOx attiecību sākuma apstākļos un modernizētos apstākļos.

NO2 un NOx masas emisijas nosaka, vienlaikus veicot mērījumus saskaņā ar šo noteikumu 13.2. punktu.

4.3.   NO2 emisiju noteikšana

Testēšanu veic testa motoram, ko atlasa saskaņā ar šo noteikumu 12. punktā dotajiem kritērijiem.

Secīgi veic trīs WHTC vai NRTC testēšanas ciklus atbilstoši lietojumam. Emisijas nosaka trijos ciklos un aprēķina vidējo rādītāju. Ja šo rezultātu diapazons ir lielāks par ± 15 % no vidējās vērtības, veic papildu testēšanas ciklu.

NOx aprēķina un NO2 emisijas nosaka CI motoriem, ko izmanto M un N kategorijas transportlīdzekļos, veicot pilnu WHTC ciklu.

CI motoriem, ko izmanto autoceļiem neparedzētā mobilajā tehnikā vai T kategorijas transportlīdzekļos, kuru lietderīgā jauda ir lielāka par 18 kW, bet nepārsniedz 560 kW, NOx aprēķina un NO2 emisijas nosaka pilnā NRTC ciklā.

5.   TESTĒŠANAS CIKLI

5.1.   Ja REC ir jāizmanto ar motoru, kas apstiprināts izmantošanai uz autoceļiem (saskaņā ar Noteikumiem Nr. 49), REC apstiprināšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 49 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru vēlas iegūt REC apstiprinājums.

5.2.   Ja motoru izmanto autoceļu lietojumā un apstiprinājums ir izdots saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 prasībām, motora emisiju pamatlīmeņa noteikšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 49 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru motoram ir apstiprinājums.

5.3.   Ja motoru izmanto autoceļu lietojumā, bet tam nav izdots apstiprinājums saskaņā ar Noteikumu Nr. 49 prasībām, motora emisiju pamatlīmeņa noteikšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 49 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru vēls iegūt REC apstiprinājumu.

5.4.   Ja REC ir jāizmanto ar motoru, kas apstiprināts izmantošanai ārpus autoceļiem (saskaņā ar Noteikumiem Nr. 96), REC apstiprināšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 96 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru vēlas iegūt REC apstiprinājumu.

5.5.   Ja motoru izmanto autoceļiem neparedzētā lietojumā un apstiprinājums ir izdots saskaņā ar Noteikumu Nr. 96 prasībām, motora emisiju pamatlīmeņa noteikšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 96 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru motoram ir apstiprinājums.

5.6.   Ja motoru izmanto autoceļiem neparedzētā lietojumā, bet tam nav izdots apstiprinājums saskaņā ar Noteikumu Nr. 96 prasībām, motora emisiju pamatlīmeņa noteikšanai izmanto testēšanas ciklu, kas saistīts ar Noteikumos Nr. 96 noteikto emisiju posmu, attiecībā uz kuru vēlas iegūt REC apstiprinājumu.

5.7.   Lai noteiktu REC efektivitāti un NO2 emisijas, piemērots testēšanas cikls ir šo noteikumu 8.3. punktā noteiktais.

---

7. PIELIKUMS

PM UN NOX SAMAZINĀŠANAS REC (IV KLASES REC) TESTS

NOx un PM samazināšanas REC testē šādos posmos, tostarp novērtē sekundāro piesārņojošo vielu emisijas un nosaka NO2 emisijas.

1.   NOSTRĀDĀJUMA UZKRĀŠANAS IZMĒĢINĀJUMS

Nostrādājuma uzkrāšanas izmēģinājumu veic saskaņā ar šo noteikumu 9. punkta prasībām.

2.   MOTORA EMISIJU PAMATLĪMEŅA UN ĪPATNĒJĀ DEGVIELAS PATĒRIŅA NOTEIKŠANA BEZ UZSTĀDĪTAS REC

PM un NOx samazināšanas REC testos ievēro prasības attiecībā uz katras piesārņojošās vielas testēšanas prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 5. pielikuma 2. punktā un 6. pielikuma 2. punktā.

3.   PĒC NOSTRĀDĀJUMA UZKRĀŠANAS IZMĒĢINĀJUMA PABEIGŠANAS UZSTĀDA REC UN NOSAKA EMISIJAS, ĪPATNĒJO DEGVIELAS PATĒRIŅU UN SAMAZINĀŠANAS EFEKTIVITĀTI.

PM un NOx samazināšanas REC testos ievēro prasības attiecībā uz katras piesārņojošās vielas testēšanas prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 5. pielikuma 3. punktā un 6. pielikuma 3. punktā.

4.   NOx UN PM SAMAZINĀŠANAS REC NOVĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI

4.1.   
  PM un NOx samazināšanas REC testos ievēro prasības attiecībā uz katras piesārņojošās vielas testēšanas prasībām, kas noteiktas šo noteikumu 5. pielikuma 4. punktā un 6. pielikuma 4. punktā, izņemot, kā norādīts šā pielikuma 4.2. punktā.

4.2.   IV klases REC ar cieto daļiņu samazināšanas REC uzstādītu augšpus NOx samazināšanas REC šo noteikumu 5. pielikuma 4.7.1. punktu nepiemēro.

5.   TESTĒŠANAS CIKLI

5.1.   
  PM un NOx samazināšanas REC testus veic, izmantojot visām šo noteikumu 5. pielikuma un 6. pielikuma prasībām atbilstošus testēšanas ciklus.

---

8. PIELIKUMS

TESTU SECĪBA

1.   CIETO DAĻIŅU SAMAZINĀŠANAS REC TESTU SECĪBA

NO2 emisiju tests, 5. pielikums, 4.7. p.

Aktīvās reģenerācijas noteikumi?

REC reģenerācijas stratēģijas tests; 5. pielikums, 4.1. p.

Specifiskas prasības attiecībā uz REC, kurai izmanto reaģentu vai piedevu 7.6. un 7.7. p.

Vai REC nepieciešams reaģents vai piedeva?

Daļiņu samazināšanas REC tests (I vai II klases REC)

REC klases noteikšana

I klases REC

Daļiņu samazināšanas REC saskaņā ar 8. punktu un 5. pielikumu

NO2 pakāpeniski palielinās ne vairāk par 30 %

IIA klases REC

NO2 pakāpeniski palielinās ne vairāk par 20 %

Periodiski reģenerējošas REC novērtēšanas kritēriji; 5. pielikums, 4.6. p.

REC reģenerācijas raksturlielumu tests; 5. pielikums, 4.4. p.

Motora emisiju pamatlīmenis; 5. pielikums, 2.1. p.

1 000h ilgizturības tests, 9. punkts

Sākums

IIB klases REC

NO2 nepalielinās

REC klases noteikšana

NĒ

JĀ

Nepārtraukta reģenerācija

Periodiska reģenerācija

Veiktspējas prasības, 8. punkts. (REC un testa motors saskaņā ar 12. punktu)

Prasības attiecībā uz sekundārajām emisijām, 8.6. p.

NĒ

JĀ

2.   NOx SAMAZINĀŠANAS REC TESTU SECĪBA

Prasības attiecībā uz sekundārajām emisijām 8.6. p

Vai REC nepieciešams reaģents vai piedeva?

Daļiņu un NOx samazināšanas REC saskaņā ar 8. punktu un 6. pielikumu

NOx kontroles diagnostikas sistēmas prasības attiecībā uz NOx samazināšanas vai NOx un cieto daļiņu samazināšanas REC, kurai nepieciešams reaģents; 10. pielikums

NO2 emisiju noteikšana; 6. pielikums, 4.2.–4.3. p.

Veiktspējas prasības, 8. punkts (REC un testa motors saskaņā ar 12. punktu)

Specifiskas prasības attiecībā uz REC, kurai izmanto reaģentu vai piedevu 7.6. un 7.7. punkts.

Motora emisiju pamatlīmenis; 6. pielikums, 2.1. p.

1 000h ilgizturības tests 9. punkts

NĒ

JĀ

Sākums

3.   CIETO DAĻIŅU UN NOx SAMAZINĀŠANAS REC TESTU SECĪBA

Vai REC nepieciešams reaģents vai piedeva?

Daļiņu un NOx samazināšanas REC saskaņā ar 8. punktu un 7. pielikumu

NOx kontroles diagnostikas sistēmas prasības attiecībā uz NOx samazināšanas vai NOx un cieto daļiņu samazināšanas REC, kurai nepieciešams reaģents; 10. pielikums

Periodiski reģenerējošas REC novērtēšanas kritēriji; 5. pielikums, 4.6.p.

Aktīvās

reģenerācijas noteikumi?

REC reģenerācijas stratēģijas tests; 5. pielikums, 4.1.p.

Prasības attiecībā uz sekundārajām emisijām, 8.6. p.

Veiktspējas prasības, 8. punkts. (REC un testa motors saskaņā ar 12. punktu.)

Specifiskas prasības attiecībā uz REC, kurai izmanto reaģentu vai piedevu 7.6. un 7.7. punkts.

Nepārtraukta reģenerācija

Motora emisiju pamatlīmenis; 5. pielikums, 2.1. p. /6. pielikums 2.1. p.

1 000h ilgizturības tests 9. punkts

Sākums

NO2 emisiju noteikšana; 6. pielikums, 4.2.–4.3. p.

REC reģenerācijas raksturlielumu tests; 5. pielikums, 4.4. p.

NĒ

JĀ

Periodiska reģenerācija

NĒ

JĀ

---

9. PIELIKUMS

ROBEŽVĒRTĪBU ATBILSTĪBU TABULAS

| 1. | Šajās tabulās ir sniegtas katram REC veidam piemērojamās prasības attiecībā uz nākamā stingrākā emisiju posma robežvērtību izpildi, kā noteikts šo noteikumu 8.2. punktā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tabulās ir sniegtas emisiju robežvērtības g/kWh, kas būtu jāizpilda, lai panāktu līdzvērtību norādītajam standartam no katra pamatlīmeņa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saistībā ar šo noteikumu 8.3. punktā noteiktajām efektivitātes prasībām var būt noteikts, ka izmērītajām emisijām ir jābūt zemākām nekā šīs robežvērtības. |
| --- | --- |

3.

A9/1. tabula

Līdzvērtības tabula Noteikumu Nr. 49 standartsērijām

Emisiju robežvērtības, g/kWh

| Pamatlīmenis (*) | Komponents | I/IIA/IIB klase
  Standartam | III klase
  Standartam | IV klase
  Standartam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B1 | B2 | C | A | B1 | B2 | A | B1 | B2 | C |
| Pirms A | NOx | (ESC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| (ETC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| PM | (ESC) | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | — | — | — | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| (ETC) | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | — | — | — | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 |

Pamatlīmenis (*)

Komponents

I/IIA/IIB klase

Standartam

III klase

Standartam

IV klase

Standartam

A

B1

B2

C

A

B1

B2

A

B1

B2

C

Pirms A

NOx

(ESC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

| Pamatlīmenis (*) | Komponents | I/IIA/IIB klase
  Standartam | III klase
  Standartam | IV klase
  Standartam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | B2 | C | | B1 | B2 | C | B1 | B2 | C | |
| A | NOx | (ESC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| (ETC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | 0,02 | |
| (ETC) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | | — | — | — | 0,03 | 0,03 | 0,02 | |

Pamatlīmenis (*)

Komponents

I/IIA/IIB klase

Standartam

III klase

Standartam

IV klase

Standartam

B1

B2

C

B1

B2

C

B1

B2

C

A

NOx

(ESC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,03

0,03

0,02

| Pamatlīmenis (*) | Komponents | I/IIA/IIB klase
  Standartam | III klase
  Standartam | IV klase
  Standartam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 | C | D | | B2 | C | D | B2 | C | D | |
| B1 | NOx | (ESC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (ETC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (WHSC) | — | — | — | | — | — | 0,4 | — | — | 0,4 | |
| (WHTC) | — | — | — | | — | — | 0,46 | — | — | 0,46 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | — | |
| (ETC) | 0,03 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,03 | 0,02 | — | |
| (WHSC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |
| (WHTC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |

Pamatlīmenis (*)

Komponents

I/IIA/IIB klase

Standartam

III klase

Standartam

IV klase

Standartam

B2

C

D

B2

C

D

B2

C

D

B1

NOx

(ESC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(ETC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

—

—

0,4

—

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

—

—

0,46

—

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

0,02

—

—

—

—

0,02

0,02

—

(ETC)

0,03

0,02

—

—

—

—

0,03

0,02

—

(WHSC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

| Pamatlīmenis (*1) | Komponents | I/IIA/IIB klase
  Standartam | III klase
  Standartam | IV klase
  Standartam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | D | | | C | D | | C | D | | |
| B2 | NOx | (ESC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (ETC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (WHSC) | — | — | | | — | 0,4 | | — | 0,4 | | |
| (WHTC) | — | — | | | — | 0,46 | | — | 0,46 | | |
| PM | (ESC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (ETC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (WHSC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |
| (WHTC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |

Pamatlīmenis (*1)

Komponents

I/IIA/IIB klase

Standartam

III klase

Standartam

IV klase

Standartam

C

D

C

D

C

D

B2

NOx

(ESC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(ETC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

0,4

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

0,46

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(ETC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(WHSC)

—

0,01

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

0,01

—

—

—

0,01

A9/2. tabula

Līdzvērtības tabula Noteikumiem Nr. 96/I/II klases REC

| Pamatlīmenis (*2) | Lietderīgā jauda
  (kW) | Komponents
  (g/kWh) | I/II klase, standartam |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (5) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Pamatlīmenis (*2)

Lietderīgā jauda

(kW)

Komponents

(g/kWh)

I/II klase, standartam

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (5)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A9/3. tabula

Līdzvērtības tabula Noteikumiem Nr. 96/III klases REC

| Pamatlīmenis (*3) | Lietderīgā jauda
  (kW) | Komponents
  (g/kWh) | III klase, standartam |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | 4,0 (9) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | 4,0 (9) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | NOx | — | — | 4,7 (9) | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| D | 18 ≤ P < 37 | NOx | — | — | — | 7,5 (8)
   (9) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx
   (8) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| K | 19 ≤ P < 37 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Pamatlīmenis (*3)

Lietderīgā jauda

(kW)

Komponents

(g/kWh)

III klase, standartam

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

NOx

4,0 (9)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

NOx

—

4,0 (9)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

NOx

—

—

4,7 (9)

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

D

18 ≤ P < 37

NOx

—

—

—

7,5 (8)
   (9)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

NOx
   (8)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

K

19 ≤ P < 37

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A9/4. tabula

Līdzvērtības tabula Noteikumiem Nr. 96/IV klases REC

| Pamatlīmenis (*4) | Lietderīgā jauda
  (kW) | Komponents
  (g/kWh) | IV klase, standartam |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx | 4,0 (13) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx | — | 4,0 (13) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx | — | — | 4,7 (13) | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (12) | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | 7,5 (12)
   (13) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Pamatlīmenis (*4)

Lietderīgā jauda

(kW)

Komponents

(g/kWh)

IV klase, standartam

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx

4,0 (13)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx

—

4,0 (13)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx

—

—

4,7 (13)

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (12)

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

7,5 (12)
   (13)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  0,13 g/kWh motoriem, kuru viena cilindra darba tilpums ir mazāks par 0,75 dm3 un nominālās jaudas apgriezieni pārsniedz 3 000 min– 1.

(2)  0,21 g/kWh motoriem, kuru viena cilindra darba tilpums ir mazāks par 0,75 dm3 un nominālās jaudas apgriezieni pārsniedz 3 000 min– 1.

(*1)  Kur A, B1, B2 un C atbilst Noteikumu Nr. 49 05. sērijas grozījumu 1. un 2. tabulā dotajām robežvērtībām un D atbilst Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumos dotajām robežvērtībām.

(3)  Tikai motoriem 56 ≤ P < 75.

(4)  Tikai motoriem 37 ≤ P < 56.

(5)  Tikai motoriem 19 ≤ P < 37. Pieņem, ka motoriem 18 ≤ P < 19 nav nākamā posma.

(*2)  Kur pamatlīmenis atbilst Noteikumu Nr. 96 2. revīzijā noteiktajam.

(6)  Tikai motoriem 56 ≤ P < 75.

(7)  Tikai motoriem 37 ≤ P < 56.

(8)  Tikai motoriem 19 ≤ P < 37. Pieņem, ka motoriem 18 ≤ P < 19 nav nākamā posma.

(9)  Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa.

(*3)  Kur pamatlīmenis atbilst Noteikumu Nr. 96 2. revīzijā noteiktajam.

(10)  Tikai motoriem 56 ≤ P < 75.

(11)  Tikai motoriem 37 ≤ P < 56.

(12)  Tikai motoriem 19 ≤ P < 37. Pieņem, ka motoriem 18 ≤ P < 19 nav nākamā posma.

(13)  Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu summa.

(*4)  Kur pamatlīmenis atbilst Noteikumu Nr. 96 2. revīzijā noteiktajam.

---

10. PIELIKUMS

NOx kontroles diagnostikas sistēmas prasības attiecībā uz NOx samazināšanas vai NOx un cieto daļiņu samazināšanas REC, kurai nepieciešams reaģents

1.   IEVADS

Šajā pielikumā dotas NOx kontroles diagnostikas (NCD) sistēmas prasības NOx samazināšanas vai NOx un cieto daļiņu samazināšanas REC, kurās NOx samazināšanai izmanto reaģentu.

2.   DIAGNOSTIKAS PRASĪBAS

2.1.   
  NCD sistēma spēj identificēt ar REC saistītos darbības traucējumus, kas aplūkoti šajā pielikumā, izmantojot kļūmes ziņojumus, kas saglabāti REC datora atmiņā, un pēc pieprasījuma paziņot šo informāciju uz āru.

2.2.   
  NCD sistēma reģistrē kļūmes ziņojumu par katru atsevišķu darbības traucējumu.

2.3.   
  NCD sistēma secina, vai pastāv darbības traucējums.

2.3.1.   Darbības traucējumus atklāj ekspluatācijas 60 minūšu laikā, izņemot šā pielikuma 2.3.1.1. un 2.3.2. punktā minētos gadījumus.

2.3.1.1.   Gadījumos, kad pārraudzības ierīcei nepieciešamas vairāk nekā 60 minūtes darbības traucējuma konstatēšanai un apstiprināšanai, tipa apstiprinātāja iestāde drīkst atļaut ilgāku pārraudzības periodu ar nosacījumu, ka REC ražotājs pamato vajadzību pēc ilgāka perioda (piemēram, ar tehnisko argumentāciju, eksperimentu rezultātiem, gūto pieredzi).

2.3.2.   Darbības traucējumus attiecībā uz reaģenta līmeņa pārraudzību un dozēšanas konstatēšanu neapsildāmā REC sistēmā konstatē ekspluatācijas 10 minūšu laikā.

2.4.   Kļūmes ziņojumus no REC datora atmiņas pati NCD sistēma nedzēš līdz brīdim, kamēr ar šo ziņojumu saistītā kļūme nav novērsta, izņemot šā pielikuma 6.1.4. punktā minēto gadījumu.

2.5.   Visi pārprogrammējamie NCD sistēmas datoru kodi vai darbības parametri ir aizsargātie pret neatļautu iejaukšanos un nodrošina vismaz tāda līmeņa aizsardzība, kas atbilst ISO 15031-7 (SAE J 2186) vai SAE J1939-73.

3.   NCD SAIME

3.1.   
  REC ražotājs ir atbildīgs par NCD saimes sastāva noteikšanu. Motoru grupēšana NCD saimē balstās uz labu inženiertehnisko spriedumu, un to apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde.

Motori, kas nepieder pie tās pašas motoru saimes, tostarp dažādu motoru ražotāju motori, drīkst būt vienas NCD saimes motori.

3.2.   Parametri NCD saimes definēšanai

3.2.1.   
  NCD saimi raksturo konstrukcijas galvenie parametri, kas ir kopīgi visām saimes NCD sistēmām.

3.2.2.   Lai NCD sistēmas varētu uzskatīt par piederīgām vienai un tai pašai NCD saimei, ir līdzīgs šādu galveno parametru uzskaitījums:

| a) | NOx emisiju kontroles sistēmas; |
| --- | --- |

a)

NOx emisiju kontroles sistēmas;

| b) | NCD pārraudzības metodes; |
| --- | --- |

b)

NCD pārraudzības metodes;

| c) | NCD pārraudzības kritēriji; |
| --- | --- |

c)

NCD pārraudzības kritēriji;

| d) | pārraudzības parametri (piem., biežums). |
| --- | --- |

d)

pārraudzības parametri (piem., biežums).

3.2.3.   Šīs līdzības REC ražotājs pierāda ar atbilstošiem tehniskiem demonstrējumiem vai citām pienācīgām procedūrām, un tām nepieciešams tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājums.

Ražotājs drīkst lūgt tipa apstiprinātāju iestādi apstiprināt nelielas atšķirības NCD sistēmas pārraudzības/diagnostikas metodēs, ko rada motora konfigurācijas variācijas.

4.   LIETOTĀJA BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA

4.1.   
  REC satur lietotāja brīdināšanas sistēmu, kas ar vizuāliem un skaņas brīdinājumiem informē vadītāju vai lietotāju par zemu reaģenta līmeni, neatbilstošu reaģenta kvalitāti, dozēšanas pārtraukšanu vai šā pielikuma 10. punktā minēto darbības traucējumu, kas konstatēts saskaņā ar šā pielikuma 2.3. punktu, un ka tā rezultātā aktivizēsies šā pielikuma 5. punktā aprakstītā lietotāja iesaistīšanas sistēma, ja traucējums netiek savlaicīgi novērsts.

4.1.1.   Nedrīkst būt iespējama lietotāja brīdināšanas sistēmas vienkārša atslēgšana vai ignorēšana.

4.2.   Lietotāja brīdināšanas sistēma drīkst sastāvēt no vienas vai vairākām spuldzēm vai attēlot īsus ziņojumus, tostarp ziņojumus, kuros skaidri norādīts:

| a) | līdz iesaistīšanas aktivizēšanai atlikušais laiks; |
| --- | --- |

a)

līdz iesaistīšanas aktivizēšanai atlikušais laiks;

| b) | iesaistīšanās apmērs, piemēram, laika daudzums restartēšanai; |
| --- | --- |

b)

iesaistīšanās apmērs, piemēram, laika daudzums restartēšanai;

| c) | nosacījumi, kādos iespējams atcelt mašīnas darbības bloķēšanu. |
| --- | --- |

c)

nosacījumi, kādos iespējams atcelt mašīnas darbības bloķēšanu.

4.3.   Konstatējot darbības traucējumu saskaņā ar šā pielikuma 2.3. punktu, tiek aktivizēts vizuāls brīdinājums saskaņā ar šā pielikuma 4.2. punktu.

4.4.   Kad kopš darbības traucējuma konstatēšanas ir pagājušas 10 stundas, papildus vizuālajam brīdinājumam tiek aktivizēts skaņas brīdinājuma signāls.

4.5.   Kad kopš darbības traucējuma konstatēšanas ir pagājušas 10 līdz 19 stundas, pieaug vizuālā un skaņas brīdinājuma signāla intensitāte.

4.6.   Kad kopš darbības traucējuma konstatēšanas ir pagājušas 19 stundas, vadītājs vai lietotājs tiek informēts, ka pēc vēl vienas darbības stundas, ja darbības traucējums netiks novērsts, motoru pēc tā izslēgšanas vairs nevarēs iedarbināt.

4.6.1.   Šo brīdinājumu skaidri parāda:

| a) | ieslēdzas otra spuldze, kuras nozīme ir aprakstīta REC rokasgrāmatā; vai |
| --- | --- |

a)

ieslēdzas otra spuldze, kuras nozīme ir aprakstīta REC rokasgrāmatā; vai

| b) | ziņojums, piemēram, “motoru pēc izslēgšanas vairs nevarēs iedarbināt”. |
| --- | --- |

b)

ziņojums, piemēram, “motoru pēc izslēgšanas vairs nevarēs iedarbināt”.

4.7.   Lietotāja brīdināšanas sistēma izslēdzas, kad vairs nepastāv apstākļi, kas likuši tai aktivizēties. Nav iespējama lietotāja brīdināšanas sistēmas automātiska izslēgšanās, nenovēršot tās aktivizēšanās cēloni.

4.8.   Kā daļu tipa apstiprinājuma pieteikuma REC ražotājs demonstrē šā pielikuma 11. punktā aprakstītās lietotāja brīdināšanas sistēmas darbību.

5.   LIETOTĀJA IESAISTĪŠANAS SISTĒMA

5.1.   
  REC ierīce satur lietotāja iesaistīšanas sistēmu, kas aktivizējas, ja REC darbības traucējumi netiek savlaicīgi novērsti.

5.2.   Lietotāja iesaistīšanas sistēma aktivizējas, kad pagājušas 20 stundas kopš darbības traucējuma konstatēšanas, ja vien šā pielikuma 6.2. un 7.3. punktā nav noteikts citādi.

5.3.   Līdzstrāvas padevi uz motora starteri (piemēram, termināli 30 saskaņā ar DIN 72552) pārtrauc šādā veidā:

| 5.3.1. | Starp akumulatoru un motora starteri uzstāda strāvas pārtraukšanas slēdzi, kura darbību kontrolē NCD sistēma. |
| --- | --- |

5.3.1.

Starp akumulatoru un motora starteri uzstāda strāvas pārtraukšanas slēdzi, kura darbību kontrolē NCD sistēma.

| 5.3.2. | Pārtraukšanas slēdža savienojumus izgatavo no sagraujamām drošības ierīcēm, piemēram, nogriežamas skrūves, slēgvārsta vai tamlīdzīgi. |
| --- | --- |

5.3.2.

Pārtraukšanas slēdža savienojumus izgatavo no sagraujamām drošības ierīcēm, piemēram, nogriežamas skrūves, slēgvārsta vai tamlīdzīgi.

5.4.   Pēc motora izslēgšanas tas ir atkārtoti iedarbināms ne ātrāk kā pēc 5 stundām.

5.5.   Kā daļu tipa apstiprinājuma pieteikuma REC ražotājs demonstrē šā pielikuma 11. punktā aprakstītās lietotāja iesaistīšanas sistēmas darbību.

5.6.   Ar tipa apstiprinātājas iestādes iepriekšēju apstiprinājumu REC var aprīkot ar līdzekļiem, lai lietotāja iesaistīšanas sistēmu varētu atslēgt ārkārtas situācijā, ko nosaka valsts vai reģionālā valdība, tās avārijas dienesti vai tās bruņotie spēki.

6.   SPECIFISKAS PRASĪBAS LIETOTĀJA BRĪDINĀŠANAS UN IESAISTĪŠANAS SISTĒMAI

6.1.   Ja darbības traucējums nav novērsts pēc motora atkārtotas iedarbināšanas saskaņā ar šā pielikuma 5.4. punktu, piemēro šādus noteikumus:

| 6.1.1. | Lietotāja brīdināšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 4.3.–4.7. punktu. |
| --- | --- |

6.1.1.

Lietotāja brīdināšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 4.3.–4.7. punktu.

| 6.1.2. | Lietotāja iesaistīšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 5.2. un 5.3. punktu, kad ir pagājušas 20 stundas pēc šā pielikuma 6.1.1. punktā minētā darbības traucējuma konstatēšanas. |
| --- | --- |

6.1.2.

Lietotāja iesaistīšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 5.2. un 5.3. punktu, kad ir pagājušas 20 stundas pēc šā pielikuma 6.1.1. punktā minētā darbības traucējuma konstatēšanas.

| 6.1.3. | Pēc motora izslēgšanas tā atkārtota iedarbināšana nav iespējama 48 stundas. |
| --- | --- |

6.1.3.

Pēc motora izslēgšanas tā atkārtota iedarbināšana nav iespējama 48 stundas.

| 6.1.4. | Neizdzēšamos kļūmes ziņojumus, kas identificē REC sistēmas kļūmju iemeslu, NCD sistēma saglabā vismaz 400 dienas. |
| --- | --- |

6.1.4.

Neizdzēšamos kļūmes ziņojumus, kas identificē REC sistēmas kļūmju iemeslu, NCD sistēma saglabā vismaz 400 dienas.

| 6.1.4.1. | Kļūmju ziņojumiem ar piekļūt, izmantojot universālo skenēšanas instrumentu, kas definēts šo noteikumu 3.36.1. punktā. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Kļūmju ziņojumiem ar piekļūt, izmantojot universālo skenēšanas instrumentu, kas definēts šo noteikumu 3.36.1. punktā.

| 6.1.5. | Ja kļūme ir novērsta pēc motora izslēgšanas, NCD sistēma var ļaut iedarbināt motoru pirms 48 stundu perioda beigām, ja veikts pieprasījums ar šo noteikumu 3.36.2. punktā definēto ražotāja skenēšanas instrumentu, izmantojot paroles kodu, ko pēc pieprasījuma sniedz REC ražotājs vai pilnvarotais tirgotājs. |
| --- | --- |

6.1.5.

Ja kļūme ir novērsta pēc motora izslēgšanas, NCD sistēma var ļaut iedarbināt motoru pirms 48 stundu perioda beigām, ja veikts pieprasījums ar šo noteikumu 3.36.2. punktā definēto ražotāja skenēšanas instrumentu, izmantojot paroles kodu, ko pēc pieprasījuma sniedz REC ražotājs vai pilnvarotais tirgotājs.

| 6.1.5.1. | REC ražotājs nodrošina piemērotu instrumentu pieejamību tirgū tehniskās apkopes uzņēmumiem vai tirgotājiem. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

REC ražotājs nodrošina piemērotu instrumentu pieejamību tirgū tehniskās apkopes uzņēmumiem vai tirgotājiem.

| 6.1.5.2. | Šā pielikuma 6.1.5. punkta noteikumu izmanto ne vairāk kā vienu reizi. |
| --- | --- |

6.1.5.2.

Šā pielikuma 6.1.5. punkta noteikumu izmanto ne vairāk kā vienu reizi.

| 6.1.5.3. | Piemēro šā pielikuma 6.1.4. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

6.1.5.3.

Piemēro šā pielikuma 6.1.4. punkta noteikumus.

6.2.   Neapsildāma REC sistēma

6.2.1.   Šā pielikuma 4.3. punktā aprakstītā lietotāja brīdināšanas sistēma aktivizējas, ja reaģenta dozēšana nenotiek ≤ 266 K (– 7 °C) apkārtējā temperatūrā atbilstoši šā pielikuma 2.3.2. punktam.

6.2.2.   Šā pielikuma 5.3.–5.6. punktā aprakstītā lietotāja iesaistīšanas sistēma aktivizējas, ja reaģenta dozēšana nenotiek ilgākais 70 minūtes pēc motora iedarbināšanas ≤ 266 K (– 7 °C) apkārtējā temperatūrā.

7.   REAĢENTA PIEEJAMĪBA

7.1.   Reaģenta līmeņa indikators

Reaģenta indikatora minimālais pieņemamais veiktspējas līmenis ir tāds, ka tas nepārtraukti uzrāda reaģenta līmeni, kamēr ir aktivizēta šā pielikuma 4. punktā minētā lietotāja brīdināšanas sistēma. Reaģenta indikatora forma var būt gan analogais, gan digitālais displejs, kas reaģenta līmeni var attēlot kā pilnas tvertnes ietilpības proporciju, ka atlikušā reaģenta daudzumu vai aplēstās atlikušās darba stundas.

7.2.   Lietotāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšana

7.2.1.   Lietotāja brīdināšanas sistēma aktivizējas saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu, ja reaģenta līmenis ir zemāks par:

| a) | 10 % no reaģenta tvertnes ietilpības vai lielākas procentuālās vērtības pēc REC ražotāja izvēles; vai |
| --- | --- |

a)

10 % no reaģenta tvertnes ietilpības vai lielākas procentuālās vērtības pēc REC ražotāja izvēles; vai

| b) | līmeni, kas atbilst transportlīdzekļa vai mašīnas 12 stundu darbam vidējos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

b)

līmeni, kas atbilst transportlīdzekļa vai mašīnas 12 stundu darbam vidējos ekspluatācijas apstākļos.

7.2.2.   Reaģenta indikatora brīdinājums ir pietiekami skaidrs, lai vadītājs vai lietotājs saprastu, ka reaģenta līmenis ir zems. Ja brīdināšanas sistēmai ir ziņojumu ekrāna sistēma, vizuālais brīdinājums parāda ziņojums par reaģenta zemu līmeni. (Piemēram, “urīnvielas līmenis zems”, “
  AdBlue līmenis zems” vai “maz reaģenta”).

7.2.3.   Šā pielikuma 4.4.–4.6. punktu nepiemēro.

7.2.4.   Lietotāja brīdināšanas sistēmas signālu intensitāte palielinās, kad reaģenta līmenis ir zemāks par:

| a) | 2,5 % no reaģenta tvertnes ietilpības vai lielākas procentuālās vērtības pēc REC ražotāja izvēles; vai |
| --- | --- |

a)

2,5 % no reaģenta tvertnes ietilpības vai lielākas procentuālās vērtības pēc REC ražotāja izvēles; vai

| b) | līmeni, kas atbilst transportlīdzekļa vai mašīnas 3 stundu darbam vidējos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

b)

līmeni, kas atbilst transportlīdzekļa vai mašīnas 3 stundu darbam vidējos ekspluatācijas apstākļos.

Šo brīdinājumu skaidri parāda:

| a) | otras spuldzes iedegšanās, kuras nozīme ir aprakstīta REC rokasgrāmatā; vai |
| --- | --- |

a)

otras spuldzes iedegšanās, kuras nozīme ir aprakstīta REC rokasgrāmatā; vai

| b) | ziņojums, piemēram, “papildināt urīnvielu”, “papildināt AdBlue” vai “papildināt reaģentu”. |
| --- | --- |

b)

ziņojums, piemēram, “papildināt urīnvielu”, “papildināt AdBlue” vai “papildināt reaģentu”.

7.2.5.   Nedrīkst būt iespējama lietotāja brīdināšanas sistēmas izslēgšana, kamēr reaģenta daudzumu nepapildina līdz līmenim, kas to neaktivizē.

7.3.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšana

7.3.1.   Šā pielikuma 5.3.–5.6. punktā aprakstītā lietotāja iesaistīšanas sistēma aktivizējas, ja reaģenta tvertne ir tukša vai reaģenta līmenis ir zemāks par 2,5 % no nominālās pilnās ietilpības pēc REC ražotāja ieskatiem.

7.3.2.   Nedrīkst būt iespējama lietotāja iesaistīšanas sistēmas izslēgšana, kamēr reaģenta daudzumu nepapildina līdz līmenim, kas attiecīgo sistēmu neaktivizē.

8.   REAĢENTA KVALITĀTES PĀRRAUDZĪBA

8.1.   
  REC ierīce satur līdzekļus nepareiza reaģenta klātbūtne noteikšanai tvertnē, piemēram, NOx sensoru, reaģenta kvalitātes sensoru vai līdzvērtīgu līdzekli.

8.2.   Ražotājs norāda minimālo pieņemamo reaģenta koncentrāciju CDmin, kas nodrošina NOx emisijas no izpūtēja, kuras nepārsniedz:

| a) | 0,9 g/kWh modernizētām motoru sistēmām, kas atbilst Noteikumu Nr. 96 NOx emisijas robežvērtībām Q un R posmam; vai |
| --- | --- |

a)

0,9 g/kWh modernizētām motoru sistēmām, kas atbilst Noteikumu Nr. 96 NOx emisijas robežvērtībām Q un R posmam; vai

| b) | NOx emisiju robežvērtību + 1,5 g/kWh visām pārējām sistēmām. |
| --- | --- |

b)

NOx emisiju robežvērtību + 1,5 g/kWh visām pārējām sistēmām.

8.2.1.   Tipa apstiprināšanas laikā šādi demonstrē pareizu CDmin vērtību un reģistrē dokumentācijas paketē, kas aprakstīta 1. pielikumā.

8.2.1.1.   Testu veic, darbinot attiecīgi WHTC vai NRTC cikla karsto daļu, izmantojot reaģentu koncentrācijā CDmin.

8.2.1.2.   Drīkst veikt WHTC vai NRTC sagatavošanas ciklu vai REC ražotāja noteikto sagatavošanas ciklu, kas ļauj noslēgtai NOx kontroles sistēmai pielāgoties reaģenta kvalitātei ar koncentrāciju CDmin.

8.2.1.3.   NOx emisija šajā testā ir mazāka par šā pielikuma 8.2. punktā noteikto NOx robežvērtību.

8.2.2.   Jebkādu reaģenta koncentrāciju, kas ir zemāka par CDmin, konstatē un šā pielikuma 8.1. punkta izpratnē to uzskata par nepareizu reaģentu.

8.3.   Reaģenta kvalitāti mēra īpašs skaitītājs (“reaģenta kvalitātes skaitītājs”). Reaģenta kvalitātes skaitītājs uzskaita ar nepareizu reaģentu nostrādāto stundu skaitu.

8.3.1.   Ražotājs pēc izvēles drīkst reaģenta kvalitātes kļūmi grupēt vienā sarakstā kopā ar šā pielikuma 9. un 10. punktā uzskaitītajām kļūmēm.

8.4.   Lietotāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšana

8.4.1.   Lietotāja brīdināšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu.

8.4.2.   Ja lietotāja brīdināšanas sistēma satur ziņojumu displeju, tas parāda brīdinājuma iemesla ziņojumu, ja tas ir tehniski iespējams (piem., “konstatēta nepareiza urīnviela”, “konstatēts nepareizs AdBlue
  ” vai “konstatēts nepareizs reaģents”).

8.5.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšana

8.5.1.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 5. punktu.

9.   REAĢENTA DOZĒŠANA

9.1.   Motors satur līdzekļus dozēšanas pārtraukšanas noteikšanai.

9.2.   Dozēšanu mēra īpašs skaitītājs (“dozēšanas skaitītājs”). Šis skaitītājs uzskaita ar reaģenta dozēšanas pārtraukšanu nostrādāto stundu skaitu. Tas nav nepieciešams, kad saņemta pārtraukšanas komanda, jo transportlīdzekļa vai mašīnas ekspluatācijas apstākļi ir tādi, ka emisijas veiktspējai reaģenta dozēšana nav vajadzīga.

9.2.1.   
  REC ražotājs pēc izvēles drīkst reaģenta dozēšanas kļūmi grupēt vienā sarakstā kopā ar šā pielikuma 8. un 10. punktā uzskaitītajām kļūmēm.

9.3.   Lietotāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšana

9.3.1.   Lietotāja brīdināšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu.

9.3.2.   Ja brīdināšanas sistēma satur ziņojumu displeju, tas parāda brīdinājuma iemesla ziņojumu (piem., “urīnvielas dozēšanas darbības traucējums”, “
  AdBlue dozēšanas darbības traucējums” vai “reaģenta dozēšanas darbības traucējums”).

9.4.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšana

9.4.1.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 5. punktu.

10.   UZ NEATĻAUTU IEJAUKŠANOS ATTIECINĀMU KĻŪMJU PĀRRAUDZĪBA

10.1.   Papildus reaģenta līmenim reaģenta tvertnē, reaģenta kvalitātei un reaģenta dozēšanas pārtraukšanai pārrauga šādas kļūmes, jo tās var attiecināt uz neatļautu iejaukšanos:

| a) | atvienots reaģenta dozēšanas vārsts; |
| --- | --- |

a)

atvienots reaģenta dozēšanas vārsts;

| b) | atvienots reaģenta sūknis; |
| --- | --- |

b)

atvienots reaģenta sūknis;

| c) | šā pielikuma 10.1.1. punktā aprakstītie NCD sistēmas darbības traucējumi vai atvienošana. |
| --- | --- |

c)

šā pielikuma 10.1.1. punktā aprakstītie NCD sistēmas darbības traucējumi vai atvienošana.

10.1.1.   
  NCD sistēmu pārrauga attiecībā uz elektriskām kļūmēm un jebkādu sensoru noņemšanu vai atslēgšanu, kuri liedz tai noteikt jebkādas citas šā pielikuma 7.–9. punktā minētās kļūmes.

Diagnostikas darbības rādītājus ietekmējošo sensoru nepilnīgs uzskaitījums ietver tos, kuri tieši mēra NOx koncentrāciju, urīnvielas kvalitātes sensorus, apkārtējās vides sensorus un reaģenta dozēšanas, reaģenta līmeņa vai reaģenta patēriņa pārraudzības sensorus.

10.2.   Specifisks skaitītājs mēra katru šā pielikuma 10.1. punktā minēto pārraudzības kļūmi. NCD sistēmas skaitītāji uzskaita darba stundas, kad NCD sistēmas diagnostikas spēja nav pieejama. Ir atļauts sagrupēt vienā skaitītājā vairākus darbības traucējumus.

10.2.1.   Ražotājs pēc izvēles drīkst NCD sistēmas kļūmi grupēt vienā sarakstā kopā ar šā pielikuma 8. un 9. punktā uzskaitītajām kļūmēm.

10.3.   Kā alternatīvu šā pielikuma 10.1. punkta prasībām ražotājs drīkst izmantot NOx sensoru, kas atrodas izplūdes gāzēs. Šādā gadījumā:

| a) | NOx vērtība nedrīkst pārsniegt zemāko no šādām robežvērtībām:






  i) | piemērojamo REC tipa apstiprinājuma NOx robežvērtību divkāršā apmērā; vai |
| --- | --- | --- |

a)

NOx vērtība nedrīkst pārsniegt zemāko no šādām robežvērtībām:

i)

piemērojamo REC tipa apstiprinājuma NOx robežvērtību divkāršā apmērā; vai

| ii) | ne vairāk kā 1 g/kWh pieaugumu virs piemērojamās REC tipa apstiprinājuma NOx robežvērtības; |
| --- | --- |

ii)

ne vairāk kā 1 g/kWh pieaugumu virs piemērojamās REC tipa apstiprinājuma NOx robežvērtības;

| b) | drīkst izmantot vienu kļūmi “augsts NOx – cēlonis nezināms”. |
| --- | --- |

b)

drīkst izmantot vienu kļūmi “augsts NOx – cēlonis nezināms”.

10.4.   Lietotāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšana

10.4.1.   Lietotāja brīdināšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu.

10.4.2.   Ja brīdināšanas sistēma satur ziņojumu displeju, tas parāda brīdinājuma iemesla ziņojumu (piem., “atvienots reaģenta dozēšanas vārsts” vai “kritiska emisijas kļūme”).

10.5.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšana

10.5.1.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmu aktivizē saskaņā ar šā pielikuma 5. punktu.

11.   DEMONSTRĒŠANAS PRASĪBAS

11.1.   Tipa apstiprināšanas laikā atbilstību šā pielikuma prasībām demonstrē, veicot:

| a) | lietotāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas demonstrāciju; |
| --- | --- |

a)

lietotāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas demonstrāciju;

| b) | lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšanas demonstrāciju. |
| --- | --- |

b)

lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšanas demonstrāciju.

11.2.   Lietotāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas demonstrēšana

11.2.1.   Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas atbilstību parāda, veicot divus testus: nav reaģenta un ir viena šā pielikuma 8.–10. punktā aplūkotā kļūmes kategorija.

11.2.2.   Lai demonstrētu brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos neatbilstošas reaģenta kvalitātes gadījumā, izvēlas reaģentu ar vismaz tādu aktīvās vielas atšķaidījumu, kas ir vienāds ar vai lielāks par to, ko ražotājs paziņojis (CDmin) saskaņā ar šā pielikuma 8.2. punkta prasībām.

11.2.3.   Lai demonstrētu lietotāja brīdināšanas sistēmas aktivizēšanos, ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu veici zvēli, par pamatu ņemot iespējamo kļūmju uzskaitījumu, ko REC ražotājs ir iesniedzis tipa apstiprinātājai iestādei.

11.2.4.   Šīs demonstrēšanas nolūkos veic atsevišķu testu attiecībā uz katru šā pielikuma 11.2.1. punktā minēto kļūmi.

11.2.5.   Testa laikā nedrīkst būt neviena cita kļūme, izņemot testā pārbaudāmo.

11.2.6.   Pirms testa sākšanas izdzēš visus kļūmes ziņojumus.

11.2.7.   Pēc ražotāja lūguma un ar tipa apstiprinātājas iestādes piekrišanu testējamās kļūmes var modelēt.

11.2.8.   Kļūmju, kas nav reaģenta trūkums, demonstrēšanas testa procedūra

11.2.8.1.   Tiklīdz kļūme ir ieviesta vai modelēta, NCD sistēma reaģē uz kļūmes rašanos attiecīgi trijos secīgos karstā WHTC vai karstā NRTC ciklos.

11.2.8.2.   Katru atsevišķo testēšanas ciklu demonstrēšanas testos var nodalīt, izslēdzot motoru.

11.2.9.   Demonstrēšanas testa procedūra reaģenta trūkuma gadījumā

11.2.9.1.   
  REC sistēmu darbina vienu vai vairākus attiecīgi karstā WHTC vai karstā NRTC ciklus pēc REC ražotāja ieskatiem.

11.2.9.2.   Demonstrēšanu sāk ar reģenta līmeni, par kādu vienojies REC ražotājs un tipa apstiprinātāja iestāde, bet kas nav zemāks par 10 % no tvertnes nominālās ietilpības.

11.2.10.   Brīdināšanas sistēmas aktivizēšanās demonstrēšanu uzskata par pabeigtu, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar šā pielikuma 11.2.8. un 11.2.9. punktu, brīdināšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies saskaņā ar šā pielikuma 4. punktu.

11.2.11.   Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, ražotājs drīkst imitēt zināma darba stundu skaita sasniegšanu.

11.3.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšanas demonstrēšana

11.3.1.   Lietotāja iesaistīšanas sistēmas aktivizēšanu demonstrē, veicot testus motora izmēģinājumu stendā.

11.3.2.   Ja REC ražotājs izvēlas un tipa apstiprinātāja iestāde tam piekrīt, demonstrēšanas testus drīkst veikt ar pabeigtu transportlīdzekli vai mašīnu, uzstādot transportlīdzekli vai mašīnu piemērotā izmēģinājumu stendā vai darbinot to izmēģinājuma trasē kontrolētos apstākļos.

11.3.3.   Iesaistīšanas sistēmas aktivizēšanas atbilstību parāda, veicot divus testus: nav reaģenta, un ir viena šā pielikuma 8.–10. punktā aplūkotā kļūmes kategorija.

11.3.4.   Šīs demonstrēšanas nolūkos izmanto kļūmes, kas atlasītas brīdināšanas sistēmas aktivizēšanas testēšanai.

11.3.5.   Šī pārbaude sākas tad, kad ir aktivizējusies brīdināšanas sistēma, konstatējot tipa apstiprinātājas iestādes izvēlēto kļūmi.

11.3.6.   Pārbaudot sistēmas reaģēšanu uz reaģenta trūkumu tvertnē, motoru darbina, līdz reaģenta tvertne ir tukša vai sasniegts 2,5 % līmenis no pilnas tvertnes nominālās ietilpības, vai sasniegta vērtība, ko ražotājas paziņojis saskaņā ar šā pielikuma 7.3.1. punktu.

11.3.6.1.   Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, ražotājs drīkst imitēt motora nepārtrauktu darbību, izsūknējot reaģentu no tvertnes, motoram darbojoties vai esot izslēgtā stāvoklī.

11.3.7.   Pārbaudot sistēmas reaģēšanu uz kļūmi, kas nav reaģenta trūkums tvertnē, motoru darbina attiecīgu šā pielikuma 5.2. punktā norādīto stundu skaitu.

11.3.8.   Vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi, ražotājs drīkst imitēt zināma darba stundu skaita sasniegšanu.

11.3.9.   Uzskata, ka iesaistīšanas sistēmas aktivizēšanās demonstrēšana ir pabeigta, ja pēc katra demonstrēšanas testa, kas veikts saskaņā ar šā pielikuma 11.3.4. un 11.3.5. punktu, iesaistīšanas sistēma ir pienācīgi aktivizējusies saskaņā ar šā pielikuma 5. punktu.

---

11. PIELIKUMS

UZSTĀDĪŠANAS UN EKSPLUATĀCIJAS INSTRUKCIJAS

1.   
  REC ražotājs nodrošina modernizācijas veicējus ar rakstisku informāciju un uzstādīšanas instrukcijām un īpašniekus un lietotājus – ar ekspluatācijas un apkopes instrukcijām. Šajās instrukcijās:

| a) | norāda drošības apdraudējumus, kas identificēti novērtēšanas gaitā saskaņā ar šo noteikumu 18.3. punktu, lai REC uzstādīšana saskaņā ar instrukcijām cik vien iespējams novērstu šos apdraudējumus un:






  i) | uzturētu drošības līmeni, ko nodrošina transportlīdzeklis vai mašīna, kad tā pirmo reizi laista tirgū; |
| --- | --- | --- |

a)

norāda drošības apdraudējumus, kas identificēti novērtēšanas gaitā saskaņā ar šo noteikumu 18.3. punktu, lai REC uzstādīšana saskaņā ar instrukcijām cik vien iespējams novērstu šos apdraudējumus un:

i)

uzturētu drošības līmeni, ko nodrošina transportlīdzeklis vai mašīna, kad tā pirmo reizi laista tirgū;

| ii) | uzturētu transportlīdzekļa vai tehnikas atbilstību visām tiesību aktos noteiktajām veselības un drošības prasībām; |
| --- | --- |

ii)

uzturētu transportlīdzekļa vai tehnikas atbilstību visām tiesību aktos noteiktajām veselības un drošības prasībām;

| b) | skaidri uzskaita un apraksta identificētos drošības apdraudējumus, kurus nevarēs pilnībā novērst, ievērojot uzstādīšanas instrukcijas, un no kuriem būs jāizvairās modernizācijas veicējam, izmantojot atbilstīgas prasmes un labu inženiertehnisko spriedumu; |
| --- | --- |

b)

skaidri uzskaita un apraksta identificētos drošības apdraudējumus, kurus nevarēs pilnībā novērst, ievērojot uzstādīšanas instrukcijas, un no kuriem būs jāizvairās modernizācijas veicējam, izmantojot atbilstīgas prasmes un labu inženiertehnisko spriedumu;

| c) | skaidri aplūko visus šā pielikuma 3. un 4. punktā sniegtos aspektus. |
| --- | --- |

c)

skaidri aplūko visus šā pielikuma 3. un 4. punktā sniegtos aspektus.

2.   SAGATAVOŠANAS UN DEMONSTRĒŠANAS PRASĪBAS

2.1.   Instrukcijas un vadlīnijas ir uzrakstītas tās valsts valodā, kurā REC pārdod vai kurā sagaidāma tās izmantošana, un paredzētajam lasītāju lokam skaidri saprotamā valodā.

2.2.   
  REC ražotājs spēj demonstrēt tipa apstiprinātājai iestādei, kur katrs attiecīgais šā pielikuma punkts ir aplūkots, bet drīkst to darīt jebkādā veidā, kas atbilst skaidrības prasībai. Nav prasības attiecībā uz šā pielikuma reproducēšanas formulējumu vai izkārtojumu.

2.3.   Dokumentos, kas paredzēti tādiem lasītājiem kā tiešie lietotāji, nevajadzētu izmantot tehnisku vai juridisku valodu, kas viņiem varētu nebūt pazīstama. Ja šādas valodas lietojums šādos dokumentos tiek uzskatīts par būtisku, tam būtu jāpievieno nepārprotams nolūka skaidrojums.

2.4.   Ja viena valoda tiek izmantota vairākās valstīs vai reģionos, REC ražotājs tiek mudināts skaidrības labad izmantot vietējās valodas idiomas un lietojumu, kā arī izmantot nozarei specifiskus terminus, ja REC ir paredzēts izmantot šai nozarei specifiskos transportlīdzekļos vai tehnikā.

3.   INSTRUKCIJAS MODERNIZĀCIJAS VEICĒJAM

3.1.   Instrukcijās modernizācijas veicējam būtu jāiekļauj šāda informācija:

| a) | specifiskas instrukcijas par jebkādu specifisku transportlīdzekli vai mašīnu, kam ir paredzēta REC; |
| --- | --- |

a)

specifiskas instrukcijas par jebkādu specifisku transportlīdzekli vai mašīnu, kam ir paredzēta REC;

| b) | attiecīgā gadījumā vispārīgas instrukcijas un vadlīnijas, kas ļaus pareizi uzstādīt REC jebkuram transportlīdzeklim vai mašīnai diapazonā, kuram ierīce ir apstiprināta; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā vispārīgas instrukcijas un vadlīnijas, kas ļaus pareizi uzstādīt REC jebkuram transportlīdzeklim vai mašīnai diapazonā, kuram ierīce ir apstiprināta;

| c) | skaidras norādes par lietojumu diapazonu, kādam REC ir apstiprināta un kādam transportlīdzekļu vai mašīnu lietojuma diapazonam to var droši izmantot, ja tas atšķiras; |
| --- | --- |

c)

skaidras norādes par lietojumu diapazonu, kādam REC ir apstiprināta un kādam transportlīdzekļu vai mašīnu lietojuma diapazonam to var droši izmantot, ja tas atšķiras;

| d) | norāde par uzstādīšanas darbību veikšanai nepieciešamo prasmju un izglītotības līmeni; |
| --- | --- |

d)

norāde par uzstādīšanas darbību veikšanai nepieciešamo prasmju un izglītotības līmeni;

| e) | detalizācijas pakāpi, kas ir vismaz pietiekama, lai pienācīgi kvalificēta un izglītota persona varētu veikt darbu. |
| --- | --- |

e)

detalizācijas pakāpi, kas ir vismaz pietiekama, lai pienācīgi kvalificēta un izglītota persona varētu veikt darbu.

3.2.   Instrukcijās norāda, ka aprīkošanu ar REC veic saskaņā ar REC ražotāja uzstādīšanas instrukcijām un ka jāņem vērā arī visas citas papildu instrukcijas, ko sniedzis transportlīdzekļa vai tehnikas ražotājs, valsts iestādes vai citas kompetentās puses.

3.3.   Instrukcijās norāda, ka modernizējamajam transportlīdzeklim vai mašīnai ir jābūt pienācīgi uzturētā stāvoklī un ka pirms modernizācijas ir jānovērš bojājumi, kas varētu kavēt sasniegt emisijas samazināšanas līmeni, kuram REC ir apstiprināta, un kas varētu kaitīgi ietekmēt ierīces ilgizturību.

3.4.   Instrukcijās norāda, ka īpaši jārūpējas, lai nodrošinātu, ka REC uzstādīšana nepasliktina transportlīdzekļa vai mašīnas drošu lietošanu un ka tas/tā joprojām atbilst vietējiem tiesību aktiem un šiem noteikumiem. Instrukcijas jo īpaši:

| a) | vērš uzmanību uz lietotāja vai blakus stāvošo drošības papildu apdraudējumiem, kas saistīti ar REC, piemēram, virsmas augstām temperatūrām vai spriegumiem, un iesaka ar šiem apdraudējumiem saistīto risku mazināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

a)

vērš uzmanību uz lietotāja vai blakus stāvošo drošības papildu apdraudējumiem, kas saistīti ar REC, piemēram, virsmas augstām temperatūrām vai spriegumiem, un iesaka ar šiem apdraudējumiem saistīto risku mazināšanas pasākumus;

| b) | brīdina par REC vai ar to saistīto sistēmu nepieļaujamu uzstādīšanu tādā veidā, ka transportlīdzekļa vai mašīnas lietotājam tiek aizsegts redzamības lauks vai traucēta mērinstrumentu vai rādītāju redzamība vai piekļuve vadības ierīcēm; |
| --- | --- |

b)

brīdina par REC vai ar to saistīto sistēmu nepieļaujamu uzstādīšanu tādā veidā, ka transportlīdzekļa vai mašīnas lietotājam tiek aizsegts redzamības lauks vai traucēta mērinstrumentu vai rādītāju redzamība vai piekļuve vadības ierīcēm;

| c) | brīdina, ka REC uzstādošās fiziskās vai juridiskās personas atbildības apjoms par jebkādu turpmāku negadījumu vai kļūmi būs atkarīgs no vietējiem tiesību aktiem un paradumiem un var pārsniegt atbildību par REC izraisītām vai uz REC tieši attiecināmām kļūmēm. |
| --- | --- |

c)

brīdina, ka REC uzstādošās fiziskās vai juridiskās personas atbildības apjoms par jebkādu turpmāku negadījumu vai kļūmi būs atkarīgs no vietējiem tiesību aktiem un paradumiem un var pārsniegt atbildību par REC izraisītām vai uz REC tieši attiecināmām kļūmēm.

3.5.   Instrukcijas vērš uzmanību uz to, ka jebkuri motora nodalījuma vai pieejas paneļa pārveidojumi var palielināt transportlīdzekļa vai mašīnas radīto troksni un ka šāds palielināts troksnis var būt aizliegts saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem, un ka palielināts troksnis var ietekmēt lietotāja un blakus stāvošo veselību un drošību.

4.   INSTRUKCIJAS ĪPAŠNIEKAM UN LIETOTĀJAM

4.1.   Instrukcijās īpašniekam un lietotājam būtu jāiekļauj gan specifiskas instrukcijas attiecībā uz jebkādu transportlīdzekļu vai mašīnu lietojumu, kādam REC ir paredzēta, gan attiecīgā gadījumā vispārīgas instrukcijas attiecībā uz tās izmantošanu ar transportlīdzekli vai mašīnu diapazonā, kuram tā ir apstiprināta.

4.2.   Instrukcijas norāda jebkādas prasības vai ierobežojumus attiecībā uz transportlīdzekļa vai mašīnas izmantošanu, kas jāizpilda, lai nodrošinātu REC pareizu darbību.

4.3.   Instrukcijas norāda, vai transportlīdzekļa vai mašīnas lietotājam ir nepieciešams papildināt reaģentus vai piedevas laikā starp parastajiem apkopes intervāliem, un norāda iespējamo reaģenta patēriņa ātrums.

4.4.   Instrukcijas norāda patērējamo reaģentu vai piedevu tipu un kvalitāti.

4.5.   Instrukcijas atgādina transportlīdzekļa vai mašīnas īpašniekam un lietotājam, ka gadījumos, kad REC uzstādīšana ir tās izmantošanas nosacījums konkrētajā valstī vai reģionā vai ja REC piešķir transportlīdzekļa vai mašīnas īpašniekam stimulus vai priekšrocības, REC neuzturēšana pienācīgā darba kārtībā (tostarp reaģenta vai piedevas pienācīgas papildināšanas nenodrošināšana) var būt līguma pārkāpums vai noziedzīgs nodarījums.

---

12. PIELIKUMS

REC apstiprināšanas īpašās prasības attiecībā uz Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumos noteiktajām emisiju robežvērtībām

1.   IEVADS

Šajā pielikumā noteiktas specifiskas prasības REC apstiprināšanai, ar ko aprīko motoru vai motora sistēmu nolūkā ievērot Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumos noteiktās emisiju robežvērtības.

2.   SPECIFISKAS PRASĪBAS

2.1.   Modernizētā motora sistēma atbilst šādām specifiskām prasībām:

| 2.1.1. | NOx un PM emisiju robežvērtībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 5.3. punkta 1. tabulā; |
| --- | --- |

2.1.1.

NOx un PM emisiju robežvērtībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 5.3. punkta 1. tabulā;

| 2.1.2. | motoru sistēmu ilgizturības verificēšanas prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 7. pielikumā; |
| --- | --- |

2.1.2.

motoru sistēmu ilgizturības verificēšanas prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 7. pielikumā;

| 2.1.3. | iebūvētajai diagnostikas sistēmas (OBD) prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 9.A un 9.B pielikumā; |
| --- | --- |

2.1.3.

iebūvētajai diagnostikas sistēmas (OBD) prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 9.A un 9.B pielikumā;

| 2.1.4. | ārpuscikla emisiju un lietošanas laikā radīto emisiju ierobežošanas prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 10. pielikumā; |
| --- | --- |

2.1.4.

ārpuscikla emisiju un lietošanas laikā radīto emisiju ierobežošanas prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 10. pielikumā;

| 2.1.5. | NOx kontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanas prasības, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 11. pielikumā; |
| --- | --- |

2.1.5.

NOx kontroles pasākumu pareizas darbības nodrošināšanas prasības, kas noteiktas Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 11. pielikumā;

| 2.1.6. | Neskarot šo noteikumu 8.6.2. punktu, III klases un IV klases REC amonjaka emisijas nedrīkst pārsniegt 10 ppm vidējo vērtību, ja mērījumus veic, izmantojot Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 4. pielikuma 7. papildinājumā noteiktās procedūras. |
| --- | --- |

2.1.6.

Neskarot šo noteikumu 8.6.2. punktu, III klases un IV klases REC amonjaka emisijas nedrīkst pārsniegt 10 ppm vidējo vērtību, ja mērījumus veic, izmantojot Noteikumu Nr. 49 06. sērijas grozījumu 4. pielikuma 7. papildinājumā noteiktās procedūras.

---