# Az Európai Unió L 83/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 83 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. március 27. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 83

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. március 27.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/506 végrehajtási rendelete (2018. március 26.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Pražská šunka [HKT]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/507 végrehajtási rendelete (2018. március 26.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról | 11 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/508 határozata (2017. december 12.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2018. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegkifizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről | 13 |
| | * | Az Európai Tanács (EU) 2018/509 határozata (2018. március 22.) az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/510 végrehajtási határozata (2018. március 26.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 1942. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 16 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/506 végrehajtási rendelete (2018. március 26.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Pražská šunka [HKT])

1

*

A Bizottság (EU) 2018/507 végrehajtási rendelete (2018. március 26.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

11

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/508 határozata (2017. december 12.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2018. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegkifizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről

13

*

Az Európai Tanács (EU) 2018/509 határozata (2018. március 22.) az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről

15

*

A Bizottság (EU) 2018/510 végrehajtási határozata (2018. március 26.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 1942. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 1942. számú dokumentummal történt)

1

16

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. február 28-i (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 60 I., 2018.3.2. ) | 20 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. február 28-i (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 60 I., 2018.3.2. )

( HL L 60 I., 2018.3.2. )

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.3.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/506 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 26.)

egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről („Pražská šunka” [HKT])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére és 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Cseh Köztársaságnak a „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Pražská šunka” (SK), „Praška šunka” (SL), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) elnevezések hagyományos különleges termékként (HKT) történő bejegyezésére vonatkozó kérelmét közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A „Pražská šunka” elnevezésű sonka az alábbi három változatban létezik: csontos „Pražská šunka”, csont nélküli „Pražská šunka” és „Pražská šunka” konzerv. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Cseh Köztársaságnak a „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Pražská šunka” (SK), „Praška šunka” (SL), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) elnevezések hagyományos különleges termékként (HKT) történő bejegyezésére vonatkozó kérelmét közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A „Pražská šunka” elnevezésű sonka az alábbi három változatban létezik: csontos „Pražská šunka”, csont nélküli „Pražská šunka” és „Pražská šunka” konzerv.

| (2) | A „Pražská šunka” elnevezés és a hozzá tartozó nyelvi változatok bejegyzésére vonatkozó kérelmet már 2012-ben közzétették (3). Ausztria, Olaszország, Németország és Szlovákia felszólalást nyújtott be. A Cseh Köztársaság és, Szlovákia kivételével, minden felszólaló között megállapodás született. A Bizottság ezt követően intézkedett afelől, hogy újból tegyék közzé a termékleírást, amelyben a Szlovákia által közölt állítások és megjegyzések részleges figyelembevétele miatt jelentős módosítások történtek. |
| --- | --- |

(2)

A „Pražská šunka” elnevezés és a hozzá tartozó nyelvi változatok bejegyzésére vonatkozó kérelmet már 2012-ben közzétették (3). Ausztria, Olaszország, Németország és Szlovákia felszólalást nyújtott be. A Cseh Köztársaság és, Szlovákia kivételével, minden felszólaló között megállapodás született. A Bizottság ezt követően intézkedett afelől, hogy újból tegyék közzé a termékleírást, amelyben a Szlovákia által közölt állítások és megjegyzések részleges figyelembevétele miatt jelentős módosítások történtek.

| (3) | A Bizottság 2016. július 18-án Szlovákiától, 2016. augusztus 16-án Szerbiától és 2016. augusztus 17-én Ausztriától kapott felszólalást. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2016. július 18-án Szlovákiától, 2016. augusztus 16-án Szerbiától és 2016. augusztus 17-én Ausztriától kapott felszólalást.

| (4) | A Bizottság 2016. szeptember 14-én Szlovákiától, 2016. október 12-én Szerbiától és 2016. október 19-én Ausztriától kapott indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2016. szeptember 14-én Szlovákiától, 2016. október 12-én Szerbiától és 2016. október 19-én Ausztriától kapott indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot.

| (5) | Ausztria felszólalási eljárásának folytatására nem volt lehetőség. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság csak akkor ellenőrzi az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat elfogadhatóságát, ha azt a vonatkozó felszólalás benyújtásától számított két hónapon belül kapja kézhez, ám ez a feltétel Ausztria esetében nem teljesült. |
| --- | --- |

(5)

Ausztria felszólalási eljárásának folytatására nem volt lehetőség. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság csak akkor ellenőrzi az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat elfogadhatóságát, ha azt a vonatkozó felszólalás benyújtásától számított két hónapon belül kapja kézhez, ám ez a feltétel Ausztria esetében nem teljesült.

| (6) | Miután az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta és elfogadhatónak találta Szerbia és Szlovákia indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát, a Bizottság 2016. november 8-i levelében a Cseh Köztársaság és Szlovákia, majd 2016. december 2-i levelében a Cseh Köztársaság és Szerbia felé intézett felhívást a megállapodást célzó szükséges konzultációk lefolytatására. |
| --- | --- |

(6)

Miután az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta és elfogadhatónak találta Szerbia és Szlovákia indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát, a Bizottság 2016. november 8-i levelében a Cseh Köztársaság és Szlovákia, majd 2016. december 2-i levelében a Cseh Köztársaság és Szerbia felé intézett felhívást a megállapodást célzó szükséges konzultációk lefolytatására.

| (7) | A Cseh Köztársaság és Szerbia között megállapodás született. Abban állapodtak meg, hogy az elnevezést szerb nyelven, cirill és latin karakterekkel, azaz „Praška šunka”/„Прашка шунка” (RS) formában is oltalomban kell részesíteni, és hogy Szerbia hároméves átmeneti időszakot kap arra, hogy az oltalom alatt álló elnevezést a „Pražská šunka” termékleírásának nem megfelelő termékeken használja. |
| --- | --- |

(7)

A Cseh Köztársaság és Szerbia között megállapodás született. Abban állapodtak meg, hogy az elnevezést szerb nyelven, cirill és latin karakterekkel, azaz „Praška šunka”/„Прашка шунка” (RS) formában is oltalomban kell részesíteni, és hogy Szerbia hároméves átmeneti időszakot kap arra, hogy az oltalom alatt álló elnevezést a „Pražská šunka” termékleírásának nem megfelelő termékeken használja.

| (8) | A Bizottság úgy véli, hogy a megállapodás tartalma sem az 1151/2012/EU rendelettel, sem az uniós joggal nem ellentétes. Az 1151/2012/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése, amely alapján a Bizottság három vagy több évig tartó átmeneti időszakot biztosíthat az ugyanezen rendelet 13. cikkének (1) bekezdésével ellentétes, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések használatára, értelemszerűen alkalmazható a hagyományos különleges termékekre (4) is. Mivel azonban e rendelet csak az Unió területén hatályos, az átmeneti időszak csak azokra a Szerbiából az Unióba behozott termékekre vonatkozhat, amelyek az oltalom alatt álló elnevezéssel kerülnének uniós forgalmazásra, bár nem felelnek meg a termékleírásnak. Uniós forgalmazásuk során azonban ezen termékeken nem szabad feltüntetni sem a „hagyományos különleges termék” kifejezést, sem a „HKT” rövidítést, sem pedig a kapcsolódó uniós logót. A szerb változatnak a bejegyzett elnevezések közé történő felvétele után a termékleírás konszolidált változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság úgy véli, hogy a megállapodás tartalma sem az 1151/2012/EU rendelettel, sem az uniós joggal nem ellentétes. Az 1151/2012/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése, amely alapján a Bizottság három vagy több évig tartó átmeneti időszakot biztosíthat az ugyanezen rendelet 13. cikkének (1) bekezdésével ellentétes, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések használatára, értelemszerűen alkalmazható a hagyományos különleges termékekre (4) is. Mivel azonban e rendelet csak az Unió területén hatályos, az átmeneti időszak csak azokra a Szerbiából az Unióba behozott termékekre vonatkozhat, amelyek az oltalom alatt álló elnevezéssel kerülnének uniós forgalmazásra, bár nem felelnek meg a termékleírásnak. Uniós forgalmazásuk során azonban ezen termékeken nem szabad feltüntetni sem a „hagyományos különleges termék” kifejezést, sem a „HKT” rövidítést, sem pedig a kapcsolódó uniós logót. A szerb változatnak a bejegyzett elnevezések közé történő felvétele után a termékleírás konszolidált változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni.

| (9) | Ezzel szemben a Cseh Köztársaság és Szlovákia között nem született megállapodás az előírt határidőn belül. Mindezek alapján a Bizottságnak e szükséges konzultációk eredményének figyelembevételével, az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárásnak megfelelően kell meghoznia a bejegyzésre vonatkozó határozatát. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel szemben a Cseh Köztársaság és Szlovákia között nem született megállapodás az előírt határidőn belül. Mindezek alapján a Bizottságnak e szükséges konzultációk eredményének figyelembevételével, az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárásnak megfelelően kell meghoznia a bejegyzésre vonatkozó határozatát.

| (10) | Szlovákiának az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában és a Cseh Köztársasággal folytatott konzultációi során megfogalmazott fő érvei az alábbiak szerint foglalhatók össze. |
| --- | --- |

(10)

Szlovákiának az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában és a Cseh Köztársasággal folytatott konzultációi során megfogalmazott fő érvei az alábbiak szerint foglalhatók össze.

| (11) | A felszólalás első indokaként Szlovákia azzal érvel, hogy az elnevezés bejegyzése összeegyeztethetetlen lenne az 1151/2012/EU rendelet előírásaival. Szlovákia azt állítja, hogy a csont nélküli „Pražská šunka” termékleírásában szereplő előállítási módszer nem „hagyományos”, mivel azt csak 1993 óta (Csehszlovákiának a Cseh Köztársaságra és Szlovákiára való szétválása után) alkalmazzák, és még nem telt el 30 év. 1993 előtt a „Pražská šunka” előállítása a csehszlovák állami szabványok (ČSN) szerint történt, ezek rögzítették a húskészítményekre Csehszlovákiában érvényes közös gyártási, ellátási, csomagolási, szállítási, tárolási és vizsgálati szabályokat, amelyek Csehszlovákia egész területén alkalmazandók voltak és nem engedték meg a csont nélküli „Pražská šunka” HKT termékleírásában szereplő előállítási módszert. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke szerint azok az elnevezések jogosultak hagyományos különleges termékként való bejegyzésre, amelyeknél az adott termék hagyományos előállítási módszerrel, vagy a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül, miközben ugyanezen rendelet 3. cikkének (3) bekezdése szerint a „hagyományos” fogalommeghatározás a legalább 30 éve bizonyítottan jelen lévő terméket jelenti. A fentiek alapján a csont nélküli „Pražská šunka” HKT előállítási módja nem felelhet meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke szerinti hagyományos módszernek. |
| --- | --- |

(11)

A felszólalás első indokaként Szlovákia azzal érvel, hogy az elnevezés bejegyzése összeegyeztethetetlen lenne az 1151/2012/EU rendelet előírásaival. Szlovákia azt állítja, hogy a csont nélküli „Pražská šunka” termékleírásában szereplő előállítási módszer nem „hagyományos”, mivel azt csak 1993 óta (Csehszlovákiának a Cseh Köztársaságra és Szlovákiára való szétválása után) alkalmazzák, és még nem telt el 30 év. 1993 előtt a „Pražská šunka” előállítása a csehszlovák állami szabványok (ČSN) szerint történt, ezek rögzítették a húskészítményekre Csehszlovákiában érvényes közös gyártási, ellátási, csomagolási, szállítási, tárolási és vizsgálati szabályokat, amelyek Csehszlovákia egész területén alkalmazandók voltak és nem engedték meg a csont nélküli „Pražská šunka” HKT termékleírásában szereplő előállítási módszert. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke szerint azok az elnevezések jogosultak hagyományos különleges termékként való bejegyzésre, amelyeknél az adott termék hagyományos előállítási módszerrel, vagy a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül, miközben ugyanezen rendelet 3. cikkének (3) bekezdése szerint a „hagyományos” fogalommeghatározás a legalább 30 éve bizonyítottan jelen lévő terméket jelenti. A fentiek alapján a csont nélküli „Pražská šunka” HKT előállítási módja nem felelhet meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke szerinti hagyományos módszernek.

| (12) | Szlovákia azt állítja továbbá, hogy nem teljesül az 1151/2012/EU rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében meghatározott „különleges tulajdonság” követelménye. |
| --- | --- |

(12)

Szlovákia azt állítja továbbá, hogy nem teljesül az 1151/2012/EU rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében meghatározott „különleges tulajdonság” követelménye.

| (13) | A felszólalás második indokaként Szlovákia azt állítja, hogy a „Pražská šunka” terméknév köznevesült elnevezésnek tekintendő, azaz a termék általánosan elterjedt elnevezésévé vált az Unióban. Ezt bizonyítja az elnevezés bejegyzése ellen benyújtott felszólalások száma is: a köznevesült elnevezés bizonyítéka, hogy ugyanannak vagy egy hasonló terméknek a forgalmazása számos országban ugyanazon a néven történik. |
| --- | --- |

(13)

A felszólalás második indokaként Szlovákia azt állítja, hogy a „Pražská šunka” terméknév köznevesült elnevezésnek tekintendő, azaz a termék általánosan elterjedt elnevezésévé vált az Unióban. Ezt bizonyítja az elnevezés bejegyzése ellen benyújtott felszólalások száma is: a köznevesült elnevezés bizonyítéka, hogy ugyanannak vagy egy hasonló terméknek a forgalmazása számos országban ugyanazon a néven történik.

| (14) | A szlovák felszólalás harmadik indoka szerint a bejegyzésre javasolt elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre használják Szlovákiában. A szlovák fogyasztók körében a „Pražská šunka” poliamid burkolatú, hőkezelt termékként ismert. A javaslatban ismertetett csont nélküli „Pražská šunka” ismeretlen a szlovák fogyasztók számára. A Szlovák Köztársaságban működő egyéni termelők által adott tájékoztatás szerint jelenleg évente legalább 1 208 tonna „Pražská šunka” készül. A termék kiigazítása vagy átnevezése főként azért okozna jelentős bevételkiesést a szlovák termelőknek, mert típustól és minőségi kategóriától függően 45 és 92 % közötti meredek áremelkedést vonna maga után. A „Pražská šunka” HKT termékleírása mindhárom termékváltozatnál előírja, hogy a hús tiszta izomfehérje-tartalma legalább 16 tömegszázalék legyen, miközben ez az arány Szlovákiában alacsonyabb is lehet. A szlovák jogszabályok értelmében a „Pražská šunka” három különböző sonkakategóriában forgalmazható, a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb tömegszázalékának különböző értékei alapján: különleges sonka (16 %), válogatott sonka (13 %) és normál sonka (10 %). Ennek megfelelően a válogatott és a normál sonkát Szlovákiában nem lehetne tovább forgalmazni a bejegyzett elnevezéssel. Az áremelkedésen kívül a csont nélküli „Pražská šunka” készítéséhez használt formák beszerzési költsége is hozzájárulna a bevételkieséshez, mivel ezt a technológiát nem használják Szlovákiában a „Pražská šunka” készítéséhez (poliamid burkolatot használnak). Ezek beszerzése egységenként 70 euro költséggel járna körülbelül 5 kg sonkánál, vagyis 14 000 eurót jelentene egy tonna készterméknél. A „Pražská šunka” formázásához a poliamid burkolat helyett előírt fólia alkalmazása a fólia beszerzése és a kézi munkaigény miatt szintén növelné a beszerzési költségeket, késztermék tonnánként összesen legalább 50 euróval. |
| --- | --- |

(14)

A szlovák felszólalás harmadik indoka szerint a bejegyzésre javasolt elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre használják Szlovákiában. A szlovák fogyasztók körében a „Pražská šunka” poliamid burkolatú, hőkezelt termékként ismert. A javaslatban ismertetett csont nélküli „Pražská šunka” ismeretlen a szlovák fogyasztók számára. A Szlovák Köztársaságban működő egyéni termelők által adott tájékoztatás szerint jelenleg évente legalább 1 208 tonna „Pražská šunka” készül. A termék kiigazítása vagy átnevezése főként azért okozna jelentős bevételkiesést a szlovák termelőknek, mert típustól és minőségi kategóriától függően 45 és 92 % közötti meredek áremelkedést vonna maga után. A „Pražská šunka” HKT termékleírása mindhárom termékváltozatnál előírja, hogy a hús tiszta izomfehérje-tartalma legalább 16 tömegszázalék legyen, miközben ez az arány Szlovákiában alacsonyabb is lehet. A szlovák jogszabályok értelmében a „Pražská šunka” három különböző sonkakategóriában forgalmazható, a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb tömegszázalékának különböző értékei alapján: különleges sonka (16 %), válogatott sonka (13 %) és normál sonka (10 %). Ennek megfelelően a válogatott és a normál sonkát Szlovákiában nem lehetne tovább forgalmazni a bejegyzett elnevezéssel. Az áremelkedésen kívül a csont nélküli „Pražská šunka” készítéséhez használt formák beszerzési költsége is hozzájárulna a bevételkieséshez, mivel ezt a technológiát nem használják Szlovákiában a „Pražská šunka” készítéséhez (poliamid burkolatot használnak). Ezek beszerzése egységenként 70 euro költséggel járna körülbelül 5 kg sonkánál, vagyis 14 000 eurót jelentene egy tonna készterméknél. A „Pražská šunka” formázásához a poliamid burkolat helyett előírt fólia alkalmazása a fólia beszerzése és a kézi munkaigény miatt szintén növelné a beszerzési költségeket, késztermék tonnánként összesen legalább 50 euróval.

| (15) | Emellett a „Pražská šunka” termékhez három szlovák termelő birtokol védjegyeket, amelyek használata így veszélybe kerülne. |
| --- | --- |

(15)

Emellett a „Pražská šunka” termékhez három szlovák termelő birtokol védjegyeket, amelyek használata így veszélybe kerülne.

| (16) | A fenti érveken túlmenően Szlovákia azt javasolta, hogy amennyiben az előterjesztett állítások ellenére a Bizottság mégis az elnevezés bejegyzése mellett dönt, úgy az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése értelmében a „Pražská šunka” elnevezést „a Cseh Köztársaság hagyományai szerint készült” állítás kísérje. Egy másik megoldás lehet az elnevezés módosítása „Hagyományos Pražská šunka” elnevezésre. |
| --- | --- |

(16)

A fenti érveken túlmenően Szlovákia azt javasolta, hogy amennyiben az előterjesztett állítások ellenére a Bizottság mégis az elnevezés bejegyzése mellett dönt, úgy az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése értelmében a „Pražská šunka” elnevezést „a Cseh Köztársaság hagyományai szerint készült” állítás kísérje. Egy másik megoldás lehet az elnevezés módosítása „Hagyományos Pražská šunka” elnevezésre.

| (17) | A Bizottság értékelte a Szlovákia indokolással ellátott felszólalási nyilatkozataiban az 1151/2012/EU rendelet rendelkezéseivel összefüggésben előadott érveket, figyelembe véve a kérelmező és a felszólalók között lezajlott szükséges konzultációk eredményeit, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Pražská šunka” elnevezést be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság értékelte a Szlovákia indokolással ellátott felszólalási nyilatkozataiban az 1151/2012/EU rendelet rendelkezéseivel összefüggésben előadott érveket, figyelembe véve a kérelmező és a felszólalók között lezajlott szükséges konzultációk eredményeit, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Pražská šunka” elnevezést be kell jegyezni.

| (18) | Az első felszólalási indok tekintetében a Cseh Köztársaság azt a pontosítást tette, hogy a „Pražská šunka” 1993 előtt nem tartozott a csehszlovák állami szabványok (ČSN) hatálya alá. Csehszlovákia azon részén, amely a mai Cseh Köztársaság területének felel meg, a „Pražská šunka” előállítása a „Masný průmysl” (húsipari konszern) cseh ágazata által kibocsátott „műszaki–gazdasági szabvány” szerint történt. Az 1970-es évek végén a féltartós (pasztőrözött) csont nélküli „Pražská šunka” előállítása Csehszlovákia több egykori, a mai Cseh Köztársaság területén működő üzemében alapvetően a csont nélküli „Pražská šunka” HKT termékleírásában foglaltak betartásával történt: pasztőrözés, ovális alakú formák használata, füstölés, zsírszalonnából vagy zsírszalonnából és bőrből kialakított dekoratív réteg. |
| --- | --- |

(18)

Az első felszólalási indok tekintetében a Cseh Köztársaság azt a pontosítást tette, hogy a „Pražská šunka” 1993 előtt nem tartozott a csehszlovák állami szabványok (ČSN) hatálya alá. Csehszlovákia azon részén, amely a mai Cseh Köztársaság területének felel meg, a „Pražská šunka” előállítása a „Masný průmysl” (húsipari konszern) cseh ágazata által kibocsátott „műszaki–gazdasági szabvány” szerint történt. Az 1970-es évek végén a féltartós (pasztőrözött) csont nélküli „Pražská šunka” előállítása Csehszlovákia több egykori, a mai Cseh Köztársaság területén működő üzemében alapvetően a csont nélküli „Pražská šunka” HKT termékleírásában foglaltak betartásával történt: pasztőrözés, ovális alakú formák használata, füstölés, zsírszalonnából vagy zsírszalonnából és bőrből kialakított dekoratív réteg.

| (19) | Emellett más országokban, így Ausztriában és Németországban is évtizedek óta folyik ugyanezen termék, vagyis a féltartós csont nélküli „Pražská šunka” előállítása. A fentiek alapján megállapítható, hogy a csont nélküli „Pražská šunka” és annak előállítási módja megfelel a több mint 30 éve létező hagyományos módszernek. |
| --- | --- |

(19)

Emellett más országokban, így Ausztriában és Németországban is évtizedek óta folyik ugyanezen termék, vagyis a féltartós csont nélküli „Pražská šunka” előállítása. A fentiek alapján megállapítható, hogy a csont nélküli „Pražská šunka” és annak előállítási módja megfelel a több mint 30 éve létező hagyományos módszernek.

| (20) | Nem írja elő követelmény egy termék sajátos jellegét ahhoz, hogy elnevezése bejegyezhető legyen a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába. A 19. cikk (1) bekezdésének b) pontja a leírás egyik elemeként említi a „sajátos jelleget”, és a termék sajátos jellege kielégítő módon le van írva a termékleírásban foglalt mindhárom termékváltozatot illetően. |
| --- | --- |

(20)

Nem írja elő követelmény egy termék sajátos jellegét ahhoz, hogy elnevezése bejegyezhető legyen a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába. A 19. cikk (1) bekezdésének b) pontja a leírás egyik elemeként említi a „sajátos jelleget”, és a termék sajátos jellege kielégítő módon le van írva a termékleírásban foglalt mindhárom termékváltozatot illetően.

| (21) | A második felszólalási indok tekintetében nem megalapozott az a következtetés, hogy az elnevezés köznevesült. Szlovákia semmilyen okfejtéssel nem támasztotta alá ezt a következtetést. Az a tény, hogy az adott terméket Európa több országában is gyártják, önmagában nem alapozhat meg egy elnevezés köznevesülésére vonatkozó következtetést. Mindenesetre a köznevesülés, mint olyan, nem lehet alapja a hagyományos különleges termékek elleni felszólalásnak. A hagyományos különleges termékek bárhol gyárthatók, ha megfelelnek a termékleírásnak. |
| --- | --- |

(21)

A második felszólalási indok tekintetében nem megalapozott az a következtetés, hogy az elnevezés köznevesült. Szlovákia semmilyen okfejtéssel nem támasztotta alá ezt a következtetést. Az a tény, hogy az adott terméket Európa több országában is gyártják, önmagában nem alapozhat meg egy elnevezés köznevesülésére vonatkozó következtetést. Mindenesetre a köznevesülés, mint olyan, nem lehet alapja a hagyományos különleges termékek elleni felszólalásnak. A hagyományos különleges termékek bárhol gyárthatók, ha megfelelnek a termékleírásnak.

| (22) | A szlovák felszólalás harmadik indokaként Szlovákia azt állítja, hogy az elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre használják Szlovákiában. A Bizottság elismeri ezeket a körülményeket. Véleménye szerint azonban annak oka, hogy a Szlovákiában előállított termék miért nem felelhet meg a „Pražská šunka” HKT termékleírásának alapvetően abban a körülményben keresendő, hogy egyrészt Szlovákia megváltoztatta a termék receptjét és kiszerelését Csehszlovákia Cseh Köztársaságra és Szlovák Köztársaságra való kettéválása, azaz 1993. január 1. után. A szlovák hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint a 1) különleges sonka, 2) válogatott sonka és 3) normál sonka három kategóriáját (a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb – 16, 13 és 10 – tömegszázaléka alapján) létrehozó rendeletet 2005. augusztus 18-án fogadta el a szlovák mezőgazdasági minisztérium és a szlovák egészségügyi minisztérium. Ezt megelőzően a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb értéke 18 tömegszázalék volt. A Szlovákiában minimum 18 tömegszázalék tiszta izomfehérje-tartalommal előállított „Pražská šunka” 100 %-a megfelelt volna a „Pražská šunka” HKT követelményeinek. A szlovák hatóságok arról is beszámoltak, hogy ezzel egyidejűleg a termék kiszerelésében is változás történt azzal, hogy a forma használatát és a hőkezelést teljes mértékben felváltotta a termék poliamid burkolatba való betöltése. Szlovákia ugyan jelzi, hogy a kettéválás után a Cseh Köztársaságban is átalakult a „Pražská šunka” előállítása, mégis egyértelműnek látszik azonban, hogy az előállítási módszer Szlovákiában változott meg alapvető és jelentős módon. Másrészt, a 2010-ben közzétett kezdeti termékleíráshoz képest a Cseh Köztársaság lényegesen finomította a termékleírás követelményeit azzal a céllal, hogy abban a lehető legtöbb előállítási módszer szerepeljen, és ily módon egy elterjedt és közös HKT kerüljön bejegyzésre. Ennek megfelelően a két felszólalási eljárás során Szlovákia kivételével minden elfogadott felszólalóval sikerült megállapodásra jutni. Harmadrészt, a „Pražská šunka” HKT termékleírása szerinti előállítás költségeinek kiszámításakor figyelmen kívül hagyták azt a tényt, hogy a fémformák ismételt felhasználása hosszú időn át lehetséges. Negyedrészt, különösen, az alternatívák elérhetősége miatt nem kötelező a formák használata. Helyettük műanyag fóliák is alkalmazhatók. Ráadásul a fólia beszerzése és a kézi munkaigény miatt a késztermék tonnánként felmerülő 50 euro sem tűnik aránytalanul nagy költségnek. |
| --- | --- |

(22)

A szlovák felszólalás harmadik indokaként Szlovákia azt állítja, hogy az elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre használják Szlovákiában. A Bizottság elismeri ezeket a körülményeket. Véleménye szerint azonban annak oka, hogy a Szlovákiában előállított termék miért nem felelhet meg a „Pražská šunka” HKT termékleírásának alapvetően abban a körülményben keresendő, hogy egyrészt Szlovákia megváltoztatta a termék receptjét és kiszerelését Csehszlovákia Cseh Köztársaságra és Szlovák Köztársaságra való kettéválása, azaz 1993. január 1. után. A szlovák hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint a 1) különleges sonka, 2) válogatott sonka és 3) normál sonka három kategóriáját (a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb – 16, 13 és 10 – tömegszázaléka alapján) létrehozó rendeletet 2005. augusztus 18-án fogadta el a szlovák mezőgazdasági minisztérium és a szlovák egészségügyi minisztérium. Ezt megelőzően a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb értéke 18 tömegszázalék volt. A Szlovákiában minimum 18 tömegszázalék tiszta izomfehérje-tartalommal előállított „Pražská šunka” 100 %-a megfelelt volna a „Pražská šunka” HKT követelményeinek. A szlovák hatóságok arról is beszámoltak, hogy ezzel egyidejűleg a termék kiszerelésében is változás történt azzal, hogy a forma használatát és a hőkezelést teljes mértékben felváltotta a termék poliamid burkolatba való betöltése. Szlovákia ugyan jelzi, hogy a kettéválás után a Cseh Köztársaságban is átalakult a „Pražská šunka” előállítása, mégis egyértelműnek látszik azonban, hogy az előállítási módszer Szlovákiában változott meg alapvető és jelentős módon. Másrészt, a 2010-ben közzétett kezdeti termékleíráshoz képest a Cseh Köztársaság lényegesen finomította a termékleírás követelményeit azzal a céllal, hogy abban a lehető legtöbb előállítási módszer szerepeljen, és ily módon egy elterjedt és közös HKT kerüljön bejegyzésre. Ennek megfelelően a két felszólalási eljárás során Szlovákia kivételével minden elfogadott felszólalóval sikerült megállapodásra jutni. Harmadrészt, a „Pražská šunka” HKT termékleírása szerinti előállítás költségeinek kiszámításakor figyelmen kívül hagyták azt a tényt, hogy a fémformák ismételt felhasználása hosszú időn át lehetséges. Negyedrészt, különösen, az alternatívák elérhetősége miatt nem kötelező a formák használata. Helyettük műanyag fóliák is alkalmazhatók. Ráadásul a fólia beszerzése és a kézi munkaigény miatt a késztermék tonnánként felmerülő 50 euro sem tűnik aránytalanul nagy költségnek.

| (23) | Emellett, az 1151/2012/EU rendelet 43. cikkével, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre és az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre értelemszerűen alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban, azok a védjegyek, amelyeket az oltalom bejegyzésére irányuló kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtását megelőzően az Unió területén jóhiszeműen jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelyeknek az Unió területén belüli oltalma – feltéve, hogy a vonatkozó jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget – jóhiszemű használat révén keletkezett, az elnevezés bejegyzése ellenére az érintett termék tekintetében tovább használhatók, illetve oltalmuk megújítható. Az ilyen bejegyzés nem érinti azon védjegyeket, amelyeket a „Pražská šunka” hagyományos különleges termékként való bejegyzésére irányuló kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtását megelőzően jóhiszeműen jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelyek oltalma – feltéve, hogy a vonatkozó uniós vagy szlovák jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget – jóhiszemű használat révén keletkezett. |
| --- | --- |

(23)

Emellett, az 1151/2012/EU rendelet 43. cikkével, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre és az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre értelemszerűen alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban, azok a védjegyek, amelyeket az oltalom bejegyzésére irányuló kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtását megelőzően az Unió területén jóhiszeműen jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelyeknek az Unió területén belüli oltalma – feltéve, hogy a vonatkozó jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget – jóhiszemű használat révén keletkezett, az elnevezés bejegyzése ellenére az érintett termék tekintetében tovább használhatók, illetve oltalmuk megújítható. Az ilyen bejegyzés nem érinti azon védjegyeket, amelyeket a „Pražská šunka” hagyományos különleges termékként való bejegyzésére irányuló kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtását megelőzően jóhiszeműen jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelyek oltalma – feltéve, hogy a vonatkozó uniós vagy szlovák jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget – jóhiszemű használat révén keletkezett.

| (24) | A fentiek alapján tehát nem jelentenek elegendő indokot a cseh bejegyzési kérelem elutasításához azok a szlovák felszólalás szerinti körülmények, amelyek az elnevezés Szlovákia területén, illetve védjegyekben való jogszerű, elismert és gazdaságilag jelentős használatára vonatkoznak. A Szlovákia által tett további javaslatokat illetően a Bizottság a fent ismertetett okok alapján úgy véli, hogy nem helyénvaló előírni, hogy a „Pražská šunka” HKT bejegyzett elnevezését „a Cseh Köztársaság hagyományai szerint készült” állítás kísérje annak érdekében, hogy forgalmazható legyen a szlovák hagyomány szerinti, de a „Pražská šunka” HKT termékleírását nem teljesítő szlovák „Pražská šunka”. Szlovákia ténylegesen nem bizonyította a „Pražská šunka” elnevezésű termék előállítására vonatkozó alternatív „szlovák hagyomány” létezését. Ezen túlmenően, a lefolytatott két felszólalási eljárás után, a bejegyzett elnevezésre vonatkozó termékleírás egy egyedi „cseh hagyomány” helyett már leginkább egy több uniós tagállamhoz és harmadik országhoz tartozó közös hagyományt testesít meg. |
| --- | --- |

(24)

A fentiek alapján tehát nem jelentenek elegendő indokot a cseh bejegyzési kérelem elutasításához azok a szlovák felszólalás szerinti körülmények, amelyek az elnevezés Szlovákia területén, illetve védjegyekben való jogszerű, elismert és gazdaságilag jelentős használatára vonatkoznak. A Szlovákia által tett további javaslatokat illetően a Bizottság a fent ismertetett okok alapján úgy véli, hogy nem helyénvaló előírni, hogy a „Pražská šunka” HKT bejegyzett elnevezését „a Cseh Köztársaság hagyományai szerint készült” állítás kísérje annak érdekében, hogy forgalmazható legyen a szlovák hagyomány szerinti, de a „Pražská šunka” HKT termékleírását nem teljesítő szlovák „Pražská šunka”. Szlovákia ténylegesen nem bizonyította a „Pražská šunka” elnevezésű termék előállítására vonatkozó alternatív „szlovák hagyomány” létezését. Ezen túlmenően, a lefolytatott két felszólalási eljárás után, a bejegyzett elnevezésre vonatkozó termékleírás egy egyedi „cseh hagyomány” helyett már leginkább egy több uniós tagállamhoz és harmadik országhoz tartozó közös hagyományt testesít meg.

| (25) | A „Hagyományos Pražská šunka” elnevezésre való módosítás javaslata azzal járna, hogy az eljárást teljesen meg kellene ismételni, ez pedig a jogos elvárások védelme szempontjából aránytalan megoldást jelentene. |
| --- | --- |

(25)

A „Hagyományos Pražská šunka” elnevezésre való módosítás javaslata azzal járna, hogy az eljárást teljesen meg kellene ismételni, ez pedig a jogos elvárások védelme szempontjából aránytalan megoldást jelentene.

| (26) | Mindenesetre a hagyományos különleges termékek védelmének rendszerét az ilyen elnevezéseket korábban is jogszerűen használó gyártók és működtetők igényeihez kell igazítani. Az 1151/2012/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján, amely értelemszerűen alkalmazandó a hagyományos különleges termékekre is, a termékleírásnak való fokozatos megfeleltetés érdekében egy ötéves átmeneti időszak során akkor is engedélyezni kell a „Pražská šunka” elnevezés használatát, ha a termék nem felel meg a termékleírásnak, továbbá engedélyezni kell, hogy a gyártók az öt év leteltével a termékleírásnak nem megfelelő termékeiket a készletek kimerüléséig kereskedelmi forgalomba hozhassák. Forgalmazásuk során azonban ezen termékeken nem szabad sem a „hagyományos különleges termék” kifejezést, sem a „HKT” rövidítést, sem a kapcsolódó uniós logót feltüntetni. |
| --- | --- |

(26)

Mindenesetre a hagyományos különleges termékek védelmének rendszerét az ilyen elnevezéseket korábban is jogszerűen használó gyártók és működtetők igényeihez kell igazítani. Az 1151/2012/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján, amely értelemszerűen alkalmazandó a hagyományos különleges termékekre is, a termékleírásnak való fokozatos megfeleltetés érdekében egy ötéves átmeneti időszak során akkor is engedélyezni kell a „Pražská šunka” elnevezés használatát, ha a termék nem felel meg a termékleírásnak, továbbá engedélyezni kell, hogy a gyártók az öt év leteltével a termékleírásnak nem megfelelő termékeiket a készletek kimerüléséig kereskedelmi forgalomba hozhassák. Forgalmazásuk során azonban ezen termékeken nem szabad sem a „hagyományos különleges termék” kifejezést, sem a „HKT” rövidítést, sem a kapcsolódó uniós logót feltüntetni.

| (27) | A fentiek alapján a „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV), „Прашка шунка” (RS) elnevezéseket a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(27)

A fentiek alapján a „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV), „Прашка шунка” (RS) elnevezéseket a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába be kell jegyezni.

| (28) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(28)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV), „Прашка шунка” (RS) elnevezések hagyományos különleges termékként bejegyzésre kerülnek.

Az első bekezdésben említett elnevezések, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) XI. melléklete szerinti 1.2. osztályba – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket jelölnek.

2. cikk

A termékleírás konszolidált változatát e rendelet melléklete tartalmazza.

3. cikk

A bejegyzett elnevezések e rendelet hatálybalépése után öt évig használhatók az Unió területén forgalmazott és a „Pražská šunka” HKT termékleírásnak meg nem felelő termékek megjelölésére. A termékleírásnak nem megfelelő termékeknél való használatuk esetén az elnevezéseket nem követheti sem a „hagyományos különleges termék” kifejezés, sem a „HKT” rövidítés, sem a kapcsolódó uniós logó.

Az ötéves időszakot követően a bejegyzett elnevezést viselő – az említett időszak vége előtt készült és a 2. cikkben említett termékleírásnak meg nem felelő – termékek forgalmazása csak az Európai Unió területén, az ötéves időszak utolsó napján meglévő készletek kimerüléséig engedélyezett.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 180., 2016.5.19., 5. o.

2

(3)  
  HL C 283., 2012.9.19., 11. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/304 végrehajtási rendelete (2016. március 2.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [HKT]) (HL L 58., 2016.3.4., 28. o.).

4

(5)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

5

---

MELLÉKLET

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

„PRAŽSKÁ ŠUNKA”

EU-szám: CZ-TSG-0007-0061-2010.10.21.

CSEH KÖZTÁRSASÁG

1.   BEJEGYZENDŐ ELNEVEZÉS

„Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV), „Прашка шунка” (RS)

2.   A TERMÉK TÍPUSA

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.   A BEJEGYZÉS INDOKOLÁSA

3.1.   A termék

| | ☒ az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül; |
| --- | --- |

☒ az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül;

| | ☐ a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül. |
| --- | --- |

☐ a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.

A „Pražská šunka” közvetlen fogyasztásra szánt hagyományos hústermék, amelyet már hosszú idő óta a következő formákban állítanak elő:

| — | csontos „Pražská šunka”, |
| --- | --- |

—

csontos „Pražská šunka”,

| — | csont nélküli „Pražská šunka”, |
| --- | --- |

—

csont nélküli „Pražská šunka”,

| — | „Pražská šunka” konzerv. |
| --- | --- |

—

„Pražská šunka” konzerv.

3.2.   Az elnevezés

| | ☒ az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés; |
| --- | --- |

☒ az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés;

| | ☐ jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát. |
| --- | --- |

☐ jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.

A „Pražská šunka” hagyományos elnevezés nem fejezi ki a termék különleges jellegét, és a termék különleges jellegét sem kapcsolja annak eredetéhez vagy földrajzi származásához, hanem önmagában különleges, mivel azt a fogyasztók nemzetközi szinten összekapcsolják egy karakteres formájú és ízű híres hústermékkel.

4.   LEÍRÁS

4.1.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék leírása, beleértve főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és érzékszervi jellemzőit, alátámasztva a termék sajátos jellegét (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

4.1.1.   Csontos „Pražská šunka”

A csontos „Pražská šunka” elsősorban az alapanyag kiválasztásában és feldolgozásában különbözik a többi csontos sonkától. A csontos „Pražská šunka” másik jellegzetessége a sertéscomb (sonka) és a páclé aránya az előállítás során, amely lehetővé teszi, hogy a késztermék tiszta izomfehérje-tartalma a legkiválóbb minőségű sonkákénak feleljen meg. Emellett a feldolgozási folyamat magában foglalja a hőkezelést és a füstölést, amely révén a csontos „Pražská šunka” szintén különbözik a többi hagyományos szárított csontos sonkától.

Fizikai jellemzők:

| — | A termék maximális össztömege 10 kg. |
| --- | --- |

—

A termék maximális össztömege 10 kg.

| — | A sertéscomb eredeti formáját megtartják a prágai stílusú vágást alkalmazva (a dagadót és a keresztcsontot a farokkal és a medencecsonttal elválasztják a csontos sonkától, amely a térdet tartalmazza, de a csülköt nem, és a zsírszalonnás részt a karajtól lekerekítik). |
| --- | --- |

—

A sertéscomb eredeti formáját megtartják a prágai stílusú vágást alkalmazva (a dagadót és a keresztcsontot a farokkal és a medencecsonttal elválasztják a csontos sonkától, amely a térdet tartalmazza, de a csülköt nem, és a zsírszalonnás részt a karajtól lekerekítik).

Kémiai tulajdonságok (a paramétereket a csontok termékről való eltávolítását követően kielemzett minták alapján határozták meg):

| — | Tiszta izomfehérje-tartalom (a kötőszöveti és növényi fehérjék kivételével): min. 16 tömegszázalék. A termék zsírszalonnából és bőrből álló felszínét nem homogenizálják az elemzett mintába. |
| --- | --- |

—

Tiszta izomfehérje-tartalom (a kötőszöveti és növényi fehérjék kivételével): min. 16 tömegszázalék. A termék zsírszalonnából és bőrből álló felszínét nem homogenizálják az elemzett mintába.

| — | Sótartalom: max. 3 tömegszázalék. |
| --- | --- |

—

Sótartalom: max. 3 tömegszázalék.

| — | Zsírtartalom: max. 15 tömegszázalék. A termék felszínét homogenizálják az elemzett mintába. |
| --- | --- |

—

Zsírtartalom: max. 15 tömegszázalék. A termék felszínét homogenizálják az elemzett mintába.

Érzékszervi jellemzők:

| — | A felület megjelenése és színe: a sonka bőrrel fedett oldala aranybarna. A sonka felületének egyéb részeit nem fedi bőr, azokat világosabb, a sárgástól az aranybarna színűig terjedő zsírszalonna fedi; a sonka húsos része az aranybarnától a sötétbarna színig terjed. |
| --- | --- |

—

A felület megjelenése és színe: a sonka bőrrel fedett oldala aranybarna. A sonka felületének egyéb részeit nem fedi bőr, azokat világosabb, a sárgástól az aranybarna színűig terjedő zsírszalonna fedi; a sonka húsos része az aranybarnától a sötétbarna színig terjed.

| — | A vágási felület megjelenése és színe: szeletelés után a hús színe húsrózsaszín. |
| --- | --- |

—

A vágási felület megjelenése és színe: szeletelés után a hús színe húsrózsaszín.

| — | Íz és illat: a főtt és füstölt sonkára jellemző, megfelelően sós ízű. |
| --- | --- |

—

Íz és illat: a főtt és füstölt sonkára jellemző, megfelelően sós ízű.

| — | Állag: szilárd és tömör. A vékonyra szelt szeletek harapásra omlósak. |
| --- | --- |

—

Állag: szilárd és tömör. A vékonyra szelt szeletek harapásra omlósak.

4.1.2.   Csont nélküli „Pražská šunka”

A csont nélküli „Pražská šunka” a kategóriába tartozó többi hústerméktől különösen az előállítás módjában különbözik, amely során a kiváló minőségű sonkát a hőkezelést követően füstölt, csont nélküli sertéscombból vagy a sertéscomb különböző részeiből állítják elő. A termék másik kiemelkedő jellegzetessége a dekoratív felület, amelyet egy vékony réteg zsírszalonnából, illetve zsírszalonnából és bőrből alakítanak ki. Egy másik megkülönböztető jellegzetesség a késztermék tojásdad, esetenként ovális alakja.

Fizikai jellemzők:

| — | A termék jellegzetesen tojásdad vagy ovális alakú. |
| --- | --- |

—

A termék jellegzetesen tojásdad vagy ovális alakú.

| — | A kiváló minőségű sonkát egész csont nélküli, bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett sertéscombból, vagy megtisztított sertéscombból és sózott, bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnaszeletekből, vagy bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett megtisztított sertéscombból állítják elő; Kémiai tulajdonságok: |
| --- | --- |

—

A kiváló minőségű sonkát egész csont nélküli, bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett sertéscombból, vagy megtisztított sertéscombból és sózott, bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnaszeletekből, vagy bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett megtisztított sertéscombból állítják elő; Kémiai tulajdonságok:

Kémiai jellemzők:

| — | Tiszta izomfehérje-tartalom, só- és zsírtartalom: lásd a csontos „Pražská šunka” kémiai tulajdonságait. |
| --- | --- |

—

Tiszta izomfehérje-tartalom, só- és zsírtartalom: lásd a csontos „Pražská šunka” kémiai tulajdonságait.

Érzékszervi jellemzők:

| — | A felület megjelenése és színe: a sonka zsírszalonnával és bőrrel fedett oldala aranybarna. Ha a felületet bőr nélkül csak zsírszalonna borítja, a felület sárgás-aranybarna árnyalatú. |
| --- | --- |

—

A felület megjelenése és színe: a sonka zsírszalonnával és bőrrel fedett oldala aranybarna. Ha a felületet bőr nélkül csak zsírszalonna borítja, a felület sárgás-aranybarna árnyalatú.

| — | A vágási felület megjelenése és színe, íz és illat, állag: lásd a csontos „Pražská šunka” érzékszervi jellemzőit: |
| --- | --- |

—

A vágási felület megjelenése és színe, íz és illat, állag: lásd a csontos „Pražská šunka” érzékszervi jellemzőit:

4.1.3.   
  „Pražská šunka” konzerv

A „Pražská šunka” konzerv a kategóriába tartozó többi hústerméktől különösen a felhasznált alapanyagokban különbözik, ugyanis kiváló minőségű, megtisztított, egész vagy durvára darált sertéscombból készítik. A termék további jellegzetessége a sonka és a csomagolás között jelenlévő vékony aszpik réteg. A „Pražská šunka” konzervet a jellegzetes lapos ovális alakú csomagolás különbözteti meg a többi konzerv hústerméktől.

Fizikai jellemzők:

| — | A termék jellegzetesen lapos tojásdad formájú, méretei a csomagolás által adottak, amely biztosítja, hogy a késztermék súlya kb. 0,454 kg. |
| --- | --- |

—

A termék jellegzetesen lapos tojásdad formájú, méretei a csomagolás által adottak, amely biztosítja, hogy a késztermék súlya kb. 0,454 kg.

| — | A becsomagolás során a nyersanyagok hústartalma legalább 87 %. |
| --- | --- |

—

A becsomagolás során a nyersanyagok hústartalma legalább 87 %.

Kémiai jellemzők:

| — | Tiszta izomfehérje-tartalom (a kötőszöveti és növényi fehérjék kivételével): min. 16 tömegszázalék. A termék aszpikos felszínét nem homogenizálják az elemzett mintába. |
| --- | --- |

—

Tiszta izomfehérje-tartalom (a kötőszöveti és növényi fehérjék kivételével): min. 16 tömegszázalék. A termék aszpikos felszínét nem homogenizálják az elemzett mintába.

| — | Sótartalom: max. 3 tömegszázalék. |
| --- | --- |

—

Sótartalom: max. 3 tömegszázalék.

| — | Zsírtartalom: max. 4 tömegszázalék. A termék aszpikos felszínét homogenizálják az elemzett mintába. |
| --- | --- |

—

Zsírtartalom: max. 4 tömegszázalék. A termék aszpikos felszínét homogenizálják az elemzett mintába.

| — | Aszpiktartalom: max. 36 tömegszázalék. |
| --- | --- |

—

Aszpiktartalom: max. 36 tömegszázalék.

Érzékszervi jellemzők:

| — | A termék hermetikusan zárt csomagolásban van és kereskedelmi szempontból megőrzi sterilitását. A csomagolóanyag és a termék között egy sima aranysárga aszpikréteg található. |
| --- | --- |

—

A termék hermetikusan zárt csomagolásban van és kereskedelmi szempontból megőrzi sterilitását. A csomagolóanyag és a termék között egy sima aranysárga aszpikréteg található.

| — | A vágási felület megjelenése és színe: a sonka színe húsrózsaszín. Az apró és elkülönülő, aszpikkal töltött lyukak megengedettek. |
| --- | --- |

—

A vágási felület megjelenése és színe: a sonka színe húsrózsaszín. Az apró és elkülönülő, aszpikkal töltött lyukak megengedettek.

| — | Íz és illat: a főtt sonkára jellemző, megfelelően sós íz. |
| --- | --- |

—

Íz és illat: a főtt sonkára jellemző, megfelelően sós íz.

| — | Állag: szilárd és tömör. |
| --- | --- |

—

Állag: szilárd és tömör.

4.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék termelők által betartandó előállítási módjának leírása, beleértve adott esetben a felhasznált nyersanyagok vagy az összetevők jellegét és tulajdonságait, valamint a termék elkészítésének módját (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

4.2.1.   Csontos „Pražská šunka”

Az egész sertéscombot prágai stílusú vágással dolgozzák fel (a dagadót és a keresztcsontot a farokkal és a medencecsonttal elválasztják a csontos sonkától, amely a térdet tartalmazza, de a csülköt nem, és a zsírszalonnás részt a karajtól lekerekítik) és a csontos „Pražská šunka” előállítására az alábbiakban felsorolt hozzávalókból páclét készítenek.

Sertéscomb ... 100,0 kg

Páclé (max. 20,0 kg):

| — | Víz ... max. 17,0 kg |
| --- | --- |

—

Víz ... max. 17,0 kg

| — | Nitrites vagy nitrátos pácsókeverék ... max. 2,6 kg |
| --- | --- |

—

Nitrites vagy nitrátos pácsókeverék ... max. 2,6 kg

| — | Cukrok ... 0–1,2 kg |
| --- | --- |

—

Cukrok ... 0–1,2 kg

| — | Stabilizátorok ... 0–0,5 kg |
| --- | --- |

—

Stabilizátorok ... 0–0,5 kg

| — | Fűszerkivonat vagy olaj ... 0–0,3 kg |
| --- | --- |

—

Fűszerkivonat vagy olaj ... 0–0,3 kg

| — | Antioxidánsok ... 0–0,1 kg |
| --- | --- |

—

Antioxidánsok ... 0–0,1 kg

A sertéscombokat bepermetezik az előírt összetételű páclével. Ezután a sertéscombokat a páclében pihentetik vagy a páclével bedörzsölhetik. Ezt követi a hőkezelés, ami pasztőrözési hatással jár. A hőkezelést követően a jellegzetes íz, aroma és szín elérése érdekében a termékeket füstölőben szárítják és felületüket füstölik, majd lehűtik és tárolják.

Alternatívaként, ha a sertéscombokat a pihentetést vagy bedörzsölést megelőzően nem a páclé befecskendezésével sózzák be, a hűtött combokat besózhatják és felületüket egy kevés cukrot tartalmazó nitrátos pácsókeverékkel való alapos bedörzsöléssel feldolgozhatják. Ezt követően a sertéscombokat bőrrel lefelé az enyhén megsózott érlelő edényekbe helyezik. Az átfőzött és kihűtött, ismételten kis cukrot tartalmazó nitrátos páclével ezt követően a sertéscombokat megint megöntözik. A sonkákra súlyt helyeznek, hogy teljesen elmerüljenek a páclében, majd azokat – a folyamatos érzékszervi minőségellenőrzések eredményeinek fényében – megfelelő idő elteltével megfordítják, hogy az alsó részek felülre, a felső részek pedig alulra kerüljenek. Az alapos besózást követően a sertéscombokat néhány órára langyos vízbe helyezik, majd lecsöpögtetik. A sonkákat a jellegzetes íz, aroma és szín elérése érdekében először a füstölőben szárítják, majd a felületüket füstölik. Ezt követi a hőkezelés, ami pasztőrözési hatással jár, majd a hűtés és a tárolás.

A két alternatív módszer közül bármelyik alkalmazására kerül sor, a végső előállítási szakaszt a felület megsütésével és a bőr különféle dekoratív technikák révén történő feldolgozásával is el lehet végezni.

4.2.2.   Csont nélküli „Pražská šunka”

A csont nélküli „Pražská šunka” sertéscombot a 4.1.2. pontban leírtaknak megfelelően elkészített egész, csont nélküli sertéscombok vagy a sertéscombok különálló részei, valamint olyan páclé felhasználásával állítják elő, amely az összetétele és a nyersanyagok hústartalmának maximálisan megengedhető aránya tekintetében megegyezik a csontos „Pražská šunka” előállítása során használt páclé összetételével és arányával.

A csont nélküli sertéscombokat vagy a sertéscomb részeit bepermetezik az előírt összetételű páclével és/vagy a páclével bedörzsölhetik. A bőrös vagy bőr nélküli sózott zsírszalonnaszeleteket külön bedörzsölik, amennyiben azokat a termék dekoratív felszínének kialakítására használják. Miután a nyersanyagokat besózták és bedörzsölték, azt ovális vagy tojásdad alakú formákba töltik olyan módon, hogy a bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonna minden alkalommal a termék dekoratív felületét képezze. Ha a bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnát használják a termék dekoratív felületének kialakítására, a formákat először a bedörzsölt zsírszalonnaszeletekkel bélelik ki és csak ezt követően töltik meg a megtisztított sertéscombbal. Ezt követi a formákban történő hőkezelés, ami pasztőrözési hatással jár. A hőkezelést követően a jellegzetes íz, aroma és szín elérése érdekében a termékeket eltávolítják a formákból, füstölik, majd lehűtik és becsomagolják.

A végső előállítási szakaszt a felület megsütésével és a bőr különféle dekoratív technikák révén történő feldolgozásával is el lehet végezni.

Az egész csont nélküli, bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett sertéscomb és adott esetben bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett megtisztított sertéscomb használatával előállított termékeket a hőkezelést megelőzően az előírt formájúvá lehet alakítani a hőkezelést követően eltávolítandó fólia segítségével. Ebben az esetben nem szükséges formákat használni.

4.2.3.   
  „Pražská šunka” konzerv

A „Pražská šunka” konzerv előállítására megtisztított sertéscombot (egészben vagy durvára felszeletelve), zselatint (por formájában) és az alábbi hozzávalókból elkészített páclét használják.

Megtisztított sertéscomb ... 100,0 kg

Zselatin por formában: ... 4,0 kg

Páclé (max. 14,3 kg):

| — | Víz ... max. 11,0 kg |
| --- | --- |

—

Víz ... max. 11,0 kg

| — | Nitrites pácsókeverék ... max. 2,8 kg |
| --- | --- |

—

Nitrites pácsókeverék ... max. 2,8 kg

| — | Cukrok ... 0–0,5 kg |
| --- | --- |

—

Cukrok ... 0–0,5 kg

A lapos, ovális alakú csomagolás sterilizálásra alkalmas és a késztermék töltősúlyát (kb. 0,454 kg) biztosító anyagból készül.

A sertéscombot egészben vagy durvára darálva páclével bedörzsölik. A húst a pácolás után vákuumcsomagolásba helyezik oly módon, hogy annak alján megfelelő mennyiségű zselatinpor legyen. A csomag vákuumos lezárása után a terméket 5 °C-on pihentetik 12 órán át. Ezt követi a sterilizáció, amely során a termék minden részében legalább 121 °C-nak megfelelő hőhatást kell elérni 10 percen át. A hőkezelés után a termékeket lehűtik, majd száraz állapotban 0–25 °C hőmérsékleten, 85 %-os relatív páratartalom mellett tárolják. A termék eltarthatósága legalább három év.

4.3.   A termék hagyományos jellegét alátámasztó főbb tényezők leírása (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

4.3.1.   Csontos „Pražská šunka”

A „Pražská šunka” megjelölést már az 1860-as évektől használják a Csehországból, konkrétan Prágából származó egyik legismertebb élelmiszeripari termékre. A történelmi források a „Pražská šunka” elnevezésű terméket a sonka gyártását elkezdő František Zvěřina nevéhez kötik. František Zvěřinától az ismert prágai füstölthústermék-készítő, Jozef Jeřábenk vette át a gyártást. A termék egyéb gyártói közé tartozott Dlouhý, Malý, Cibulka és más prágai füstölthústermék-készítők. Prága példáját követve más nagyvárosokban is megkezdték a „Pražská šunka” készítését. A terméket Brnóban egy Jebavý, Hradec Královéban egy Hutla, Pardubicén pedig egy Sochor nevű füstölthústermék-készítő gyártotta, akikhez a 19. század végéig sok más füstölthústermék-készítő is csatlakozott. Képletesen fogalmazva elmondható, hogy a Zvěřina mester által készített „Pražská šunka” volt minden más sonka őse. A „Pražská šunka” ipari előállítását Antonín Chmel kezdte meg, aki 1879-ben alapította meg prágai U Zvonařky üzemét. Legfontosabb terméke, a „Pražská šunka” mellett a füstölt hústermékek széles választékát gyártotta, amelyek hamarosan hírnevet szereztek nemcsak Prágában, hanem más városokban, különösen a fürdővárosokban, majd végül egyes európai országokban is. Kereskedelmileg legsikeresebb terméke azonban a „Pražská šunka” volt, amely a tengeren túli piacokra is eljutott. A második világháború után államosították a céget, ezt követően pedig fokozatosan több más prágai gyártóüzemmel olvadt össze. Ebben az időszakban születtek a „Pražská šunka” további változatai, mint például a féltartós, illetve a konzerv sonka, amelyet a sertéscomb izmos részéből állítottak elő. 1977-ben az U Zvonářky üzemet a písnicei Masokombinát Praha jih (Dél-prágai Húsüzem) vette át valamennyi alkalmazottal és berendezéssel együtt. Az új pácolási technológiák megjelenésekor bevezették a „Pražská šunka” előállítása során a sonkaalapanyagok páclével való permetezését, amelyet esetleg bedörzsölés is követett. Az 1989 utáni privatizációs időszakban a písnicei húsüzem megszűnt, de a csontos „Pražská šunka” gyártása számos más gyártóüzemben folytatódott Csehországban.

A „Pražská šunka” előállításának alapját eredetileg a válogatott alapanyagok használata és a pácolás képezte. A kis súlyú sertések combját használták alapanyagként, a jelenlegi recept ezért is korlátozza a súlyt legfeljebb 10 kilogrammra. A nemzedékről nemzedékre szálló gyártási folyamat másik megkülönböztető jellegzetességét a sertéscomb úgynevezett prágai vágással történő feldolgozása jelenti. A hűtött sertéscombok pácolásához a hús, különösen pedig a bőr felületét alaposan bedörzsölték egy kevés cukrot is tartalmazó nitrátos pácsókeverékkel. Az érlelő edényekbe, amelyek alját enyhén besózták, a sertéscombokat bőrrel lefelé helyezték bele. Az átfőzött és fagyasztott, ismételten kis cukrot tartalmazó nitrátos páclével a sonkákat megöntözték, majd súlyt helyeztek rájuk. Ezt követően a sonkákat megfordították, hogy az alsó részek felülre, a felső részek pedig alulra kerüljenek. Ezután a sonkákat ismét lesúlyozták. Az érzékszervi minőségellenőrzést követően a sonkákat néhány órára langyos vízbe helyezték, majd lecsöpögtették. Ezután következett az utolsó lépés, azaz a medencecsont eltávolítása, a bőr lekaparása és a lábszár bekötözése, hogy a főzés során annak formája ne sérüljön. A sonkákat mindig felmelegített füstölőben aggatták fel. A füstölés két szakaszban történt: először nyílt tűz feletti szárítás, majd nedves keményfa fűrészpor segítségével történő aromatizálás és színezés. A sonkákat általában lassan, 8–12 órán át füstölték. A sonkákat ezután forró vízben leforrázták, majd főzték. Végül a sonkákat hideg vízben áztatva hűtötték le.

4.3.2.   Csont nélküli „Pražská šunka”

A második világháború előtt megjelentek az eredeti csontos „Pražská šunka” alternatív elkészítési módjai. Ezekhez először a sertéscomb izmos részéből előállított, pasztörizált, csont nélküli „Pražská šunka” szolgált alapul. Ezt Antonin Chmel a prágai U Zvonařky üzemben, és Josef Beránek vállalatának üzemében, a Beránkové podniky-ben állította elő. A „Pražská šunka” ilyen fajtáinak elkészítéséhez frissen hűtött kicsontozott sertéscombot használtak fel, azok egyes részeit feldolgozták, színük alapján osztályozták, és a nyersanyagot mechanikusan és időszakosan nátrium-klorid, valamint a szükséges mennyiségű, részben a páclében feloldott nátrium-nitrit és cukor hozzáadásával dolgozták fel. Ezt követte a pasztörizálás és a hűtés. A második világháborút követően a pasztörizált „Pražská šunka” gyártása főleg a Brno, Kostelec, Studená, Vamberk és Planá nad Lužnicí városokban működő húsüzemekben összpontosult. Ezekben az üzemekben az 1970-es évek végén egyre több csont nélküli „Pražská šunka” készült formák használatával és a végtermék műanyag tárolóedényekbe történő csomagolásával, ami egyrészt fölöslegessé tette a konzervdobozok használatát, de különösen azt jelentette, hogy a terméket pasztörizálás után füstölni lehetett és egy vékony dekoratív réteget lehetett rajta kialakítani zsírszalonnából vagy zsírszalonnából és bőrből. A termék és annak paraméterei ezáltal lényegesen közelebb kerültek az eredeti csontos „Pražská šunka” jellemzőihez. A csont nélküli „Pražská šunka” terméket 1989 óta a Csehország-szerte található egyéb üzemekben is gyártják.

4.3.3.   
  „Pražská šunka” konzerv

A „Pražská šunka” konzerv az eredeti „Pražská šunka” egy másik változata, amelyet a második világháború befejeződését követően kezdtek el gyártani. A hűtött friss sertéscombok kicsontozásából származó válogatott nyersanyagok felhasználásával, nitrites pácsókeverék, cukor és zselatin hozzáadásával állították elő, és a hosszú ideig való eltarthatóságot biztosítandó, 1 font súlyban tojásalakú csomagolásban sterilizálták. A sonkakonzerv kereskedelmi sikerében nagy szerepet játszott a késztermék aszpiktartalma. A „Pražská šunka” konzervet 1973 óta gyártják, főként a Kostelec, Krahulčí és Studená városokban működő húsüzemekben. Ezt a változatot 1989 óta Csehország-szerte más üzemekben is gyártják.

---

| 2018.3.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/507 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 26.)

a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének e) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet létrehozta az áruk nómenklatúráját (a továbbiakban: Kombinált Nómenklatúra), amelyet az említett rendelet I. melléklete tartalmaz. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet létrehozta az áruk nómenklatúráját (a továbbiakban: Kombinált Nómenklatúra), amelyet az említett rendelet I. melléklete tartalmaz.

| (2) | A jogbiztonság érdekében pontosítani kell a 15. árucsoportba tartozó árukból előállított kapszulák, tabletták, pasztillák és pirulák besorolását. |
| --- | --- |

(2)

A jogbiztonság érdekében pontosítani kell a 15. árucsoportba tartozó árukból előállított kapszulák, tabletták, pasztillák és pirulák besorolását.

| (3) | Az Európai Unió Bíróságának a C-410/08–C-412/08. sz. egyesített ügyekben hozott ítélete (2) értelmében a kimért adagokban (kapszulákban) kiszerelt, étrend-kiegészítőként való felhasználásra szánt, elsődlegesen növényi vagy állati olajat és hozzáadott vitaminokat tartalmazó élelmiszer-készítményeket a 2106 vtsz. szám alá kell besorolni („Máshol nem említett élelmiszer-készítmény”). |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Bíróságának a C-410/08–C-412/08. sz. egyesített ügyekben hozott ítélete (2) értelmében a kimért adagokban (kapszulákban) kiszerelt, étrend-kiegészítőként való felhasználásra szánt, elsődlegesen növényi vagy állati olajat és hozzáadott vitaminokat tartalmazó élelmiszer-készítményeket a 2106 vtsz. szám alá kell besorolni („Máshol nem említett élelmiszer-készítmény”).

| (4) | Ítéletében a Bíróság kifejtette, hogy az érintett áruk esetében a kiszerelés formája az a döntő elem, amely árulkodik azok étrend-kiegészítőként való felhasználásáról, mivel meghatározza az élelmiszer-készítmények adagolását, felszívódásuk módját, és azt a helyet, ahol a feltételezések szerint aktívvá válnak. Következésképpen a kapszulahéj az a tényező, amely – a tartalmával együtt – meghatározza az adott áruk felhasználását és tulajdonságát. Az a tény, hogy az élelmiszer-készítményekben megtalálható egyes nyersanyagok a 1515 és 1517 vámtarifaszámok alá tartoznak, nem zárja ki, hogy az említett élelmiszer-készítmények a 2106 vtsz. alá kerüljenek besorolásra. A 1515 és 1517 vtsz. alapján nincs lehetőség az áruk ezen jellemzőjének figyelembevételére. |
| --- | --- |

(4)

Ítéletében a Bíróság kifejtette, hogy az érintett áruk esetében a kiszerelés formája az a döntő elem, amely árulkodik azok étrend-kiegészítőként való felhasználásáról, mivel meghatározza az élelmiszer-készítmények adagolását, felszívódásuk módját, és azt a helyet, ahol a feltételezések szerint aktívvá válnak. Következésképpen a kapszulahéj az a tényező, amely – a tartalmával együtt – meghatározza az adott áruk felhasználását és tulajdonságát. Az a tény, hogy az élelmiszer-készítményekben megtalálható egyes nyersanyagok a 1515 és 1517 vámtarifaszámok alá tartoznak, nem zárja ki, hogy az említett élelmiszer-készítmények a 2106 vtsz. alá kerüljenek besorolásra. A 1515 és 1517 vtsz. alapján nincs lehetőség az áruk ezen jellemzőjének figyelembevételére.

| (5) | Tarifális besorolással kapcsolatos problémák merülhetnek fel a 15. árucsoportba tartozó árukból előállított egyéb élelmiszer-készítmények besorolásakor abban az esetben, ha azok összetétele és rendeltetése hasonlít a Bíróság említett ítéletében tárgyalt árukéhoz, és azok kimért adagokban, kapszula, tabletta, pasztilla vagy pirula formájában vannak kiszerelve. |
| --- | --- |

(5)

Tarifális besorolással kapcsolatos problémák merülhetnek fel a 15. árucsoportba tartozó árukból előállított egyéb élelmiszer-készítmények besorolásakor abban az esetben, ha azok összetétele és rendeltetése hasonlít a Bíróság említett ítéletében tárgyalt árukéhoz, és azok kimért adagokban, kapszula, tabletta, pasztilla vagy pirula formájában vannak kiszerelve.

| (6) | A HR 2106 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázata szerint e vtsz. alá olyan, gyakran „étrend-kiegészítőnek” nevezett készítmények tartoznak, amelyek hozzáadott vitaminokat és néha kis mennyiségben vasvegyületeket is tartalmaznak, és a csomagolásukon feltüntetett utalás szerint elősegítik a jó egészségi állapot vagy a jó közérzet fenntartását. |
| --- | --- |

(6)

A HR 2106 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázata szerint e vtsz. alá olyan, gyakran „étrend-kiegészítőnek” nevezett készítmények tartoznak, amelyek hozzáadott vitaminokat és néha kis mennyiségben vasvegyületeket is tartalmaznak, és a csomagolásukon feltüntetett utalás szerint elősegítik a jó egészségi állapot vagy a jó közérzet fenntartását.

| (7) | A 15. árucsoportba tartozó árukból előállított étrend-kiegészítők, amelyek kapszulák, tabletták, pasztillák és pirulák formájában, kimért adagokban vannak kiszerelve, nem tartoznak az említett árucsoportba, mert kiszerelésük sajátos formája jelzi étrend-kiegészítő funkciójukat. Az étrend-kiegészítők az élelmiszer-készítmények nagyon különleges típusát képezik, amelyeket csupán a HR 2106 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzése említ, és amelyek általában kimért adagokban vannak kiszerelve. Következésképpen a kimért adagokban kiszerelt, étrend-kiegészítőként való felhasználásra szánt élelmiszer-készítmények, amelyeket a 15. árucsoportba tartozó árukból állítottak elő, ezen árucsoport egyetlen vámtarifaszámának követelményeit sem teljesítik, így azokat a 2106 vtsz. alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(7)

A 15. árucsoportba tartozó árukból előállított étrend-kiegészítők, amelyek kapszulák, tabletták, pasztillák és pirulák formájában, kimért adagokban vannak kiszerelve, nem tartoznak az említett árucsoportba, mert kiszerelésük sajátos formája jelzi étrend-kiegészítő funkciójukat. Az étrend-kiegészítők az élelmiszer-készítmények nagyon különleges típusát képezik, amelyeket csupán a HR 2106 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzése említ, és amelyek általában kimért adagokban vannak kiszerelve. Következésképpen a kimért adagokban kiszerelt, étrend-kiegészítőként való felhasználásra szánt élelmiszer-készítmények, amelyeket a 15. árucsoportba tartozó árukból állítottak elő, ezen árucsoport egyetlen vámtarifaszámának követelményeit sem teljesítik, így azokat a 2106 vtsz. alá kell besorolni.

| (8) | A jogbiztonság érdekében a Kombinált Nómenklatúra rendelkezéseinek tükrözniük kell a fent említett ítélkezési gyakorlatot. Ez részben megvalósult, amikor a 21. árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések a 698/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) értelmében kiegészültek az 5. megjegyzéssel, valamint amikor a 19. árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések az (EU) 2017/1343 bizottsági végrehajtási rendelet (4) értelmében kiegészültek a 4. kiegészítő megjegyzéssel. A következetesség és az e korábbi intézkedéssel való egységesség érdekében megfelelő kiegészítő megjegyzést kell fűzni a 15. árucsoporthoz is. |
| --- | --- |

(8)

A jogbiztonság érdekében a Kombinált Nómenklatúra rendelkezéseinek tükrözniük kell a fent említett ítélkezési gyakorlatot. Ez részben megvalósult, amikor a 21. árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések a 698/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) értelmében kiegészültek az 5. megjegyzéssel, valamint amikor a 19. árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések az (EU) 2017/1343 bizottsági végrehajtási rendelet (4) értelmében kiegészültek a 4. kiegészítő megjegyzéssel. A következetesség és az e korábbi intézkedéssel való egységesség érdekében megfelelő kiegészítő megjegyzést kell fűzni a 15. árucsoporthoz is.

| (9) | A Kombinált Nómenklatúra Unió-szerte egységes értelmezésének biztosítása érdekében a Nómenklatúra Második részének 15. árucsoportjához tartozó Kiegészítő megjegyzések közé ezért indokolt egy új megjegyzést felvenni. |
| --- | --- |

(9)

A Kombinált Nómenklatúra Unió-szerte egységes értelmezésének biztosítása érdekében a Nómenklatúra Második részének 15. árucsoportjához tartozó Kiegészítő megjegyzések közé ezért indokolt egy új megjegyzést felvenni.

| (10) | A 2658/87/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 2658/87/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra Második részének 15. árucsoportjához tartozó Kiegészítő megjegyzések a következő 5. ponttal egészülnek ki:

| „5. | A kimért adagokban, például kapszulában, tablettában, pasztillában és pirulában kiszerelt, a 15. árucsoportba sorolt árukból előállított, étrend-kiegészítőként való felhasználásra szánt élelmiszer-készítmények nem sorolhatók ebbe az árucsoportba. Az étrend-kiegészítő lényeges jellemzőjét nem csupán az összetevői adják, hanem kiszerelésük sajátos formája is, amely felfedi étrend-kiegészítő funkciójukat, mivel meghatározza az adagolást, felszívódásuk módját és azt a helyet, ahol a feltételezések szerint aktívvá válnak. Az ilyen élelmiszer-készítményeket a 2106 vtsz. alá kell besorolni, kivéve, ha azokat máshol említik.”. |
| --- | --- |

„5.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Bíróság C-410/08–C-412/08 sz. Swiss Caps AG ügyben 2009. december 17-én hozott ítélete, ECLI:EU:C:2009:794.

2

(3)  A Bizottság 698/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. július 19.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 198., 2013.7.23., 35. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/1343 végrehajtási rendelete (2017. július 18.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 186., 2017.7.19., 1. o.).

4

---

HATÁROZATOK

| 2018.3.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/13

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/508 HATÁROZATA

(2017. december 12.)

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2018. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegkifizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4a. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 11. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a természeti katasztrófák sújtotta régiók lakosságával. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a természeti katasztrófák sújtotta régiók lakosságával.

| (2) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 10. cikkének értelmében az alap éves maximális összege (2011-es árakon) 500 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 10. cikkének értelmében az alap éves maximális összege (2011-es árakon) 500 000 000 EUR.

| (3) | A 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy minden olyan esetben, amikor az a költségvetési források időben történő rendelkezésre állásának biztosításához szükséges, az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegig igénybe lehet venni előlegkifizetések céljára, a kapcsolódó előirányzatoknak az Unió általános költségvetésébe való felvételével. |
| --- | --- |

(3)

A 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy minden olyan esetben, amikor az a költségvetési források időben történő rendelkezésre állásának biztosításához szükséges, az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegig igénybe lehet venni előlegkifizetések céljára, a kapcsolódó előirányzatoknak az Unió általános költségvetésébe való felvételével.

| (4) | A költségvetési forrásoknak az Unió 2018. évi általános költségvetésében való, időben történő rendelkezésre állásának biztosítása céljából az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegben igénybe kell venni az előlegkifizetések céljára. |
| --- | --- |

(4)

A költségvetési forrásoknak az Unió 2018. évi általános költségvetésében való, időben történő rendelkezésre állásának biztosítása céljából az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegben igénybe kell venni az előlegkifizetések céljára.

| (5) | Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében e határozat a 2018-as pénzügyi év kezdetétől alkalmazandó, |
| --- | --- |

(5)

Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében e határozat a 2018-as pénzügyi év kezdetétől alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 50 000 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában, előlegkifizetések céljára.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 12-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

K. SIMSON

---

(1)  
  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

1

(2)  
  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

2

(3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

3

---

| 2018.3.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/15

---

AZ EURÓPAI TANÁCS (EU) 2018/509 HATÁROZATA

(2018. március 22.)

az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről

AZ EURÓPAI TANÁCS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 283. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről szóló, 2018. február 20-i tanácsi ajánlásra (1),

tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),

tekintettel az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának véleményére (3),

mivel:

| (1) | A 2010/223/EU európai tanácsi határozattal (4) összhangban Vítor CONSTÂNCIO-nak, az Európai Központi Bank alelnökének hivatali ideje 2018. május 31-én lejár, és ezért ki kell nevezni az Európai Központi Bank új alelnökét. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/223/EU európai tanácsi határozattal (4) összhangban Vítor CONSTÂNCIO-nak, az Európai Központi Bank alelnökének hivatali ideje 2018. május 31-én lejár, és ezért ki kell nevezni az Európai Központi Bank új alelnökét.

| (2) | Az Európai Tanács Luis DE GUINDOS JURADO-t kívánja kinevezni az Európai Központi Bank új alelnökévé, aki az Európai Tanács véleménye szerint a Szerződés 283. cikkének (2) bekezdésében foglalt valamennyi követelményt teljesíti, |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács Luis DE GUINDOS JURADO-t kívánja kinevezni az Európai Központi Bank új alelnökévé, aki az Európai Tanács véleménye szerint a Szerződés 283. cikkének (2) bekezdésében foglalt valamennyi követelményt teljesíti,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Tanács Luis DE GUINDOS JURADO-t 2018. június 1-jétől, nyolcéves hivatali időre az Európai Központi Bank alelnökévé nevezi ki.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 22-én.

az Európai Tanács részéről

az elnök

D. TUSK

---

(1)  
  HL C 67., 2018.2.22., 1. o.

1

(2)  
  2018. március 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  
  2018. március 7-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Tanács 2010/223/EU határozata (2010. március 26.) az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéséről (HL L 99., 2010.4.21., 7. o.).

4

---

| 2018.3.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/510 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. március 26.)

az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2018) 1942. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/247 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy több tagállamban (a továbbiakban: az érintett tagállamok) a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és az érintett tagállamok illetékes hatósága a 2005/94/EK tanácsi irányelv (4) 16. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/247 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy több tagállamban (a továbbiakban: az érintett tagállamok) a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és az érintett tagállamok illetékes hatósága a 2005/94/EK tanácsi irányelv (4) 16. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre.

| (2) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamok illetékes hatósága által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat azt is előírja, hogy a védő- és megfigyelési körzetekben a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése, illetve 31. cikke alapján alkalmazandó intézkedéseket legalább az említett végrehajtási határozat mellékletében a szóban forgó körzetekre vonatkozóan meghatározott időpontokig fenn kell tartani |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamok illetékes hatósága által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat azt is előírja, hogy a védő- és megfigyelési körzetekben a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése, illetve 31. cikke alapján alkalmazandó intézkedéseket legalább az említett végrehajtási határozat mellékletében a szóban forgó körzetekre vonatkozóan meghatározott időpontokig fenn kell tartani

| (3) | Elfogadása óta az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a madárinfluenzát illetően tükrözze az uniós járványügyi helyzet alakulását. Többek között az (EU) 2017/696 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot, a naposcsibe-szállítmányoknak az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletében szereplő területekről való feladására vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Ez a módosítás figyelembe vette, hogy az egyéb baromfiárukhoz viszonyítva a naposcsibék igen alacsony kockázatot jelentenek a magas patogenitású madárinfluenza terjedése szempontjából. |
| --- | --- |

(3)

Elfogadása óta az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a madárinfluenzát illetően tükrözze az uniós járványügyi helyzet alakulását. Többek között az (EU) 2017/696 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot, a naposcsibe-szállítmányoknak az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletében szereplő területekről való feladására vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Ez a módosítás figyelembe vette, hogy az egyéb baromfiárukhoz viszonyítva a naposcsibék igen alacsony kockázatot jelentenek a magas patogenitású madárinfluenza terjedése szempontjából.

| (4) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot később az (EU) 2017/1841 bizottsági végrehajtási határozat (6) is módosította, annak érdekében, hogy megerősítse a magas patogenitású madárinfluenza terjedésének fokozott veszélye esetén alkalmazandó járványvédelmi intézkedéseket. A módosítás nyomán az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat jelenleg úgy rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza kitörését vagy kitöréseit követően a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamokban további, korlátozás alatt álló körzeteket kell megállapítani uniós szinten, és meghatározza az utóbbiakban alkalmazandó intézkedések időtartamát. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat szabályokat határoz meg továbbá az élő baromfi, a naposcsibe és a keltetőtojás szállítmányainak a további, korlátozás alatt álló körzetekből más tagállamokba történő, bizonyos feltételek melletti szállításáról. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot később az (EU) 2017/1841 bizottsági végrehajtási határozat (6) is módosította, annak érdekében, hogy megerősítse a magas patogenitású madárinfluenza terjedésének fokozott veszélye esetén alkalmazandó járványvédelmi intézkedéseket. A módosítás nyomán az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat jelenleg úgy rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza kitörését vagy kitöréseit követően a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamokban további, korlátozás alatt álló körzeteket kell megállapítani uniós szinten, és meghatározza az utóbbiakban alkalmazandó intézkedések időtartamát. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat szabályokat határoz meg továbbá az élő baromfi, a naposcsibe és a keltetőtojás szállítmányainak a további, korlátozás alatt álló körzetekből más tagállamokba történő, bizonyos feltételek melletti szállításáról.

| (5) | Ezenfelül az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosítására is több alkalommal sor került, különösen annak érdekében, hogy tükrözze az érintett tagállamok által a 2005/94/EK irányelv értelmében létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határait érintő változásokat. |
| --- | --- |

(5)

Ezenfelül az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosítására is több alkalommal sor került, különösen annak érdekében, hogy tükrözze az érintett tagállamok által a 2005/94/EK irányelv értelmében létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határait érintő változásokat.

| (6) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2018/418 bizottsági végrehajtási határozat (7) módosította, miután Olaszország a tagállamban található Lombardia tartományban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza újabb kitöréséről, Hollandia pedig a tagállamban található Overijssel megyében a H5N6 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza újabb kitöréséről értesítette a Bizottságot. Olaszország és Hollandia arról is értesítette a Bizottságot, hogy a szóban forgó madárinfluenza-kitöréseket követően meghozták a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2018/418 bizottsági végrehajtási határozat (7) módosította, miután Olaszország a tagállamban található Lombardia tartományban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza újabb kitöréséről, Hollandia pedig a tagállamban található Overijssel megyében a H5N6 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza újabb kitöréséről értesítette a Bizottságot. Olaszország és Hollandia arról is értesítette a Bizottságot, hogy a szóban forgó madárinfluenza-kitöréseket követően meghozták a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (7) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat legutóbbi, az (EU) 2018/418 végrehajtási határozat általi módosítása óta Németország a H5N6 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának a Schleswig-Holstein szövetségi tartománybeli Nordfriesland baromfitartó gazdaságában észlelt új kitöréséről értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat legutóbbi, az (EU) 2018/418 végrehajtási határozat általi módosítása óta Németország a H5N6 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának a Schleswig-Holstein szövetségi tartománybeli Nordfriesland baromfitartó gazdaságában észlelt új kitöréséről értesítette a Bizottságot.

| (8) | Németország arról is értesítette a Bizottságot, hogy a szóban forgó közelmúltbeli madárinfluenza-kitörést követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását az említett tagállamban. |
| --- | --- |

(8)

Németország arról is értesítette a Bizottságot, hogy a szóban forgó közelmúltbeli madárinfluenza-kitörést követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását az említett tagállamban.

| (9) | A Bizottság Németországgal együttműködésben megvizsgálta az említett intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a német illetékes hatóság által meghatározott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a baromfitartó gazdaságtól, amelyben az újabb kitörés előfordult. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság Németországgal együttműködésben megvizsgálta az említett intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a német illetékes hatóság által meghatározott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a baromfitartó gazdaságtól, amelyben az újabb kitörés előfordult.

| (10) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében minél hamarabb meg kell határozni uniós szinten, Németországgal együttműködve a magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli németországi kitörését követően a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően e tagállamban létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket. |
| --- | --- |

(10)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében minél hamarabb meg kell határozni uniós szinten, Németországgal együttműködve a magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli németországi kitörését követően a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően e tagállamban létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket.

| (11) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ennek megfelelően naprakésszé kell tenni a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Németországban fennálló legújabb epidemiológiai helyzet figyelembevétele érdekében. Mindenekelőtt a jelenleg a 2005/94/EK irányelv szerinti korlátozások alá tartozó újonnan meghatározott németországi védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletébe. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ennek megfelelően naprakésszé kell tenni a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Németországban fennálló legújabb epidemiológiai helyzet figyelembevétele érdekében. Mindenekelőtt a jelenleg a 2005/94/EK irányelv szerinti korlátozások alá tartozó újonnan meghatározott németországi védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletébe.

| (12) | Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálása érdekében indokolt úgy módosítani az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét, hogy az tartalmazza a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően Németországban – az ott megjelenő magas patogenitású madárinfluenza kitörését követően – létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályával együtt. |
| --- | --- |

(12)

Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálása érdekében indokolt úgy módosítani az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét, hogy az tartalmazza a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően Németországban – az ott megjelenő magas patogenitású madárinfluenza kitörését követően – létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályával együtt.

| (13) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 26-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/247 végrehajtási határozata (2017. február 9.) egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről (HL L 36., 2017.2.11., 62. o.).

3

(4)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/696 végrehajtási határozata (2017. április 11.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 101., 2017.4.13., 80. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/1841 végrehajtási határozata (2017. október 10.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 261., 2017.10.11., 26. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2018/418 végrehajtási határozata (2018. március 16.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 75., 2018.3.19., 27. o.).

7

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat melléklete az alábbiaknak megfelelően módosul:

| 1. | Az A. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Tagállam: Németország







  A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| — | Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge |

1.

Az A. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Tagállam: Németország

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

—

Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge

2018.4.12.”

| 2. | A B. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Tagállam: Németország







  A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| — | Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge |

2.

A B. részben a Németországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Tagállam: Németország

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

—

Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge

2018.4.13. – 2018.4.20.

| — | Land Schleswig-Holstein Insel Pellworm |
| --- | --- |

—

Land Schleswig-Holstein Insel Pellworm

2018.4.20.”

---

Helyesbítések

| 2018.3.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 83/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 83/20

---

Helyesbítés a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2018. február 28-i (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 60 I, 2018. március 2.
  )

A 13. oldalon, a 11. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   A 6. cikket azonban 2018. március 2-től kell alkalmazni a 2020. március 23. előtt megkötött olyan megállapodások rendelkezéseire, amelyek megfelelnek az EUMSZ 101. cikkének és a nemzeti versenyjog azzal egyenértékű bármely szabályának.”

helyesen:

„(2)   A 6. cikket azonban 2020. március 23-tól kell alkalmazni a 2018. március 2. előtt megkötött olyan megállapodások rendelkezéseire, amelyek megfelelnek az EUMSZ 101. cikkének és a nemzeti versenyjog azzal egyenértékű bármely szabályának.”

---