# Europos Sąjungos L 56/2018

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 56 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 61 metai2018m. vasario 28d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 56

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

61 metai2018m. vasario 28d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2017 m. gruodžio 15 d. Komisijos Deleguotasis Reglamentas (ES) 2018/295, kuriuo dėl transporto priemonių konstrukcijos ir bendrųjų reikalavimų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014 ir dėl dviračių ar triračių transporto priemonių bei keturračių tipo patvirtinimo aplinkosauginio ir varymo sistemų veiksmingumo reikalavimų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 134/2014 | 1 |
| | * | 2018 m. vasario 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/296, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepatvirtinama veiklioji medžiaga Reynoutria sachalinensis ekstraktas (
  1
  ) | 31 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2018 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/297, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas | 33 |
| | * | 2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/298 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją | 34 |
| | * | 2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/299 dėl Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo, remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo | 46 |
| | * | 2018 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/300 dėl pateikto bendro atitinkamų valstybių narių pasiūlymo pratęsti Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 51) | 60 |
| | * | 2018 m. vasario 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/301, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/926 dėl valstybių narių mokėjimo agentūrų 2016 finansinių metų sąskaitų, susijusių su Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) finansuojamomis išlaidomis, patvirtinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 1078) | 62 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2017 m. gruodžio 15 d. Komisijos Deleguotasis Reglamentas (ES) 2018/295, kuriuo dėl transporto priemonių konstrukcijos ir bendrųjų reikalavimų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014 ir dėl dviračių ar triračių transporto priemonių bei keturračių tipo patvirtinimo aplinkosauginio ir varymo sistemų veiksmingumo reikalavimų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 134/2014

1

*

2018 m. vasario 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/296, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepatvirtinama veiklioji medžiaga Reynoutria sachalinensis ekstraktas (
  1
  )

Reynoutria sachalinensis

1

31

SPRENDIMAI

*

2018 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/297, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas

33

*

2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/298 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

34

*

2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/299 dėl Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo, remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo

46

*

2018 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/300 dėl pateikto bendro atitinkamų valstybių narių pasiūlymo pratęsti Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 51)

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 51)

60

*

2018 m. vasario 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/301, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/926 dėl valstybių narių mokėjimo agentūrų 2016 finansinių metų sąskaitų, susijusių su Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) finansuojamomis išlaidomis, patvirtinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 1078)

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 1078)

62

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamento (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, klaidų ištaisymas ( OL L 175, 2017 7 7 ) | 66 |

Klaidų ištaisymas

*

2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamento (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, klaidų ištaisymas ( OL L 175, 2017 7 7 )

( OL L 175, 2017 7 7 )

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2018 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2018/295

2017 m. gruodžio 15 d.

kuriuo dėl transporto priemonių konstrukcijos ir bendrųjų reikalavimų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014 ir dėl dviračių ar triračių transporto priemonių bei keturračių tipo patvirtinimo aplinkosauginio ir varymo sistemų veiksmingumo reikalavimų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 134/2014

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 168/2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (1), ypač į jo 18 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnio 5 dalį ir 23 straipsnio 12 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl visapusiško L kategorijos transporto priemonėms taikomo aplinkosauginio etapo euro 5 poveikio tyrimo (2) pagal Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į problemas, su kuriomis susidūrė patvirtinimo institucijos ir suinteresuotieji subjektai, taikydami Reglamentą (ES) Nr. 168/2013, Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 44/2014 (3) ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 134/2014 (4), siekiant užtikrinti sklandų deleguotųjų reglamentų taikymą juos reikėtų pataisyti ir pateikti paaiškinimus; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl visapusiško L kategorijos transporto priemonėms taikomo aplinkosauginio etapo euro 5 poveikio tyrimo (2) pagal Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į problemas, su kuriomis susidūrė patvirtinimo institucijos ir suinteresuotieji subjektai, taikydami Reglamentą (ES) Nr. 168/2013, Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 44/2014 (3) ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 134/2014 (4), siekiant užtikrinti sklandų deleguotųjų reglamentų taikymą juos reikėtų pataisyti ir pateikti paaiškinimus;

| (2) | siekiant užtikrinti veiksmingą L kategorijos transporto priemonių ES tipo patvirtinimo sistemos veikimą, deleguotuosiuose reglamentuose (ES) Nr. 44/2014 ir (ES) Nr. 134/2014 nurodyti techniniai reikalavimai ir bandymų procedūros turėtų būti nuolat tobulinami ir priderinti prie technikos pažangos; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užtikrinti veiksmingą L kategorijos transporto priemonių ES tipo patvirtinimo sistemos veikimą, deleguotuosiuose reglamentuose (ES) Nr. 44/2014 ir (ES) Nr. 134/2014 nurodyti techniniai reikalavimai ir bandymų procedūros turėtų būti nuolat tobulinami ir priderinti prie technikos pažangos;

| (3) | Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 44/2014 IV priede nurodyta lygtis, taikoma pagamintų transporto priemonių, sistemų, sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų, kurių tipas patvirtintas, atitikčiai patikrinti. Siekiant aiškumo ši lygtis turėtų būti iš dalies pakeista. Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 44/2014 XII priedas turėtų būti iš dalies pakeistas dėl variklio darbinės zonos uždegimo pertrūkiams nustatyti, siekiant užtikrinti, kad nustatytus reikalavimus būtų techniškai įmanoma įgyvendinti. XII priedas taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant atsižvelgti į technikos tobulinimą pagal naujus standartus, parengtus dėl bendrųjų skaitytuvų ir transporto priemonės sąsajos, atsižvelgiant į borto diagnostikos (OBD) sistemas. XII priedo 2 priedėlis turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant aiškiau išdėstyti kai kuriuos stebimus dalykus, atsižvelgiant į tame priedėlyje išdėstytus OBD reikalavimus. XII priedas turėtų būti papildytas naujais priedėliais siekiant užtikrinti teisingą eksploatacinių savybių koeficiento taikymą; |
| --- | --- |

(3)

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 44/2014 IV priede nurodyta lygtis, taikoma pagamintų transporto priemonių, sistemų, sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų, kurių tipas patvirtintas, atitikčiai patikrinti. Siekiant aiškumo ši lygtis turėtų būti iš dalies pakeista. Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 44/2014 XII priedas turėtų būti iš dalies pakeistas dėl variklio darbinės zonos uždegimo pertrūkiams nustatyti, siekiant užtikrinti, kad nustatytus reikalavimus būtų techniškai įmanoma įgyvendinti. XII priedas taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant atsižvelgti į technikos tobulinimą pagal naujus standartus, parengtus dėl bendrųjų skaitytuvų ir transporto priemonės sąsajos, atsižvelgiant į borto diagnostikos (OBD) sistemas. XII priedo 2 priedėlis turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant aiškiau išdėstyti kai kuriuos stebimus dalykus, atsižvelgiant į tame priedėlyje išdėstytus OBD reikalavimus. XII priedas turėtų būti papildytas naujais priedėliais siekiant užtikrinti teisingą eksploatacinių savybių koeficiento taikymą;

| (4) | siekiant didesnio aiškumo turėtų būti pritaikytos tam tikros lygtys Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 II, III ir IV prieduose. To deleguotojo reglamento VI priedas turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti teisingą bandymo reikalavimų, susijusių su taršos kontrolės įtaisų patvarumu, taikymą. VI priede nustatyti L kategorijos transporto priemonėms taikomi standartinio kelio ciklo (SRC-LeCV) klasifikacijos reikalavimai turėtų būti pritaikyti siekiant užtikrinti teisingą šių reikalavimų taikymą atliekant bandymą. Atsižvelgiant į visapusiško poveikio aplinkai tyrimo išvadas, VI priede nustatyto III klasės transporto priemonėms taikomo patvirtinto nuvažiuoto reikiamo atstumo (AMA) ciklo turėtų būti laipsniškai atsisakyta. VI priedas taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas, vietoje fizinio patvarumo bandymo taikant visą arba dalinį nuvažiuotą atstumą leidžiant taikyti sendinimo bandymą ant stendo; |
| --- | --- |

(4)

siekiant didesnio aiškumo turėtų būti pritaikytos tam tikros lygtys Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 II, III ir IV prieduose. To deleguotojo reglamento VI priedas turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti teisingą bandymo reikalavimų, susijusių su taršos kontrolės įtaisų patvarumu, taikymą. VI priede nustatyti L kategorijos transporto priemonėms taikomi standartinio kelio ciklo (SRC-LeCV) klasifikacijos reikalavimai turėtų būti pritaikyti siekiant užtikrinti teisingą šių reikalavimų taikymą atliekant bandymą. Atsižvelgiant į visapusiško poveikio aplinkai tyrimo išvadas, VI priede nustatyto III klasės transporto priemonėms taikomo patvirtinto nuvažiuoto reikiamo atstumo (AMA) ciklo turėtų būti laipsniškai atsisakyta. VI priedas taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas, vietoje fizinio patvarumo bandymo taikant visą arba dalinį nuvažiuotą atstumą leidžiant taikyti sendinimo bandymą ant stendo;

| (5) | vienas iš būdų mažinti pernelyg didelį L kategorijos transporto priemonių išmetamų angliavandenilių kiekį – riboti šių transporto priemonių degalų garavimo išlakas. Šiuo tikslu Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo C dalyje išdėstytos L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ir L7e-A kategorijų transporto priemonėms taikomos angliavandenilių masės ribinės vertės. Šių transporto priemonių degalų garavimo išlakos matuojamos patvirtinant tipą. Vienas iš IV tipo hermetiškoje patalpoje atliekamo degalų garavimo išlakų nustatymo (SHED) bandymo reikalavimų – sumontuoti greitai pasendintą anglies filtrą arba taikyti adityvųjį nusidėvėjimo koeficientą, kai sumontuojamas dirbtinai nudėvėtas anglies filtras. Visapusiškame poveikio aplinkai tyrime nagrinėta, ar ekonomiška taikyti SHED bandymą L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B ir L7e-C kategorijų transporto priemonėms. Atlikus tyrimą nustatyta, kad taikyti tą metodą neekonomiška, todėl Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 V priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B ir L7e-C kategorijų transporto priemonių gamybos euro 5 etape būtų galima toliau taikyti jau nusistovėjusį alternatyvų ir labiau ekonomišką laidumo bandymų metodą; |
| --- | --- |

(5)

vienas iš būdų mažinti pernelyg didelį L kategorijos transporto priemonių išmetamų angliavandenilių kiekį – riboti šių transporto priemonių degalų garavimo išlakas. Šiuo tikslu Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo C dalyje išdėstytos L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ir L7e-A kategorijų transporto priemonėms taikomos angliavandenilių masės ribinės vertės. Šių transporto priemonių degalų garavimo išlakos matuojamos patvirtinant tipą. Vienas iš IV tipo hermetiškoje patalpoje atliekamo degalų garavimo išlakų nustatymo (SHED) bandymo reikalavimų – sumontuoti greitai pasendintą anglies filtrą arba taikyti adityvųjį nusidėvėjimo koeficientą, kai sumontuojamas dirbtinai nudėvėtas anglies filtras. Visapusiškame poveikio aplinkai tyrime nagrinėta, ar ekonomiška taikyti SHED bandymą L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B ir L7e-C kategorijų transporto priemonėms. Atlikus tyrimą nustatyta, kad taikyti tą metodą neekonomiška, todėl Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 V priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B ir L7e-C kategorijų transporto priemonių gamybos euro 5 etape būtų galima toliau taikyti jau nusistovėjusį alternatyvų ir labiau ekonomišką laidumo bandymų metodą;

| (6) | remdamasi visapusišku poveikio aplinkai tyrimu Komisija padarė išvadą, kad Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalyje išdėstytos matematinės procedūros patvarumo reikalavimams patikrinti turėtų būti laipsniškai atsisakyta iki 2025 m. Tyrimo išvadose pabrėžta, kad minėta teorinė procedūra neužtikrino, kad Reglamente (ES) Nr. 168/2013 išdėstyti reikalavimai butų faktiškai išpildyti. Siekiant sumažinti šio metodo laipsniško atsisakymo poveikį, tyrime pasiūlyta vietoje faktinio patvarumo bandymo procedūros taikant visą arba dalinį nuvažiuotą atstumą kaip alternatyvią procedūrą nustatyti sendinimo bandymą ant stendo. Sendinimo bandymas ant stendo yra nusistovėjusi procedūra, dažnai taikoma transporto priemonėms, patenkančioms į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (5) taikymo sritį. Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 VI priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų nustatyta sendinimo bandymo ant stendo procedūra, parengta pagal Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (6) ir JT EEK taisyklėje Nr. 83 (7) išdėstytus reikalavimus ir pritaikyta pagal L kategorijos transporto priemonėms taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

(6)

remdamasi visapusišku poveikio aplinkai tyrimu Komisija padarė išvadą, kad Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalyje išdėstytos matematinės procedūros patvarumo reikalavimams patikrinti turėtų būti laipsniškai atsisakyta iki 2025 m. Tyrimo išvadose pabrėžta, kad minėta teorinė procedūra neužtikrino, kad Reglamente (ES) Nr. 168/2013 išdėstyti reikalavimai butų faktiškai išpildyti. Siekiant sumažinti šio metodo laipsniško atsisakymo poveikį, tyrime pasiūlyta vietoje faktinio patvarumo bandymo procedūros taikant visą arba dalinį nuvažiuotą atstumą kaip alternatyvią procedūrą nustatyti sendinimo bandymą ant stendo. Sendinimo bandymas ant stendo yra nusistovėjusi procedūra, dažnai taikoma transporto priemonėms, patenkančioms į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (5) taikymo sritį. Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 VI priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų nustatyta sendinimo bandymo ant stendo procedūra, parengta pagal Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008 (6) ir JT EEK taisyklėje Nr. 83 (7) išdėstytus reikalavimus ir pritaikyta pagal L kategorijos transporto priemonėms taikomus reikalavimus;

| (7) | Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014 ir Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 134/2014 turėtų būti iš dalies pakeisti tuo pačiu metu, siekiant užtikrinti, kad visų susijusių L kategorijos transporto priemonių euro 5 etapas būtų tinkamai įgyvendintas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 IV priedo lentelėje; |
| --- | --- |

(7)

Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014 ir Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 134/2014 turėtų būti iš dalies pakeisti tuo pačiu metu, siekiant užtikrinti, kad visų susijusių L kategorijos transporto priemonių euro 5 etapas būtų tinkamai įgyvendintas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 IV priedo lentelėje;

| (8) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014 ir Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 134/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(8)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014 ir Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 134/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 44/2014 pakeitimai

Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnio 42 punktas pakeičiamas taip:
  „42)   važiavimo ciklas– bandymo ciklas, sudarytas iš variklio paleidimo, važiavimo režimo, kai nustatoma triktis, jeigu ji būtų, ir variklio išjungimo;“; |
| --- | --- |

1.

2 straipsnio 42 punktas pakeičiamas taip:

„42)   važiavimo ciklas– bandymo ciklas, sudarytas iš variklio paleidimo, važiavimo režimo, kai nustatoma triktis, jeigu ji būtų, ir variklio išjungimo;“;

važiavimo ciklas

| 2. | IV ir XII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą. |
| --- | --- |

2.

IV ir XII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 pakeitimai

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 II–VI, VIII ir X priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 60, 2013 3 2, p. 52.

1

(2)  Tyrimo ataskaita
  „Effect study of the environmental step euro 5 for L-category vehicles“, ES-Books (ET-04–17–619-EN-N).

2

„Effect study of the environmental step euro 5 for L-category vehicles“, ES-Books

(3)  
  2013 m. lapkričio 21 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 44/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 168/2013 papildomas nuostatomis dėl transporto priemonių konstrukcijos ir dviračių ar triračių transporto priemonių bei keturračių tipo patvirtinimo bendrųjų reikalavimų (OL L 25, 2014 1 28, p. 1).

3

(4)  
  2013 m. gruodžio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 134/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 168/2013 papildomas aplinkosauginio ir varymo sistemų veiksmingumo reikalavimais ir iš dalies keičiamas jo V priedas (OL L 53, 2014 2 21, p. 1).

4

(5)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

5

(6)  
  2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinantis ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 199, 2008 7 28, p. 1).

6

(7)  Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 83 „Suvienodintos transporto priemonių patvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į teršalų išmetimą pagal variklinių degalų reikalavimus“ [2015/1038] (OL L 172, 2015 7 3, p. 1).

7

---

I PRIEDAS

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 44/2014 pakeitimai

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 44/2014 IV ir XII priedai iš dalies keičiami taip:

| 1. | IV priede 4.1.1.3.1.1.1.1.1., 4.1.1.3.1.1.1.1.2. ir 4.1.1.3.1.1.1.1.3. punktai pakeičiami taip:






  „4.1.1.3.1.1.1.1.1. | Jei taikomas Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytas patvarumo metodas, dėvėjimosi koeficientai apskaičiuojami pagal I tipo išmetamųjų teršalų bandymo rezultatus, įskaitant visą atstumą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo A dalyje, taikant tiesinį apskaičiavimo metodą, nurodytą 4.1.1.3.1.1.1.1.2 punkte, ir nustatant kiekvienos teršalų sudedamosios dalies nuotakumo ir nuokrypio vertes. Išmetamųjų teršalų rezultatai gamybos atitikties požiūriu apskaičiuojami pagal lygtį:

  4-1 lygtis:

  Yfull = a (XFull – XCoP) + YCoP
  Čia:







  a | – | nuotakumo vertė ((mg/km)/km), apskaičiuota atliekant V tipo bandymą remiantis Reglamento (ES) Nr. 168/2013 V priedo A dalimi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| XFull | – | patvarumo rida (km), nustatyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priede; |
| XCoP | – | gamybos atitikties bandymo transporto priemonės rida I tipo gamybos atitikties bandymo metu; |
| Yfull | – | gamybos atitikties išmetamųjų teršalų kiekis pagal kiekvieną teršalų sudedamąją dalį (mg/km). Vidutiniai gamybos atitikties rezultatai turi būti mažesni nei Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo A skyriuje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės; |
| YCoP | – | išmetamųjų teršalų (THC, CO, NOx, NMHC ir PM, jei taikoma) kiekio bandymo rezultatai (mg/kg) pagal kiekvieną teršalų sudedamąją dalį atliekant I tipo bandymą su gamybos atitikties bandymo transporto priemone. |

1.

IV priede 4.1.1.3.1.1.1.1.1., 4.1.1.3.1.1.1.1.2. ir 4.1.1.3.1.1.1.1.3. punktai pakeičiami taip:

„4.1.1.3.1.1.1.1.1.

4-1 lygtis:

Yfull = a (XFull – XCoP) + YCoP

Čia:

a

–

nuotakumo vertė ((mg/km)/km), apskaičiuota atliekant V tipo bandymą remiantis Reglamento (ES) Nr. 168/2013 V priedo A dalimi;

XFull

–

patvarumo rida (km), nustatyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priede;

XCoP

–

gamybos atitikties bandymo transporto priemonės rida I tipo gamybos atitikties bandymo metu;

Yfull

–

gamybos atitikties išmetamųjų teršalų kiekis pagal kiekvieną teršalų sudedamąją dalį (mg/km). Vidutiniai gamybos atitikties rezultatai turi būti mažesni nei Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo A skyriuje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės;

YCoP

–

išmetamųjų teršalų (THC, CO, NOx, NMHC ir PM, jei taikoma) kiekio bandymo rezultatai (mg/kg) pagal kiekvieną teršalų sudedamąją dalį atliekant I tipo bandymą su gamybos atitikties bandymo transporto priemone.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.2. | Jei taikomas Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalies b punkte nustatytas patvarumo metodas, dėvėjimosi raidą sudaro nuotakumo vertė a, kaip nurodyta 4.1.1.3.1.1.1.1.1 punkte, pagal kiekvieną teršalų sudedamąją dalį, apskaičiuotą atliekant V tipo bandymą remiantis Reglamento (ES) Nr. 168/2013 V priedo A dalimi. Gamybos atitikties išmetamųjų teršalų kiekis pagal kiekvieną teršalų sudedamąją dalį (Yfull) apskaičiuojamas pagal 4-1 lygtį. |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.2.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.3. | Jei taikomas Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalies c punkte nustatytas patvarumo metodas, vidutiniams gamybos atitikties išmetamųjų teršalų kiekiams pagal kiekvieną teršalų sudedamąją dalį apskaičiuoti (Yfull) pastovieji dėvėjimosi koeficientai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo B dalyje, padauginami iš I tipo bandymo su gamybos atitikties bandymo transporto priemone rezultato (Ycop).“ |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.3.

| 2. | XII priedas iš dalies keičiamas taip:






  (a) | įterpiamas šis 3.2.3 punktas:
  3.2.3.   Nusidėvėjimas ar triktys gali būti nustatomos ir ne važiavimo ciklo metu (pvz., po variklio išjungimo).“; |
| --- | --- | --- |

2.

XII priedas iš dalies keičiamas taip:

(a)

įterpiamas šis 3.2.3 punktas:

3.2.3.   Nusidėvėjimas ar triktys gali būti nustatomos ir ne važiavimo ciklo metu (pvz., po variklio išjungimo).“;

| (b) | 3.3.2.2 punktas pakeičiamas taip:
  „3.3.2.2.   Variklio uždegimo pertrūkiai
  Variklio uždegimo pertrūkis jo darbinėje zonoje, apribotoje šiomis linijomis:






  (a) | mažo variklio sūkių skaičiaus: mažiausiai 2 500 min– 1 variklio sūkių skaičiaus arba įprastinio + 1 000 min– 1 sūkių skaičiaus, nelygu, kuris iš jų yra mažesnis; |
| --- | --- | --- |

(b)

3.3.2.2 punktas pakeičiamas taip:

„3.3.2.2.   Variklio uždegimo pertrūkiai

Variklio uždegimo pertrūkis jo darbinėje zonoje, apribotoje šiomis linijomis:

(a)

mažo variklio sūkių skaičiaus: mažiausiai 2 500 min– 1 variklio sūkių skaičiaus arba įprastinio + 1 000 min– 1 sūkių skaičiaus, nelygu, kuris iš jų yra mažesnis;

| (b) | didelio variklio sūkių skaičiaus: daugiausia 8 000 min– 1 variklio sūkių skaičiaus arba 1 000 min– 1 viršijančio didžiausio sūkių skaičiaus, pasiekiamo per I tipo bandymo ciklą, arba didžiausio projektinio variklio sūkių skaičiaus, atėmus 500 min– 1, nelygu, kuris iš jų yra mažesnis; |
| --- | --- |

(b)

didelio variklio sūkių skaičiaus: daugiausia 8 000 min– 1 variklio sūkių skaičiaus arba 1 000 min– 1 viršijančio didžiausio sūkių skaičiaus, pasiekiamo per I tipo bandymo ciklą, arba didžiausio projektinio variklio sūkių skaičiaus, atėmus 500 min– 1, nelygu, kuris iš jų yra mažesnis;

| (c) | šiuos variklio veikimą apibūdinančius taškus jungiančios linijos:






  (i) | mažiausio variklio sūkių skaičiaus tašką, apibrėžtą a punkte, kai variklio įsiurbimo slėgis yra 3,3 kPa mažesnis už slėgį teigiamo sukimo momento linijoje; |
| --- | --- | --- |

(c)

šiuos variklio veikimą apibūdinančius taškus jungiančios linijos:

(i)

mažiausio variklio sūkių skaičiaus tašką, apibrėžtą a punkte, kai variklio įsiurbimo slėgis yra 3,3 kPa mažesnis už slėgį teigiamo sukimo momento linijoje;

| (ii) | didžiausio variklio sūkių skaičiaus tašką, apibrėžtą b punkte, kai variklio įsiurbimo slėgis yra 13,3 kPa mažesnis už slėgį teigiamo sukimo momento linijoje. |
| --- | --- |

(ii)

didžiausio variklio sūkių skaičiaus tašką, apibrėžtą b punkte, kai variklio įsiurbimo slėgis yra 13,3 kPa mažesnis už slėgį teigiamo sukimo momento linijoje.

Variklio darbinė zona uždegimo pertrūkiams nustatyti pavaizduota 10-1 brėžinyje.

10-1 brėžinys

Darbinė zona uždegimo pertrūkiams nustatyti

Teigiamo sukimo momento linija

Mažiaus. (didž. WTMC variklio sūkių sk. + 1 000 8 000 RPM, didž. vard. variklio sūkių sk. – 500 rpm)

Mažiaus.(vardinė tuščioji eiga + 1 000 rpm, 2 500 rpm)

13,3 kPa

3,3 kPa

| (c) | įterpiamas šis 3.10 punktas:
  3.10.   Papildomos nuostatos dėl transporto priemonių, kuriose naudojama variklio išsijungimo technologija.
  3.10.1.   Važiavimo ciklas
  3.10.1.1.   Savarankiškas pakartotinis variklio užvedimas, gavus variklio valdymo sistemos nurodymą po variklio užgesimo, gali būti laikomas nauju važiavimo ciklu arba esamo važiavimo ciklo tęsiniu.“; |
| --- | --- |

(c)

įterpiamas šis 3.10 punktas:

3.10.   Papildomos nuostatos dėl transporto priemonių, kuriose naudojama variklio išsijungimo technologija.

3.10.1.   Važiavimo ciklas

3.10.1.1.   Savarankiškas pakartotinis variklio užvedimas, gavus variklio valdymo sistemos nurodymą po variklio užgesimo, gali būti laikomas nauju važiavimo ciklu arba esamo važiavimo ciklo tęsiniu.“;

| (d) | 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  (1) | 3.2 punktas pakeičiamas taip:
  3.2.   Jei įmanoma, be privalomos gedimo metu užfiksuojamos variklio būsenos informacijos, naudojant standartinės diagnostinės jungties nuoseklųjį prievadą, pareikalavus turi būti prieinami nurodyti signalai, jeigu informacija yra prieinama transporto priemonės kompiuteriui arba jeigu ją galima nustatyti naudojant transporto priemonės kompiuteriui prieinamą informaciją: diagnostiniai gedimų kodai, variklio aušinamojo skysčio temperatūra, degalų valdymo sistemos būsena (uždarojo, atvirojo ciklo arba kita), degalų tiekimo reguliavimas, uždegimo paskuba, įleidžiamo oro temperatūra, įleidimo kolektoriaus oro slėgis, oro srautas, variklio sūkių skaičius, droselinės sklendės padėties jutiklio išvesties vertė, antrinio oro būsena (srautui priešinga kryptimi, srauto kryptimi ar į atmosferą), apskaičiuotoji apkrovos vertė, transporto priemonės greitis ir degalų slėgis.
  Signalai pateikiami standartiniais vienetais pagal 3.7 punkte pateiktas specifikacijas. Faktiniai signalai aiškiai atskiriami nuo numatytosios vertės arba avarinių signalų.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

(1)

3.2 punktas pakeičiamas taip:

3.2.   Jei įmanoma, be privalomos gedimo metu užfiksuojamos variklio būsenos informacijos, naudojant standartinės diagnostinės jungties nuoseklųjį prievadą, pareikalavus turi būti prieinami nurodyti signalai, jeigu informacija yra prieinama transporto priemonės kompiuteriui arba jeigu ją galima nustatyti naudojant transporto priemonės kompiuteriui prieinamą informaciją: diagnostiniai gedimų kodai, variklio aušinamojo skysčio temperatūra, degalų valdymo sistemos būsena (uždarojo, atvirojo ciklo arba kita), degalų tiekimo reguliavimas, uždegimo paskuba, įleidžiamo oro temperatūra, įleidimo kolektoriaus oro slėgis, oro srautas, variklio sūkių skaičius, droselinės sklendės padėties jutiklio išvesties vertė, antrinio oro būsena (srautui priešinga kryptimi, srauto kryptimi ar į atmosferą), apskaičiuotoji apkrovos vertė, transporto priemonės greitis ir degalų slėgis.

Signalai pateikiami standartiniais vienetais pagal 3.7 punkte pateiktas specifikacijas. Faktiniai signalai aiškiai atskiriami nuo numatytosios vertės arba avarinių signalų.“;

| (2) | 3.11, 3.12 ir 3.13 punktai pakeičiami taip:
  3.11.   Kai užregistruojamas gedimas, gamintojas gedimą identifikuoja taikydamas tinkamiausią iš gedimo kodų, nurodytų standarte ISO 15031-6:2010„Kelių transporto priemonės. Transporto priemonės ir išmetamųjų teršalų diagnostikos išorinės įrangos ryšys. 6 dalis. Diagnozuojamų trikčių kodo apibrėžtys“, kuriame kalbama apie su teršalų išmetimu susijusios sistemos diagnostinius gedimų kodus. Jei tai neįmanoma, gamintojas gali naudoti diagnostinius trikties kodus pagal standartą ISO DIS 15031-6:2010. Pasirinktinai gedimo kodus galima surinkti ir pateikti pagal standartą ISO 14229:2006. Gedimo kodai turi būti be apribojimų prieinami naudojant standartinę diagnostikos įrangą, atitinkančią 3.9 punktą.
  Transporto priemonės gamintojas nacionalinei standartizacijos įstaigai pateikia informaciją apie visus su išmetamaisiais teršalais susijusius diagnostikos duomenis, pvz., standartuose ISO 15031-5:2011 arba ISO 14229:2006 nenurodytus, bet su šiuo reglamentu susijusius PID, OBD kontrolinio įtaiso ir bandymų identifikavimo numerius.
  3.12.   Transporto priemonės ir diagnostikos tikrintuvo jungties sąsaja turi būti standartizuota ir atitikti visus standarto ISO 19689:2016 „Motociklai ir mopedai. Transporto priemonės ir diagnostikos išorinės įrangos ryšys. Diagnostinė jungtis ir susijusios elektros grandinės, specifikacija ir naudojimas“ arba standarto ISO 15031-3:2004 „Kelių transporto priemonės. Transporto priemonės ir išmetamųjų teršalų diagnostikos išorinės įrangos ryšys. 3 dalis. Diagnostinė jungtis ir susijusios elektros grandinės, specifikacija ir naudojimas“ reikalavimus. Jei įmanoma, ji įrengiama po sėdimąja vieta. Bet kuriai kitai diagnostinės jungties padėčiai turi pritarti patvirtinimo institucija, techninės tarnybos personalui turi būti sudaryta galimybė lengvai pasiekti diagnostinę jungtį, tačiau ji turi būti apsaugota, kad jos negalėtų neteisėtai keisti nekvalifikuoti darbuotojai. Jungties sąsajos padėtis turi būti aiškiai nurodyta vartotojo instrukcijose.
  3.13.   Kol L kategorijos priemonei skirta OBD II etapo sistema neįrengta transporto priemonėse, transporto priemonės gamintojo prašymu gali būti įrengta pakaitinė jungties sąsaja. Jeigu įrengiama tokia pakaitinė jungties sąsaja, transporto priemonės gamintojas bandymo įrangos gamintojams nemokamai pateikia išsamius duomenis apie transporto priemonės jungties kontaktų konfigūraciją. Transporto priemonės gamintojas turi pateikti adapterį, leidžiantį prisijungti prie bendrinio skaitytuvo. Toks adapteris turi būti profesionaliam naudojimui tinkamos kokybės. Jis pateikiamas visiems jo paprašiusiems nepriklausomiems veiklos vykdytojams, nė vieno iš jų nediskriminuojant. Gamintojai gali nustatyti pagrįstą ir proporcingą šio adapterio kainą, atsižvelgdami į papildomas kliento išlaidas pasirinkus gamintoją. Jungties sąsaja ir adapteris negali turėti jokių konkrečios konstrukcijos elementų, kuriuos prieš naudojimą reikėtų patvirtinti ar sertifikuoti arba kurie apribotų keitimąsi transporto priemonės duomenimis naudojant bendrinio skaitytuvo užklausą.“; |
| --- | --- |

(2)

3.11, 3.12 ir 3.13 punktai pakeičiami taip:

3.11.   Kai užregistruojamas gedimas, gamintojas gedimą identifikuoja taikydamas tinkamiausią iš gedimo kodų, nurodytų standarte ISO 15031-6:2010„Kelių transporto priemonės. Transporto priemonės ir išmetamųjų teršalų diagnostikos išorinės įrangos ryšys. 6 dalis. Diagnozuojamų trikčių kodo apibrėžtys“, kuriame kalbama apie su teršalų išmetimu susijusios sistemos diagnostinius gedimų kodus. Jei tai neįmanoma, gamintojas gali naudoti diagnostinius trikties kodus pagal standartą ISO DIS 15031-6:2010. Pasirinktinai gedimo kodus galima surinkti ir pateikti pagal standartą ISO 14229:2006. Gedimo kodai turi būti be apribojimų prieinami naudojant standartinę diagnostikos įrangą, atitinkančią 3.9 punktą.

Transporto priemonės gamintojas nacionalinei standartizacijos įstaigai pateikia informaciją apie visus su išmetamaisiais teršalais susijusius diagnostikos duomenis, pvz., standartuose ISO 15031-5:2011 arba ISO 14229:2006 nenurodytus, bet su šiuo reglamentu susijusius PID, OBD kontrolinio įtaiso ir bandymų identifikavimo numerius.

3.12.   Transporto priemonės ir diagnostikos tikrintuvo jungties sąsaja turi būti standartizuota ir atitikti visus standarto ISO 19689:2016 „Motociklai ir mopedai. Transporto priemonės ir diagnostikos išorinės įrangos ryšys. Diagnostinė jungtis ir susijusios elektros grandinės, specifikacija ir naudojimas“ arba standarto ISO 15031-3:2004 „Kelių transporto priemonės. Transporto priemonės ir išmetamųjų teršalų diagnostikos išorinės įrangos ryšys. 3 dalis. Diagnostinė jungtis ir susijusios elektros grandinės, specifikacija ir naudojimas“ reikalavimus. Jei įmanoma, ji įrengiama po sėdimąja vieta. Bet kuriai kitai diagnostinės jungties padėčiai turi pritarti patvirtinimo institucija, techninės tarnybos personalui turi būti sudaryta galimybė lengvai pasiekti diagnostinę jungtį, tačiau ji turi būti apsaugota, kad jos negalėtų neteisėtai keisti nekvalifikuoti darbuotojai. Jungties sąsajos padėtis turi būti aiškiai nurodyta vartotojo instrukcijose.

3.13.   Kol L kategorijos priemonei skirta OBD II etapo sistema neįrengta transporto priemonėse, transporto priemonės gamintojo prašymu gali būti įrengta pakaitinė jungties sąsaja. Jeigu įrengiama tokia pakaitinė jungties sąsaja, transporto priemonės gamintojas bandymo įrangos gamintojams nemokamai pateikia išsamius duomenis apie transporto priemonės jungties kontaktų konfigūraciją. Transporto priemonės gamintojas turi pateikti adapterį, leidžiantį prisijungti prie bendrinio skaitytuvo. Toks adapteris turi būti profesionaliam naudojimui tinkamos kokybės. Jis pateikiamas visiems jo paprašiusiems nepriklausomiems veiklos vykdytojams, nė vieno iš jų nediskriminuojant. Gamintojai gali nustatyti pagrįstą ir proporcingą šio adapterio kainą, atsižvelgdami į papildomas kliento išlaidas pasirinkus gamintoją. Jungties sąsaja ir adapteris negali turėti jokių konkrečios konstrukcijos elementų, kuriuos prieš naudojimą reikėtų patvirtinti ar sertifikuoti arba kurie apribotų keitimąsi transporto priemonės duomenimis naudojant bendrinio skaitytuvo užklausą.“;

| (3) | 4.1.4 punktas pakeičiamas taip:
  4.1.4.   Nuo 2024 m. sausio 1 d., jei pagal šio priedo reikalavimus transporto priemonėje yra įrengtas kontrolinis įtaisas M, visų kontrolinių įtaisų M atveju IUPRM turi būti ne mažesnis kaip 0,1.“; |
| --- | --- |

(3)

4.1.4 punktas pakeičiamas taip:

4.1.4.   Nuo 2024 m. sausio 1 d., jei pagal šio priedo reikalavimus transporto priemonėje yra įrengtas kontrolinis įtaisas M, visų kontrolinių įtaisų M atveju IUPRM turi būti ne mažesnis kaip 0,1.“;

| (4) | įterpiamas šis 4.1.4.1 punktas:
  4.1.4.1.   Iki 2023 m. gruodžio 31 d. gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo IUPR nustatymo veikimą: naujų tipų transporto priemonėms – nuo 2020 m. sausio 1 d., esamų tipų transporto priemonėms – nuo 2021 m. sausio 1 d.
  “; |
| --- | --- |

(4)

įterpiamas šis 4.1.4.1 punktas:

4.1.4.1.   Iki 2023 m. gruodžio 31 d. gamintojas patvirtinimo institucijai įrodo IUPR nustatymo veikimą: naujų tipų transporto priemonėms – nuo 2020 m. sausio 1 d., esamų tipų transporto priemonėms – nuo 2021 m. sausio 1 d.
  “;

| (5) | 4.5 ir 4.5.1 punktai pakeičiami taip:
  „4.5.   Bendrasis vardiklis
  4.5.1.   Bendrasis vardiklis yra matuoklis, matuojantis, kiek kartų transporto priemone buvo važiuota. Vardiklio vertė padidinama per 10 sekundžių, jei įvykdomi šie vieno važiavimo ciklo kriterijai:






  a) | bendras laikas, praėjęs nuo variklio užvedimo, mažesniame kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio yra ne trumpesnis kaip 600 sekundžių, esant didesniam nei 75,7 kPa aplinkos slėgiui ir ne mažesnei kaip 266,2 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai; |
| --- | --- | --- |

(5)

4.5 ir 4.5.1 punktai pakeičiami taip:

„4.5.   Bendrasis vardiklis

4.5.1.   Bendrasis vardiklis yra matuoklis, matuojantis, kiek kartų transporto priemone buvo važiuota. Vardiklio vertė padidinama per 10 sekundžių, jei įvykdomi šie vieno važiavimo ciklo kriterijai:

a)

bendras laikas, praėjęs nuo variklio užvedimo, mažesniame kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio yra ne trumpesnis kaip 600 sekundžių, esant didesniam nei 75,7 kPa aplinkos slėgiui ir ne mažesnei kaip 266,2 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai;

| b) | bendras transporto priemonės eksploatavimo laikas esant ne mažesniam nei 25 km/h greičiui mažesniame kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio yra ne trumpesnis kaip 300 sekundžių, esant didesniam nei 75,7 kPa aplinkos slėgiui ir ne mažesnei kaip 266,2 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai; |
| --- | --- |

b)

bendras transporto priemonės eksploatavimo laikas esant ne mažesniam nei 25 km/h greičiui mažesniame kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio yra ne trumpesnis kaip 300 sekundžių, esant didesniam nei 75,7 kPa aplinkos slėgiui ir ne mažesnei kaip 266,2 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai;

| c) | tęstinis transporto priemonės eksploatavimo laikas veikiant tuščiąja eiga (t. y. vairuotojui nenuspaudus greičio pedalo ir transporto priemonei važiuojant ne greičiau kaip 1,6 km/h greičiu) mažesniame kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio yra ne trumpesnis kaip 30 sekundžių, esant didesniam nei 75,7 kPa aplinkos slėgiui ir ne mažesnei kaip 266,2 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai. |
| --- | --- |

c)

tęstinis transporto priemonės eksploatavimo laikas veikiant tuščiąja eiga (t. y. vairuotojui nenuspaudus greičio pedalo ir transporto priemonei važiuojant ne greičiau kaip 1,6 km/h greičiu) mažesniame kaip 2 440 m aukštyje virš jūros lygio yra ne trumpesnis kaip 30 sekundžių, esant didesniam nei 75,7 kPa aplinkos slėgiui ir ne mažesnei kaip 266,2 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai.

Bendrasis vardiklis taip pat gali būti padidinamas viršijant ribines aukščio arba aplinkos slėgio ir aplinkos temperatūros sąlygas.“;

| (6) | įterpiamas šis 4.6.2.1 punktas:
  4.6.2.1.   Nereikalaujama pateikti konkrečių sudedamųjų dalių ar sistemų kontrolinių įtaisų, nuolat stebinčių, ar nėra trumpo sujungimo ar atvirosios grandinės gedimų, skaitiklio ir vardiklio derinio.
  Šiame punkte „nuolat“ reiškia, kad stebėsena vyksta nuolatos ir stebėsenos tikslais naudojamo signalų diskretizavimo dažnis yra ne mažesnis kaip dvi imtys per sekundę, o su tuo kontroliniu įtaisu susijusios trikties buvimo arba nebuvimo faktas turi būti nustatytas per 15 sekundžių. Jeigu kontrolės tikslais kompiuterio įvesties duomenų imties diskretizavimo dažnis yra mažesnis, sudedamosios dalies signalas gali būti vertinamas kiekvieną kartą, kai įvyksta diskretizavimas. Nereikalaujama aktyvinti išvesties sudedamosios dalies ir (arba) sistemos tik tam, kad būtų vykdoma šios sudedamosios dalies ir (arba) sistemos stebėsena.“; |
| --- | --- |

(6)

įterpiamas šis 4.6.2.1 punktas:

4.6.2.1.   Nereikalaujama pateikti konkrečių sudedamųjų dalių ar sistemų kontrolinių įtaisų, nuolat stebinčių, ar nėra trumpo sujungimo ar atvirosios grandinės gedimų, skaitiklio ir vardiklio derinio.

Šiame punkte „nuolat“ reiškia, kad stebėsena vyksta nuolatos ir stebėsenos tikslais naudojamo signalų diskretizavimo dažnis yra ne mažesnis kaip dvi imtys per sekundę, o su tuo kontroliniu įtaisu susijusios trikties buvimo arba nebuvimo faktas turi būti nustatytas per 15 sekundžių. Jeigu kontrolės tikslais kompiuterio įvesties duomenų imties diskretizavimo dažnis yra mažesnis, sudedamosios dalies signalas gali būti vertinamas kiekvieną kartą, kai įvyksta diskretizavimas. Nereikalaujama aktyvinti išvesties sudedamosios dalies ir (arba) sistemos tik tam, kad būtų vykdoma šios sudedamosios dalies ir (arba) sistemos stebėsena.“;

| (7) | 4.7.4 punktas pakeičiamas taip:
  4.7.4.   OBD sistema per 10 sekundžių turi uždrausti toliau didinti bendrojo vardiklio vertę, jei nustatoma kurios nors sudedamosios dalies, naudojamos nustatyti, ar vykdomi 4.5 punkte nustatyti kriterijai (pvz., transporto priemonės greitis, aplinkos temperatūra, aukštis virš jūros lygio, veikimas tuščiąja eiga arba veikimo trukmė), triktis ir užregistruojamas tam tikras nepatvirtintas gedimo kodas. Jokiomis kitomis aplinkybėmis negalima uždrausti didinti bendrojo vardiklio vertės. Jei trikties nebenustatoma (pvz., nepatvirtintas kodas ištrinamas automatiškai arba pagal skaitytuvo komandą), bendrojo vardiklio vertę vėl leidžiama didinti per 10 sekundžių.“; |
| --- | --- |

(7)

4.7.4 punktas pakeičiamas taip:

4.7.4.   OBD sistema per 10 sekundžių turi uždrausti toliau didinti bendrojo vardiklio vertę, jei nustatoma kurios nors sudedamosios dalies, naudojamos nustatyti, ar vykdomi 4.5 punkte nustatyti kriterijai (pvz., transporto priemonės greitis, aplinkos temperatūra, aukštis virš jūros lygio, veikimas tuščiąja eiga arba veikimo trukmė), triktis ir užregistruojamas tam tikras nepatvirtintas gedimo kodas. Jokiomis kitomis aplinkybėmis negalima uždrausti didinti bendrojo vardiklio vertės. Jei trikties nebenustatoma (pvz., nepatvirtintas kodas ištrinamas automatiškai arba pagal skaitytuvo komandą), bendrojo vardiklio vertę vėl leidžiama didinti per 10 sekundžių.“;

| (e) | 2 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  (i) | 1 punkte išbraukiama išnaša; |
| --- | --- | --- |

(e)

2 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

(i)

1 punkte išbraukiama išnaša;

| (ii) | 2.1 punktas pakeičiamas taip:

  „2.1.

  Ap2-1 lentelė


  Įtaisų, kurie turi būti stebimi OBD I ir (arba) II etapu (jei jie įrengti), apžvalga
















  Nr. | Įtaiso grandinė | | Grandinės vientisumas | Grandinės nuoseklumas | Pagrindinis stebėsenos reikalavimas | Pastabos Nr. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Lygis (2.3. punktas) | Aukštos įtampos grandinė | Žemos įtampos grandinė | Atviroji grandinė | Už leidžiamo intervalo ribų | Eksploatacinės savybės / patikimumas | Įstrigęs signalas | Įtaisas neveikia / įtaiso nėra | |
| 1 | Valdymo modulio (ECU / PCU) vidaus klaida | 3 | | | | | | | I ir II | (1) |
| Jutiklis (įvestis į valdymo bloką) |
| 1 | Akceleratoriaus (pedalo / rankenos) padėties jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | I ir II | I ir II | I ir II | | (2) |
| 2 | Barometrinio slėgio jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | | II | | | |
| 3 | Kumštelinio veleno padėties jutiklis | 3 | | | | | | | I ir II | |
| 4 | Alkūninio veleno padėties jutiklis | 3 | | | | | | | I ir II | |
| 5 | Variklio aušalo temperatūros jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 6 | Išmetamųjų dujų reguliavimo veleno kampo jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 7 | Išmetamųjų dujų recirkuliacijos jutiklis | 1 | II | II | II | II | II | II | | (4) |
| 8 | Degalų tiekimo kolektoriaus slėgio jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 9 | Degalų tiekimo kolektoriaus temperatūros jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 10 | Pavaros perjungimo padėties jutiklis (potenciometro tipo) | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4)
   (5) |
| 11 | Pavaros perjungimo padėties jutiklis (perjungimo tipo) | 3 | | | | | II | | I ir II | (5) |
| 12 | Įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 13 | Detonacijos jutiklis (nerezonansinio tipo) | 3 | | | | | | | I ir II | |
| 14 | Detonacijos jutiklis (rezonansinio tipo) | 3 | | | | | I ir II | | | |
| 15 | Kolektoriaus absoliučiojo slėgio jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 16 | Oro masės jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 17 | Variklio alyvos temperatūros jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 18 | O2 jutiklio (dvejetainiai / linijiniai) signalai | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 19 | Degalų (didelio) slėgio jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 20 | Degalų talpyklos temperatūros jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | II | II | II | | (4) |
| 21 | Droselinės sklendės padėties jutiklis | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | I ir II | I ir II | I ir II | | (2) |
| 22 | Transporto priemonės greičio jutiklis | 3 | | | | | II | | I ir II | (5) |
| 23 | Ratų sukimosi greičio jutiklis | 3 | | | | | II | | I ir II | (5) |
| Vykdikliai (išvestis iš valdymo blokų) |
| 1 | Degalų garavimo išlakų sistemos prapūtimo valdymo vožtuvas | 2 | II | I ir II | II | | | | I ir II | (6) |
| 2 | Išmetamųjų dujų reguliavimo veleno vykdiklis (variklio varomas) | 3 | | | | | II | | I ir II | |
| 3 | Išmetamųjų dujų recirkuliacijos valdymas | 3 | | | | | II | | | |
| 4 | Degalų purkštuvas | 2 | | I ir II | | | | | I ir II | (6) |
| 5 | Tuščiosios eigos oro reguliavimo sistema | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | | II | | I ir II | (6) |
| 6 | Uždegimo ritės pirminės reguliavimo grandinės | 2 | | I ir II | | | | | I ir II | (6) |
| 7 | O2 jutiklio kaitintuvas | 1 | I ir II | I ir II | I ir II | | II | | I ir II | (6) |
| 8 | Antrinio oro įpūtimo sistema | 2 | II | I ir II | II | | | | I ir II | (6) |
| 9 | Elektroninės droselinės sklendės vykdiklis | 3 | | I ir II | | | | | I ir II | (6) |
| (3) | Panaikintas. |

(ii)

2.1 punktas pakeičiamas taip:

„2.1.

Ap2-1 lentelė

Įtaisų, kurie turi būti stebimi OBD I ir (arba) II etapu (jei jie įrengti), apžvalga

Nr.

Įtaiso grandinė

Grandinės vientisumas

Grandinės nuoseklumas

Pagrindinis stebėsenos reikalavimas

Pastabos Nr.

Lygis (2.3. punktas)

Aukštos įtampos grandinė

Žemos įtampos grandinė

Atviroji grandinė

Už leidžiamo intervalo ribų

Eksploatacinės savybės / patikimumas

Įstrigęs signalas

Įtaisas neveikia / įtaiso nėra

1

Valdymo modulio (ECU / PCU) vidaus klaida

3

I ir II

(1)

Jutiklis (įvestis į valdymo bloką)

1

Akceleratoriaus (pedalo / rankenos) padėties jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

I ir II

I ir II

I ir II

(2)

2

Barometrinio slėgio jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

3

Kumštelinio veleno padėties jutiklis

3

I ir II

4

Alkūninio veleno padėties jutiklis

3

I ir II

5

Variklio aušalo temperatūros jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

6

Išmetamųjų dujų reguliavimo veleno kampo jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

7

Išmetamųjų dujų recirkuliacijos jutiklis

1

II

II

II

II

II

II

(4)

8

Degalų tiekimo kolektoriaus slėgio jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

9

Degalų tiekimo kolektoriaus temperatūros jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

10

Pavaros perjungimo padėties jutiklis (potenciometro tipo)

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)
   (5)

11

Pavaros perjungimo padėties jutiklis (perjungimo tipo)

3

II

I ir II

(5)

12

Įsiurbiamo oro temperatūros jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

13

Detonacijos jutiklis (nerezonansinio tipo)

3

I ir II

14

Detonacijos jutiklis (rezonansinio tipo)

3

I ir II

15

Kolektoriaus absoliučiojo slėgio jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

16

Oro masės jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

17

Variklio alyvos temperatūros jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

18

O2 jutiklio (dvejetainiai / linijiniai) signalai

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

19

Degalų (didelio) slėgio jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

20

Degalų talpyklos temperatūros jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

II

II

(4)

21

Droselinės sklendės padėties jutiklis

1

I ir II

I ir II

I ir II

I ir II

I ir II

I ir II

(2)

22

Transporto priemonės greičio jutiklis

3

II

I ir II

(5)

23

Ratų sukimosi greičio jutiklis

3

II

I ir II

(5)

Vykdikliai (išvestis iš valdymo blokų)

1

Degalų garavimo išlakų sistemos prapūtimo valdymo vožtuvas

2

II

I ir II

II

I ir II

(6)

2

Išmetamųjų dujų reguliavimo veleno vykdiklis (variklio varomas)

3

II

I ir II

3

Išmetamųjų dujų recirkuliacijos valdymas

3

II

4

Degalų purkštuvas

2

I ir II

I ir II

(6)

5

Tuščiosios eigos oro reguliavimo sistema

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

I ir II

(6)

6

Uždegimo ritės pirminės reguliavimo grandinės

2

I ir II

I ir II

(6)

7

O2 jutiklio kaitintuvas

1

I ir II

I ir II

I ir II

II

I ir II

(6)

8

Antrinio oro įpūtimo sistema

2

II

I ir II

II

I ir II

(6)

9

Elektroninės droselinės sklendės vykdiklis

3

I ir II

I ir II

(6)

(3)

Panaikintas.

| (iii) | 2.4 punktas pakeičiamas taip:
  2.4.   Gali būti derinami du iš trijų tiek grandinės vientisumo, tiek grandinės nuoseklumo stebėsenos diagnostikos požymių, pvz.,






  — | aukšto grandinės įtampos lygio arba atviros grandinės ir žemo grandinės įtampos lygio, |
| --- | --- | --- |

(iii)

2.4 punktas pakeičiamas taip:

2.4.   Gali būti derinami du iš trijų tiek grandinės vientisumo, tiek grandinės nuoseklumo stebėsenos diagnostikos požymių, pvz.,

—

aukšto grandinės įtampos lygio arba atviros grandinės ir žemo grandinės įtampos lygio,

| — | aukšto grandinės įtampos lygio ir žemo grandinės įtampos lygio ir atviros grandinės, |
| --- | --- |

—

aukšto grandinės įtampos lygio ir žemo grandinės įtampos lygio ir atviros grandinės,

| — | kai signalas yra už leidžiamo intervalo ribų arba yra grandinės veikimo sutrikimas ir įstrigęs signalas, |
| --- | --- |

—

kai signalas yra už leidžiamo intervalo ribų arba yra grandinės veikimo sutrikimas ir įstrigęs signalas,

| — | aukšto ir aukštesnio už leidžiamo intervalo ribą grandinės įtampos lygio arba žemo ir žemesnio už leidžiamo intervalo ribą grandinės įtampos lygio.“; |
| --- | --- |

—

aukšto ir aukštesnio už leidžiamo intervalo ribą grandinės įtampos lygio arba žemo ir žemesnio už leidžiamo intervalo ribą grandinės įtampos lygio.“;

| (f) | pridedami šie 3, 4 ir 5 priedėliai:


  „3 priedėlis

  Eksploatacinių savybių koeficientas

  1.   Įvadas
  1.1.   Šiame priedėlyje nustatomi reikalavimai, taikomi pagal šį reglamentą patvirtintų L3e, L5e-A ir L7e-A tipų transporto priemonių OBD sistemų konkretaus kontrolinio įtaiso M eksploatacinių savybių koeficientui (IUPR M).
  2.   IUPR M patikra
  2.1.   Patvirtinimo institucijai paprašius, gamintojas teikiant tipo patvirtinimą sutarta forma pateikia jai informaciją apie pretenzijas dėl garantijos, garantinius remonto darbus ir OBD sistemos gedimus, užregistruotus atliekant techninės priežiūros darbus. Pateikiant šią informaciją, išsamiai apibūdinamas su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių sudedamųjų dalių ir sistemų gedimų dažnumas ir esmė. Ataskaitos apie kiekvieną transporto priemonės modelį teikiamos ne rečiau kaip kartą per transporto priemonės gamybos ciklą už 5 metų laikotarpį arba pasiekus Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo A dalyje nustatytą ridą, nelygu, kas įvyksta greičiau.
  2.2.   IUPR turinčių transporto priemonių šeimą apibrėžiantys parametrai
  IUPR turinčių transporto priemonių šeimai apibrėžti taikomi 5 priedėlyje išvardyti OBD šeimos parametrai.
  2.3.   Informavimo reikalavimai
  IUPR M patikrą atlieka tipo patvirtinimo institucija, remdamasi gamintojo pateikta informacija. Pateikiant šią informaciją pirmiausia nurodoma:






  2.3.1. | gamintojo pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- | --- |

(f)

pridedami šie 3, 4 ir 5 priedėliai:

„3 priedėlis

Eksploatacinių savybių koeficientas

1.   Įvadas

1.1.   Šiame priedėlyje nustatomi reikalavimai, taikomi pagal šį reglamentą patvirtintų L3e, L5e-A ir L7e-A tipų transporto priemonių OBD sistemų konkretaus kontrolinio įtaiso M eksploatacinių savybių koeficientui (IUPR M).

2.   IUPR M patikra

2.1.   Patvirtinimo institucijai paprašius, gamintojas teikiant tipo patvirtinimą sutarta forma pateikia jai informaciją apie pretenzijas dėl garantijos, garantinius remonto darbus ir OBD sistemos gedimus, užregistruotus atliekant techninės priežiūros darbus. Pateikiant šią informaciją, išsamiai apibūdinamas su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių sudedamųjų dalių ir sistemų gedimų dažnumas ir esmė. Ataskaitos apie kiekvieną transporto priemonės modelį teikiamos ne rečiau kaip kartą per transporto priemonės gamybos ciklą už 5 metų laikotarpį arba pasiekus Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo A dalyje nustatytą ridą, nelygu, kas įvyksta greičiau.

2.2.   IUPR turinčių transporto priemonių šeimą apibrėžiantys parametrai

IUPR turinčių transporto priemonių šeimai apibrėžti taikomi 5 priedėlyje išvardyti OBD šeimos parametrai.

2.3.   Informavimo reikalavimai

IUPR M patikrą atlieka tipo patvirtinimo institucija, remdamasi gamintojo pateikta informacija. Pateikiant šią informaciją pirmiausia nurodoma:

2.3.1.

gamintojo pavadinimas ir adresas;

| 2.3.2. | gamintojo įgalioto atstovo, dirbančio tose srityse, apie kurias informuoja gamintojas, pavadinimas (vardas, pavardė), adresas, telefono ir fakso numeriai bei e. pašto adresas; |
| --- | --- |

2.3.2.

gamintojo įgalioto atstovo, dirbančio tose srityse, apie kurias informuoja gamintojas, pavadinimas (vardas, pavardė), adresas, telefono ir fakso numeriai bei e. pašto adresas;

| 2.3.3. | transporto priemonių, kurioms skirta gamintojo pateikta informacija, modelio pavadinimas (-ai); |
| --- | --- |

2.3.3.

transporto priemonių, kurioms skirta gamintojo pateikta informacija, modelio pavadinimas (-ai);

| 2.3.4. | tam tikrais atvejais transporto priemonių tipų, kuriems skirta gamintojo informacija, sąrašas, t. y. OBD ir ESKM atveju – OBD šeima, pagal 5 priedėlį; |
| --- | --- |

2.3.4.

tam tikrais atvejais transporto priemonių tipų, kuriems skirta gamintojo informacija, sąrašas, t. y. OBD ir ESKM atveju – OBD šeima, pagal 5 priedėlį;

| 2.3.5. | transporto priemonės identifikavimo numerių (VIN) kodai, taikomi tos šeimos transporto priemonių tipams (VIN priešdėlis); |
| --- | --- |

2.3.5.

transporto priemonės identifikavimo numerių (VIN) kodai, taikomi tos šeimos transporto priemonių tipams (VIN priešdėlis);

| 2.3.6. | tipo patvirtinimų, taikomų IUPR turinčių transporto priemonių šeimos transporto priemonių tipams, numeriai, įskaitant prireikus visų tipo išplėtimo patvirtinimų ir lauko sąlygomis atlikto remonto ir (arba) transporto priemonių susigrąžinimo (atnaujinimo darbų) numeriai; |
| --- | --- |

2.3.6.

tipo patvirtinimų, taikomų IUPR turinčių transporto priemonių šeimos transporto priemonių tipams, numeriai, įskaitant prireikus visų tipo išplėtimo patvirtinimų ir lauko sąlygomis atlikto remonto ir (arba) transporto priemonių susigrąžinimo (atnaujinimo darbų) numeriai;

| 2.3.7. | informacija apie šių transporto priemonių, apie kurias gamintojas pateikia informaciją (jeigu to prašo patvirtinimo institucija), tipo patvirtinimo išplėtimus, lauko sąlygomis atliktus remonto darbus ir (arba) transporto priemonių susigrąžinimą; |
| --- | --- |

2.3.7.

informacija apie šių transporto priemonių, apie kurias gamintojas pateikia informaciją (jeigu to prašo patvirtinimo institucija), tipo patvirtinimo išplėtimus, lauko sąlygomis atliktus remonto darbus ir (arba) transporto priemonių susigrąžinimą;

| 2.3.8. | laikotarpis, per kurį buvo surinkta gamintojo informacija; |
| --- | --- |

2.3.8.

laikotarpis, per kurį buvo surinkta gamintojo informacija;

| 2.3.9. | transporto priemonės konstravimo laikotarpis, apie kurį gamintojas pateikia informaciją (pvz., transporto priemonės pagamintos 2017 kalendoriniais metais); |
| --- | --- |

2.3.9.

transporto priemonės konstravimo laikotarpis, apie kurį gamintojas pateikia informaciją (pvz., transporto priemonės pagamintos 2017 kalendoriniais metais);

| 2.3.10. | gamintojo taikoma IUPR M patikros procedūra, įskaitant:






  (a) | transporto priemonių buvimo vietos nustatymo būdą; |
| --- | --- | --- |

2.3.10.

gamintojo taikoma IUPR M patikros procedūra, įskaitant:

(a)

transporto priemonių buvimo vietos nustatymo būdą;

| (b) | transporto priemonių atrankos ir atmetimo kriterijus; |
| --- | --- |

(b)

transporto priemonių atrankos ir atmetimo kriterijus;

| (c) | taikant programą naudojamų bandymų tipus ir procedūras; |
| --- | --- |

(c)

taikant programą naudojamų bandymų tipus ir procedūras;

| (d) | gamintojo taikomus eksploatuojamų transporto priemonių šeimų grupės priėmimo ir atmetimo kriterijus; |
| --- | --- |

(d)

gamintojo taikomus eksploatuojamų transporto priemonių šeimų grupės priėmimo ir atmetimo kriterijus;

| (e) | geografinį rajoną (-us), kuriame (-iuose) gamintojas surinko informaciją, ir |
| --- | --- |

(e)

geografinį rajoną (-us), kuriame (-iuose) gamintojas surinko informaciją, ir

| (f) | imties dydį ir naudotą bandinių atrankos planą; |
| --- | --- |

(f)

imties dydį ir naudotą bandinių atrankos planą;

| 2.3.11. | gamintojo taikytos IUPR M procedūros rezultatai, įskaitant:






  (a) | į programą įtrauktų transporto priemonių identifikavimą (išbandytų ar neišbandytų). Pateikiami šie identifikavimo duomenys:






  — | modelio pavadinimas, |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.11.

gamintojo taikytos IUPR M procedūros rezultatai, įskaitant:

(a)

į programą įtrauktų transporto priemonių identifikavimą (išbandytų ar neišbandytų). Pateikiami šie identifikavimo duomenys:

—

modelio pavadinimas,

| — | transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN), |
| --- | --- |

—

transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN),

| — | eksploatavimo regionas (jeigu žinomas), |
| --- | --- |

—

eksploatavimo regionas (jeigu žinomas),

| — | pagaminimo data; |
| --- | --- |

—

pagaminimo data;

| (b) | priežastis (-ys), dėl kurios (-ių) transporto priemonė neįtraukta į imtį: |
| --- | --- |

(b)

priežastis (-ys), dėl kurios (-ių) transporto priemonė neįtraukta į imtį:

| (c) | bandymų duomenys, įskaitant:






  — | bandymų (atsiuntimo) datą, |
| --- | --- | --- |

(c)

bandymų duomenys, įskaitant:

—

bandymų (atsiuntimo) datą,

| — | bandymų (atsiuntimo) vietą, |
| --- | --- |

—

bandymų (atsiuntimo) vietą,

| — | visus duomenis, kaip reikalaujama pagal 1 priedėlio 4.1.6 punktą, atsiųstus iš transporto priemonės, |
| --- | --- |

—

visus duomenis, kaip reikalaujama pagal 1 priedėlio 4.1.6 punktą, atsiųstus iš transporto priemonės,

| — | praneštą kiekvieno kontrolinio įtaiso eksploatacinių savybių koeficientą. |
| --- | --- |

—

praneštą kiekvieno kontrolinio įtaiso eksploatacinių savybių koeficientą.

| 2.3.12. | dėl IUPR M atrankos:






  (a) | kiekvieno visų atrinktų transporto priemonių kontrolinio įtaiso IUPR M vidurkis pagal 1 priedėlio 4.1.4 punktą; |
| --- | --- | --- |

2.3.12.

dėl IUPR M atrankos:

(a)

kiekvieno visų atrinktų transporto priemonių kontrolinio įtaiso IUPR M vidurkis pagal 1 priedėlio 4.1.4 punktą;

| (b) | atrinktų transporto priemonių, kurių IUPR M pagal 1 priedėlio 4.1.4 punktą yra ne mažesnis kaip kontroliniam įtaisui taikoma mažiausia vertė, procentinė dalis. |
| --- | --- |

(b)

atrinktų transporto priemonių, kurių IUPR M pagal 1 priedėlio 4.1.4 punktą yra ne mažesnis kaip kontroliniam įtaisui taikoma mažiausia vertė, procentinė dalis.

3.   Transporto priemonių atranka siekiant nustatyti IUPR M

3.1.   Gamintojo atliekama atranka turi apimti ne mažiau kaip dvi valstybes nares, kuriose yra labai skirtingos transporto priemonių eksploatavimo sąlygos (nebent tiekiama tik vienos valstybės narės rinkai). Parenkant valstybes nares, turi būti atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip degalų, aplinkos sąlygų, vidutinio greičio kelyje skirtumai, taip pat važiavimo mieste ir (arba) greitkeliu skirtumai.

IUPR M bandymo tikslais į imtį įtraukiamos tik 4 priedėlio 2.3 punkto reikalavimus atitinkančios transporto priemonės.

3.2.   Parinkdamas valstybes nares, iš kurių bus atrenkamos transporto priemonės, gamintojas gali pasirinkti transporto priemones iš valstybės narės, kuri laikoma ypač reprezentatyvi. Tokiu atveju gamintojas tipo patvirtinimą suteikusiai patvirtinimo institucijai turi įrodyti, kad atranka yra reprezentatyvi (pvz., toje rinkoje per metus parduodamų tos šeimos transporto priemonių dalis yra didžiausia Sąjungoje). Jei norint patikrinti transporto priemonių šeimą reikia išbandyti daugiau kaip vieną bandinių partiją, kaip apibrėžta 3.3 punkte, į antrąją ir trečiąją bandinių partijas įtrauktų transporto priemonių veikimo sąlygos turi skirtis nuo į pirmąją bandinių partiją įtrauktų transporto priemonių.

3.3.   Imties dydis

3.3.1.   Bandinių partijų kiekis nustatomas pagal metines OBD šeimos pardavimo apimtis Sąjungoje, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| ES registracijų skaičius






  — | per kalendorinius metus (variklio išmetalų bandymas) |
| --- | --- |

ES registracijų skaičius

—

per kalendorinius metus (variklio išmetalų bandymas)

| — | transporto priemonių su ESK, kurios atrankiniu laikotarpiu priskiriamos OBD sistemą turinčių transporto priemonių šeimai |
| --- | --- |

—

transporto priemonių su ESK, kurios atrankiniu laikotarpiu priskiriamos OBD sistemą turinčių transporto priemonių šeimai

Bandinių partijų kiekis

iki 100 000

1

100 001 –200 000

2

Per 200 000

3

3.3.2.   IUPR atveju atrenkamų bandinių partijų skaičius yra nurodytas 3.3.1 punkte pateiktoje lentelėje ir pagrįstas patvirtintų IUPR turinčių transporto priemonių šeimai priskiriamų transporto priemonių su IUPR skaičiumi.

Pirmuoju transporto priemonių, priskiriamų prie IUPR turinčių transporto priemonių šeimos, atrankos laikotarpiu laikoma, kad atranka turi būti taikoma visų tipų patvirtintoms IUPR turinčioms transporto priemonėms, priskiriamoms šeimai. Vėlesniais atrankos laikotarpiais atranka taikoma tik tų tipų transporto priemonėms, kurios anksčiau nebuvo išbandytos arba kurioms nuo ankstesnio atrankos laikotarpio yra taikomi patvirtinto tipo išplėtimai, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus.

Bandinių partijoje turi būti mažiausia šešios transporto priemonės, priskiriamos transporto priemonių, kurių ES užregistruojama mažiau nei 5 000, šeimoms, kurioms atrankos laikotarpiu turi būti taikoma atranka. Visų kitų transporto priemonių šeimų atveju bandinių partijoje turi būti mažiausia penkiolika atrinktų transporto priemonių.

Kiekviena bandinių partija turi tinkamai atspindėti pardavimo modelį, t. y. bent jau tų tipų transporto priemonių, kurių parduodama daug (ne mažiau kaip 20 % visos transporto priemonių šeimos).

Būtiniausi IUPR reikalavimai, taip pat reikalavimas įrodyti tipo patvirtinimo institucijai atitiktį minėtiems reikalavimams, netaikomi mažos serijinės gamybos transporto priemonėms, kai pagaminama mažiau kaip 1 000 OBD šeimai priklausančių transporto priemonių.

4.   Patvirtinimo institucija, remdamasi 2 skirsnyje nurodytu auditu, priima vieną iš šių sprendimų arba imasi vieno iš šių veiksmų:

| (a) | nusprendžia, kad IUPR turinčių transporto priemonių šeima atitinka nustatytus reikalavimus, ir nesiima jokių kitų veiksmų arba |
| --- | --- |

(a)

nusprendžia, kad IUPR turinčių transporto priemonių šeima atitinka nustatytus reikalavimus, ir nesiima jokių kitų veiksmų arba

| (b) | nusprendžia, kad gamintojo pateiktų duomenų nepakanka sprendimui priimti, ir prašo, kad gamintojas pateiktų papildomos informacijos ar bandymų duomenų; |
| --- | --- |

(b)

nusprendžia, kad gamintojo pateiktų duomenų nepakanka sprendimui priimti, ir prašo, kad gamintojas pateiktų papildomos informacijos ar bandymų duomenų;

| (c) | nusprendžia, kad, remiantis patvirtinimo institucijos pateiktais duomenimis arba valstybės narės priežiūros bandymų programomis, gamintojo pateiktos informacijos nepakanka sprendimui priimti, ir prašo, kad gamintojas pateiktų papildomos informacijos ar bandymų duomenų; |
| --- | --- |

(c)

nusprendžia, kad, remiantis patvirtinimo institucijos pateiktais duomenimis arba valstybės narės priežiūros bandymų programomis, gamintojo pateiktos informacijos nepakanka sprendimui priimti, ir prašo, kad gamintojas pateiktų papildomos informacijos ar bandymų duomenų;

| (d) | nusprendžia, kad IUPR turinčių transporto priemonių šeimos patikros rezultatai yra nepatenkinami, ir imasi priemonių, kad toks transporto priemonių tipas arba IUPR turinčių transporto priemonių šeima būtų išbandyta pagal 1 priedėlį. |
| --- | --- |

(d)

nusprendžia, kad IUPR turinčių transporto priemonių šeimos patikros rezultatai yra nepatenkinami, ir imasi priemonių, kad toks transporto priemonių tipas arba IUPR turinčių transporto priemonių šeima būtų išbandyta pagal 1 priedėlį.

Jeigu remiantis IUPR M audito rezultatais į bandinių partiją įtrauktos transporto priemonės atitinka 4 priedėlio 3.2 punkto bandymų kriterijus, tipo patvirtinimo institucija privalo papildomai imtis šio punkto d papunktyje aprašytų veiksmų.

4.1.   Patvirtinimo institucija, bendradarbiaudama su gamintoju, atrenka keletą transporto priemonių, kurių rida yra pakankama ir kurių eksploataciją galima tinkamai užtikrinti įprastomis sąlygomis. Su gamintoju tariamasi, kurios transporto priemonės turi būti atrinktos, ir jam leidžiama dalyvauti atliekant patvirtinamąją transporto priemonių patikrą.

„4 priedėlis

Transporto priemonių atrankos, atsižvelgiant į eksploatacinių savybių koeficientus, kriterijai

1.   Įvadas

1.1.   Šiame priedėlyje išdėstomi kriterijai, nurodyti šio priedo 1 priedėlio 4 skirsnyje dėl transporto priemonių atrankos bandymams ir IUPR M procedūrų.

2.   Atrankos kriterijai

Pasirinktos transporto priemonės priimtinumo, atsižvelgiant į IUPR M, kriterijai yra nustatyti 2.1–2.5 punktuose.

2.1.   Transporto priemonė turi priklausyti transporto priemonių tipui, patvirtintam pagal šį reglamentą ir nurodytam atitikties sertifikate, išduotame pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 901/2014 (3). IUPR M patikros tikslais transporto priemonė turi būti patvirtinta pagal OBD II etapo arba vėlesnės laidos standartą. Transporto priemonė turi būti registruota ir naudojama Sąjungoje.

2.2.   Transporto priemonės rida turi būti ne mažesnė kaip 3 000 km arba transporto priemonė turi būti eksploatuota ne mažiau kaip 6 mėnesius, nelygu, kas įvyksta vėliau, bet rida turi būti ne didesnė nei atitinkamai transporto priemonei taikoma patvarumo rida, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo A dalyje, arba transporto priemonė turi būti eksploatuota ne daugiau kaip 5 metus, nelygu, kas įvyksta pirmiau.

2.3.   Tikrinant IUPR M, į bandinių imtį įtraukiamos tik toliau nurodytos transporto priemonės:

| (a) | transporto priemonės, kurias naudojant buvo surinkta pakankamai duomenų apie transporto priemonės veikimą, kad būtų galima atlikti kontrolinio įtaiso bandymą.
  Kalbant apie kontrolinius įtaisus, kurie, remiantis 1 priedėlio 4.6.1 punktu, turi atitikti kontrolinio įtaiso eksploatacinių savybių koeficientą ir kurie turi registruoti ir pateikti duomenis apie koeficientą, pakankamais duomenimis apie transporto priemonės veikimą laikoma tai, kad vardiklis atitinka toliau nurodytus kriterijus. Kaip apibrėžta 1 priedėlio 4.3 ir 4.5 punktuose, bandomo kontrolinio įtaiso vardiklio vertė turi būti bent jau ne mažesnė už vieną iš šių verčių:






  i) | 15, jei tai yra garavimo sistemų kontroliniai įtaisai, antrinio oro tiekimo sistemų kontroliniai įtaisai ir kontroliniai įtaisai, kuriems taikomas pagal 1 priedėlio 4.3.2 punktą didinamas vardiklis (pvz., šaltojo paleidimo kontroliniai įtaisai, oro kondicionavimo sistemų kontroliniai įtaisai ir kt.), arba |
| --- | --- | --- |

(a)

transporto priemonės, kurias naudojant buvo surinkta pakankamai duomenų apie transporto priemonės veikimą, kad būtų galima atlikti kontrolinio įtaiso bandymą.

Kalbant apie kontrolinius įtaisus, kurie, remiantis 1 priedėlio 4.6.1 punktu, turi atitikti kontrolinio įtaiso eksploatacinių savybių koeficientą ir kurie turi registruoti ir pateikti duomenis apie koeficientą, pakankamais duomenimis apie transporto priemonės veikimą laikoma tai, kad vardiklis atitinka toliau nurodytus kriterijus. Kaip apibrėžta 1 priedėlio 4.3 ir 4.5 punktuose, bandomo kontrolinio įtaiso vardiklio vertė turi būti bent jau ne mažesnė už vieną iš šių verčių:

i)

15, jei tai yra garavimo sistemų kontroliniai įtaisai, antrinio oro tiekimo sistemų kontroliniai įtaisai ir kontroliniai įtaisai, kuriems taikomas pagal 1 priedėlio 4.3.2 punktą didinamas vardiklis (pvz., šaltojo paleidimo kontroliniai įtaisai, oro kondicionavimo sistemų kontroliniai įtaisai ir kt.), arba

| ii) | 5, jei tai yra kietųjų dalelių filtrų kontroliniai įtaisai ir oksidacijos katalizatoriaus kontroliniai įtaisai, kuriems taikomas pagal 1 priedėlio 4.3.2 punktą didinamas vardiklis, arba |
| --- | --- |

ii)

5, jei tai yra kietųjų dalelių filtrų kontroliniai įtaisai ir oksidacijos katalizatoriaus kontroliniai įtaisai, kuriems taikomas pagal 1 priedėlio 4.3.2 punktą didinamas vardiklis, arba

| iii) | 30, jei tai yra katalizatoriaus, deguonies jutiklio, EGR, VVT ir visų kitų sudedamųjų dalių kontroliniai įtaisai; |
| --- | --- |

iii)

30, jei tai yra katalizatoriaus, deguonies jutiklio, EGR, VVT ir visų kitų sudedamųjų dalių kontroliniai įtaisai;

| (b) | transporto priemonės, kurių veikimo charakteristikos nebuvo suklastotos arba kuriose nebuvo įrengta papildomų ar patobulintų dalių, dėl kurių OBD sistema nebeatitiktų XII priedo reikalavimų. |
| --- | --- |

(b)

transporto priemonės, kurių veikimo charakteristikos nebuvo suklastotos arba kuriose nebuvo įrengta papildomų ar patobulintų dalių, dėl kurių OBD sistema nebeatitiktų XII priedo reikalavimų.

2.3.   Jei atliekama techninė apžiūra, ji turėtų būti atliekama gamintojo rekomenduotais techninės apžiūros intervalais.

2.4.   Transporto priemonėje neturi būti nustatyta jokių požymių, rodančių, kad ji buvo netinkamai eksploatuojama (pvz., su ja buvo dalyvauta lenktynėse, eksploatuojamą transporto priemonę veikė perkrovos, ji eksploatuota naudojant netinkamus degalus arba buvo kitaip pažeisti jos eksploatavimo reikalavimai), arba kitų veiksnių (pvz., klastojimo), galinčių turėti įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui. Atsižvelgiama į gedimo kodą ir kompiuteryje saugomus ridos duomenis. Transporto priemonė nepasirenkama bandymui, jeigu pagal kompiuteryje saugomą informaciją nustatoma, kad transporto priemonė buvo eksploatuota po gedimo kodo užregistravimo ir suremontuota palyginti negreit.

2.5.   Transporto priemonės variklis arba pati transporto priemonė neturi būti be leidimo iš esmės remontuoti.

3.   Taisomųjų priemonių planas

3.1.   Tipo patvirtinimo institucija pareikalauja, kad gamintojas pateiktų taisomųjų priemonių planą, kaip užtikrinti atitiktį, kai:

3.2.   sudarant bandinių imtį, kurios dydis nustatomas pagal 3 priedėlio 3.3.1 punktą, laikomasi toliau nurodomų konkretaus M kontrolinio įtaiso IUPRM taikomų statistinių kriterijų;

pateikti transporto priemonių, kurios, vadovaujantis 1 priedėlio 4.1.4 punktu, sertifikuotos taikant koeficientą 0,1, duomenys rodo, kad bent pagal vieną bandinių imties M kontrolinį įtaisą vidutinis bandinių imties IUPR yra mažesnis kaip 0,1 arba kad ne mažiau kaip 66 proc. į bandinių imtį įtrauktų transporto priemonių IUPR yra mažesnis kaip 0,1.

3.3.   Taisomųjų priemonių planas tipo patvirtinimo institucijai pateikiamas ne vėliau kaip per 60 darbo dienų nuo 3.1 punkte nurodyto pranešimo datos. Tipo patvirtinimo institucija per 30 darbo dienų paskelbia, ar pritaria, ar nepritaria taisomųjų priemonių planui. Tačiau terminas pratęsiamas, kai gamintojas gali įrodyti kompetentingai tipo patvirtinimo institucijai, kad reikia daugiau laiko neatitikčiai ištirti, kad būtų galima pateikti taisomųjų priemonių planą.

3.4.   Taisomosios priemonės taikomos visoms transporto priemonėms, kurioms gali būti būdingi tokie patys trūkumai. Turi būti įvertinta būtinybė iš dalies pakeisti tipo patvirtinimo dokumentus.

3.5.   Gamintojas pateikia visų pranešimų, susijusių su taisomųjų priemonių planu, kopijas, saugo transporto priemonių susigrąžinimo kampanijos apskaitos duomenis ir tipo patvirtinimo institucijai reguliariai teikia būsenos ataskaitas.

3.6.   Į taisomųjų priemonių planą įtraukiami 3.6.1–3.6.11 punktuose nustatyti reikalavimai. Gamintojas taisomųjų veiksmų planui suteikia unikalų identifikavimo pavadinimą arba numerį.

3.6.1.   Kiekvieno į taisomųjų priemonių planą įtraukto transporto priemonių tipo aprašas.

3.6.2.   Specialių modifikacijų, pertvarkymų, remonto darbų, pataisymų, reguliavimų arba kitokių pakeitimų, kuriuos reikia atlikti tam, kad transporto priemonės atitiktų reikalavimus, aprašas su trumpa gamintojo sprendimui dėl konkrečių neatitikčiai panaikinti taikytinų priemonių pagrįsti būtinų duomenų ir techninių tyrimų santrauka.

3.6.3.   Būdo, kuriuo gamintojas informuoja transporto priemonių savininkus, aprašas.

3.6.4.   Tinkamos techninės priežiūros arba eksploatavimo sąlygų, kurias gamintojas nustato, kad transporto priemonę būtų galima remontuoti pagal taisomųjų veiksmų planą, aprašas ir priežasčių, dėl kurių gamintojas nustato kurią nors iš pirmiau minėtų sąlygų, paaiškinimas. Techninės priežiūros arba eksploatavimo sąlygų nustatyti negalima, jeigu jos nėra akivaizdžiai susijusios su neatitiktimi ir taisomaisiais veiksmais.

3.6.5.   Tvarkos, kurios turi laikytis transporto priemonių savininkai, kad būtų pašalinta jų transporto priemonių neatitiktis, aprašas. Šiame apraše nurodoma data, nuo kurios galima taikyti taisomąsias priemones, apskaičiuotas laikas, per kurį dirbtuvės turi atlikti remontą, ir nurodoma vieta, kur tas remontas gali būti atliktas. Remontas atliekamas tinkamai per pagrįstą laiką nuo transporto priemonės pristatymo.

3.6.6.   Transporto priemonės savininkui perduoto informacinio pranešimo kopija.

3.6.7.   Trumpas sistemos, kurią gamintojas naudoja, kad užtikrintų tinkamą sudedamųjų dalių arba sistemų tiekimą ir įgyvendintų taisomąsias priemones, aprašas. Nurodoma, kada bus pateikta pakankamai sudedamųjų dalių arba sistemų, kad būtų galima imtis veiksmų.

3.6.8.   Visų instrukcijų, kurios turi būti nusiųstos remontą atliksiantiems asmenims, kopija.

3.6.9.   Pasiūlytų taisomųjų priemonių poveikio išmetamiesiems teršalams, degalų sąnaudoms, transporto priemonės vairavimo charakteristikoms ir kiekvieno transporto priemonių tipo saugai aprašas kartu su taisomųjų priemonių planu, techniniais tyrimais ir kita šias išvadas pagrindžiančia informacija.

3.6.10.   Bet kokia kita informacija, ataskaitos arba duomenys, kurie tipo patvirtinimo institucijos nuožiūra gali būti laikomi būtinais taisomųjų priemonių planui įvertinti.

3.6.11.   Tipo patvirtinimo institucijai pateikiamas ir remonto darbų registravimo būdo aprašas, kai į taisomųjų priemonių planą įtrauktas transporto priemonių susigrąžinimas. Jeigu naudojama etiketė, pateikiamas jos pavyzdys.

3.7.   Gamintojo gali būti prašoma atlikti tinkamai parengtus ir būtinus sudedamųjų dalių ir transporto priemonių, kurios, kaip buvo siūlyta, pakeistos, suremontuotos ar modifikuotos, bandymus, kad būtų įrodytas pakeitimo, remonto ar modifikavimo veiksmingumas.

3.8.   Gamintojas yra atsakingas už įrašų apie kiekvieną susigrąžintą ir suremontuotą transporto priemonę ir remontą atlikusias dirbtuves apskaitą. Tipo patvirtinimo institucijai paprašius, jai turi būti suteikta galimybė gauti informacijos įrašus 5 metus nuo taisomųjų priemonių plano įgyvendinimo.

3.9.   Informacija apie remontą ir (arba) modifikavimą arba naujos įrangos įrengimą įrašoma sertifikate, kurį gamintojas pateikia transporto priemonės savininkui.

„5 priedėlis

Borto diagnostikos sistemą turinčių transporto priemonių šeima

1.   Įvadas

1.1.   Šiame priedėlyje išdėstyti kriterijai, kaip apibrėžti OBD šeimą, kaip nurodyta 3 ir 4 priedėliuose.

2.   Atrankos kriterijai

Tų tipų transporto priemonės, kurių bent jau toliau aprašyti parametrai yra vienodi, laikomos priklausančiomis tam pačiam variklio / išmetamųjų teršalų kontrolės / OBD sistemos deriniui.

2.2   Variklis:

| — | degimo procesas (priverstinis uždegimas, slėginis uždegimas, dvitaktis, keturtaktis, rotorinis), |
| --- | --- |

—

degimo procesas (priverstinis uždegimas, slėginis uždegimas, dvitaktis, keturtaktis, rotorinis),

| — | degalų tiekimo varikliui metodas (t. y. vientaškis ar daugiataškis degalų įpurškimas), |
| --- | --- |

—

degalų tiekimo varikliui metodas (t. y. vientaškis ar daugiataškis degalų įpurškimas),

| — | degalų tipas (t. y. benzinas, dyzelinas, benzino ir etanolio mišinys, dyzelino ir biodyzelino mišinys, GD / biometanas, SND, dvi degalų rūšys – benzinas ir GD / biometanas, dvi degalų rūšys – benzinas ir SND). |
| --- | --- |

—

degalų tipas (t. y. benzinas, dyzelinas, benzino ir etanolio mišinys, dyzelino ir biodyzelino mišinys, GD / biometanas, SND, dvi degalų rūšys – benzinas ir GD / biometanas, dvi degalų rūšys – benzinas ir SND).

2.3   Išmetamųjų teršalų kontrolės sistema:

| — | deginių filtro katalizatoriaus tipas (t. y. oksidacinis, trijų pakopų, įkaitintas katalizatorius, SEK, kt.), |
| --- | --- |

—

deginių filtro katalizatoriaus tipas (t. y. oksidacinis, trijų pakopų, įkaitintas katalizatorius, SEK, kt.),

| — | kietųjų dalelių gaudyklės tipas, |
| --- | --- |

—

kietųjų dalelių gaudyklės tipas,

| — | antrinio oro įpūtimas (t. y. taikoma ar netaikoma), |
| --- | --- |

—

antrinio oro įpūtimas (t. y. taikoma ar netaikoma),

| — | išmetamųjų dujų recirkuliacija (t. y. taikoma ar netaikoma). |
| --- | --- |

—

išmetamųjų dujų recirkuliacija (t. y. taikoma ar netaikoma).

2.4   OBD sistemos sudedamosios dalys ir veikimas:

| — | OBD sistemos veikimo stebėjimo, veikimo trikčių nustatymo ir pranešimo apie šias veikimo triktis transporto priemonės vairuotojui metodai. |
| --- | --- |

—

OBD sistemos veikimo stebėjimo, veikimo trikčių nustatymo ir pranešimo apie šias veikimo triktis transporto priemonės vairuotojui metodai.

---

(1)  Tik jeigu veikia numatytasis režimas, dėl kurio žymiai sumažėja varymo sistemos sukimo momentas, arba jeigu yra įrengta elektrinės droselinės sklendės sistema.

1

(2)  Jei įrengtas perteklinis akceleratoriaus padėties jutiklis arba droselinės sklendės padėties jutiklis, signalo kryžminis patikrinimas (-ai) turi atitikti visus grandinės nuoseklumo reikalavimus. Jeigu įrengtas tik vienas akceleratoriaus padėties jutiklis arba droselinės sklendės padėties jutiklis, tų jutiklių grandinės nuoseklumo stebėti neprivaloma.

2

(4)  OBD II etapas: stebimas ne tik grandinės vientisumas, bet ir dvi iš trijų grandinės nuoseklumo trikčių, pažymėtų „II“.

4

(5)  Tik jeigu naudojama kaip įvestis į ECU / PCU ir jei tai susiję su aplinkosauginiu veiksmingumu arba funkcine sauga.

5

(6)  Leidžiama nukrypti gamintojo prašymu (vietoj to 3 lygis); vykdiklio signalas yra, bet nenurodomas požymis.“;

6

(3)  
  2014 m. liepos 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 901/2014, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 168/2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros administracinių reikalavimų (OL L 249, 2014 8 22, p. 1).

3

---

II PRIEDAS

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 pakeitimai

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 134/2014 II–VI, VIII ir X priedai iš dalies keičiami taip:

| 1. | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  (a) | 4.5.5.2.1.1 ir 4.5.5.2.1.2 punktai pakeičiami taip:
  „4.5.5.2.1.1.   1 etapas. Greičio pavarai perjungti apskaičiavimas
  Greičiai aukštesnei pavarai perjungti (v1→2 ir vi→i + 1) (km/h) greitėjimo etapais apskaičiuojami pagal šią lygtį:

  2-3 lygtis:




  , i = 2 to ng – 1

  2-4 lygtis:






  Čia:







  i | – | pavaros eilės numeris (≥ 2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ng | – | visas priekinių pavarų skaičius |
| Pn | – | vardinė galia (kW) |
| mref | – | standartinė masė (kg) |
| nidle | – | sūkių skaičius varikliui veikiant tuščiąja eiga (min– 1) |
| s | – | vardinis variklio sūkių skaičius (min– 1) |
| ndvi | – | variklio sūkių skaičiaus (min– 1) ir transporto priemonės greičio (km/h), įjungus i pavarą, santykis. |

1.

II priedas iš dalies keičiamas taip:

(a)

4.5.5.2.1.1 ir 4.5.5.2.1.2 punktai pakeičiami taip:

„4.5.5.2.1.1.   1 etapas. Greičio pavarai perjungti apskaičiavimas

Greičiai aukštesnei pavarai perjungti (v1→2 ir vi→i + 1) (km/h) greitėjimo etapais apskaičiuojami pagal šią lygtį:

2-3 lygtis:

Formula
  , i = 2 to ng – 1

2-4 lygtis:

Formula

Čia:

i

–

pavaros eilės numeris (≥ 2)

ng

–

visas priekinių pavarų skaičius

Pn

–

vardinė galia (kW)

mref

–

standartinė masė (kg)

nidle

–

sūkių skaičius varikliui veikiant tuščiąja eiga (min– 1)

s

–

vardinis variklio sūkių skaičius (min– 1)

ndvi

–

variklio sūkių skaičiaus (min– 1) ir transporto priemonės greičio (km/h), įjungus i pavarą, santykis.

4.5.5.2.1.2.   Greičiai žemesnei pavarai jungti (vi→i – 1) (km/h) pastovaus greičio palaikymo arba lėtėjimo etapais, kai įjungta bet kuri pavara nuo 4-os iki ng pavaros, apskaičiuojami pagal šią lygtį:

2-5 lygtis:

Formula
  , i = 4 to ng

Čia:

| i | – | pavaros eilės numeris (≥ 4) |
| --- | --- | --- |
| ng | – | visas priekinių pavarų skaičius |
| Pn | – | vardinė galia (kW) |
| Mref | – | standartinė masė (kg) |
| nidle | – | sūkių skaičius varikliui veikiant tuščiąja eiga (min– 1) |
| s | – | vardinis variklio sūkių skaičius (min– 1) |
| ndvi – 2 | – | variklio sūkių skaičiaus (min– 1) ir transporto priemonės greičio (km/h), įjungus i – 2pavarą, santykis. |

i

–

pavaros eilės numeris (≥ 4)

ng

–

visas priekinių pavarų skaičius

Pn

–

vardinė galia (kW)

Mref

–

standartinė masė (kg)

nidle

–

sūkių skaičius varikliui veikiant tuščiąja eiga (min– 1)

s

–

vardinis variklio sūkių skaičius (min– 1)

ndvi – 2

–

variklio sūkių skaičiaus (min– 1) ir transporto priemonės greičio (km/h), įjungus i – 2pavarą, santykis.

Greitis 2-ai pavarai perjungti iš 3-ios (v3→2) apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

2-6 lygtis:

Formula

Čia:

| Pn | – | vardinė galia (kW) |
| --- | --- | --- |
| Mref | – | standartinė masė (kg) |
| nidle | – | sūkių skaičius varikliui veikiant tuščiąja eiga (min– 1) |
| s | – | vardinis variklio sūkių skaičius (min– 1) |
| ndv1 | – | variklio sūkių skaičiaus (min– 1) ir transporto priemonės greičio (km/h), įjungus 1-ą pavarą, santykis. |

Pn

–

vardinė galia (kW)

Mref

–

standartinė masė (kg)

nidle

–

sūkių skaičius varikliui veikiant tuščiąja eiga (min– 1)

s

–

vardinis variklio sūkių skaičius (min– 1)

ndv1

–

variklio sūkių skaičiaus (min– 1) ir transporto priemonės greičio (km/h), įjungus 1-ą pavarą, santykis.

Greitis 1-ai pavarai perjungti iš 2-os (v2→1) apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

2-7 lygtis:

Formula

Čia:

| ndv2 | – | variklio sūkių skaičiaus (min– 1) ir transporto priemonės greičio (km/h), įjungus 2-ą pavarą, santykis. |
| --- | --- | --- |

ndv2

–

variklio sūkių skaičiaus (min– 1) ir transporto priemonės greičio (km/h), įjungus 2-ą pavarą, santykis.

Kadangi pastovaus greičio palaikymo etapai apibrėžiami pagal etapo nuorodą, sūkių skaičius gali šiek tiek padidėti ir gali būti tikslinga įjungti aukštesnę pavarą. Greičiai aukštesnei pavarai perjungti (v1→2, v2→3 ir vi→i + 1 ) (km/h) pastovaus greičio palaikymo etapais apskaičiuojami pagal šias lygtis:

2-7a lygtis:

Formula

2-8 lygtis:

Formula

2-9 lygtis:

Formula
  , i = 3 to ng“;

| (b) | 4.5.6.1.2.2 punkto paskutinėje pastraipoje žodžiai „Be to, m r1 gali būti nustatyta ir kaip f procentų nuo m.“ pakeičiami žodžiais „Be to, m r1 gali būti nustatyta ir kaip 4 procentai nuo m.“; |
| --- | --- |

(b)

4.5.6.1.2.2 punkto paskutinėje pastraipoje žodžiai „Be to, m r1 gali būti nustatyta ir kaip f procentų nuo m.“ pakeičiami žodžiais „Be to, m r1 gali būti nustatyta ir kaip 4 procentai nuo m.“;

| (c) | 6.1.1.6.2.2 punkto 1-10 lentelės L3a, L4e, L5e-A ir L7e-A kategorijų transporto priemonių, kurių didžiausias greitis yra mažesnis nei 130 km/h, eilutėse penktos skilties (svoriniai koeficientai) tekstas pakeičiamas taip:

  „w1 = 0,30
  w2 = 0,70“; |
| --- | --- |

(c)

6.1.1.6.2.2 punkto 1-10 lentelės L3a, L4e, L5e-A ir L7e-A kategorijų transporto priemonių, kurių didžiausias greitis yra mažesnis nei 130 km/h, eilutėse penktos skilties (svoriniai koeficientai) tekstas pakeičiamas taip:

„w1 = 0,30

w2 = 0,70“;

| (d) | 6 priedėlio 3 skirsnio („Pasaulinio suderintojo motociklų bandymų ciklo (WMTC) 2 etapas“) 4.1.1 punkto Pr6.19 lentelėje 148 s įrašo stulpelyje, skirtame būgno greičiui km/h, skaičius „75,4“ pakeičiamas skaičiumi „85,4“. |
| --- | --- |

(d)

6 priedėlio 3 skirsnio („Pasaulinio suderintojo motociklų bandymų ciklo (WMTC) 2 etapas“) 4.1.1 punkto Pr6.19 lentelėje 148 s įrašo stulpelyje, skirtame būgno greičiui km/h, skaičius „75,4“ pakeičiamas skaičiumi „85,4“.

| 2. | III priedas iš dalies keičiamas taip:






  (a) | 4.2.2 punktas pakeičiamas taip:






  „4.2.2. | Kiekvienai tolydžiai reguliuojamai sudedamajai daliai nustatomas reikiamas skaičius tipinių padėčių. Bandymas atliekamas esant įprastam sūkių skaičiui ir dideliam sūkių skaičiui varikliui veikiant tuščiąja eiga. Galimos reguliavimo sudedamųjų dalių padėties esant įprastam sūkių skaičiui varikliui veikiant tuščiąja eiga apibrėžtis pateikta 4.2.5 punkte. Didelį sūkių skaičių varikliui veikiant tuščiąja eiga apibrėžia gamintojas, tačiau šis skaičius turi būti didesnis nei 2 000 min– 1. Didelis sūkių skaičius varikliui veikiant tuščiąja eiga pasiekiamas ir išlaikomas rankiniu būdu valdant akceleratoriaus pedalą arba rankeną.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

III priedas iš dalies keičiamas taip:

(a)

4.2.2 punktas pakeičiamas taip:

„4.2.2.

| (b) | 4.2.5.1 punktas pakeičiamas taip:






  „4.2.5.1. | didesniąja iš šių dviejų verčių:






  (a) | mažiausiuoju sūkių skaičiumi varikliui veikiant tuščiąja eiga, kuriuo variklis gali suktis; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

4.2.5.1 punktas pakeičiamas taip:

„4.2.5.1.

(a)

mažiausiuoju sūkių skaičiumi varikliui veikiant tuščiąja eiga, kuriuo variklis gali suktis;

| (b) | gamintojo rekomenduotu sūkių skaičiumi, iš kurio atimama 100 sūkių per minutę;“. |
| --- | --- |

(b)

gamintojo rekomenduotu sūkių skaičiumi, iš kurio atimama 100 sūkių per minutę;“.

| 3. | IV priedas iš dalies keičiamas taip:






  (a) | 2.2.1 punktas pakeičiamas taip:






  „2.2.1. | kai naujų tipų transporto priemonėse ir pagal aplinkosauginį veiksmingumą naujų tipų varikliuose sumontuota naujo modelio karterio dujų ventiliacijos sistema, galima pasirinkti pirminę transporto priemonę, kurios karterio dujų ventiliacijos koncepcija atitinka patvirtintąją, jei gamintojas tokiu būdu nusprendžia techninei tarnybai ir patvirtinimo institucijai įrodyti, kad III tipo bandymas buvo išlaikytas;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

IV priedas iš dalies keičiamas taip:

(a)

2.2.1 punktas pakeičiamas taip:

„2.2.1.

| (b) | 4.1 punktas pakeičiamas taip:
  „4.1.   Bandymo metodas Nr. 1
  III tipo bandymai atliekami taikant toliau nurodytą bandymų procedūrą:“; |
| --- | --- |

(b)

4.1 punktas pakeičiamas taip:

„4.1.   Bandymo metodas Nr. 1

III tipo bandymai atliekami taikant toliau nurodytą bandymų procedūrą:“;

| (c) | punktas 4.1.4.3 pakeičiamas taip:
  4.1.4.3.   Transporto priemonė laikoma tinkama, jei visomis 4.1.2 punkte nurodytomis matavimo sąlygomis karteryje išmatuotas vidutinis slėgis matavimo momentu neviršija vidutinio atmosferos slėgio.“; |
| --- | --- |

(c)

punktas 4.1.4.3 pakeičiamas taip:

4.1.4.3.   Transporto priemonė laikoma tinkama, jei visomis 4.1.2 punkte nurodytomis matavimo sąlygomis karteryje išmatuotas vidutinis slėgis matavimo momentu neviršija vidutinio atmosferos slėgio.“;

| (d) | įterpiamas šis 4.1.8 punktas:
  4.1.8.   Jei, esant vienai ar daugiau 4.1.2 punkte nurodytų veikimo sąlygų, per 4.1.7 punkte nurodytą laikotarpį karteryje išmatuotas vidutinis slėgis viršija atmosferos slėgį, patvirtinimo institucijai priimtinu būdu atliekamas 4.2.3 punkte nurodytas papildomas bandymas.“; |
| --- | --- |

(d)

įterpiamas šis 4.1.8 punktas:

4.1.8.   Jei, esant vienai ar daugiau 4.1.2 punkte nurodytų veikimo sąlygų, per 4.1.7 punkte nurodytą laikotarpį karteryje išmatuotas vidutinis slėgis viršija atmosferos slėgį, patvirtinimo institucijai priimtinu būdu atliekamas 4.2.3 punkte nurodytas papildomas bandymas.“;

| (e) | 4.2. ir 4.2.1 punktai pakeičiami taip:
  „4.2.   Bandymo metodas Nr. 2
  4.2.1.   III tipo bandymai atliekami taikant toliau nurodytą bandymų procedūrą.“; |
| --- | --- |

(e)

4.2. ir 4.2.1 punktai pakeičiami taip:

„4.2.   Bandymo metodas Nr. 2

4.2.1.   III tipo bandymai atliekami taikant toliau nurodytą bandymų procedūrą.“;

| (f) | punktas 4.2.1.2 pakeičiamas taip:
  4.2.1.2.   Prie lygio matuoklio angos prijungiamas karterio dujoms nelaidus lankstus maždaug trigubo visų variklio cilindrų darbinio tūrio talpos maišas. Prieš kiekvieną matavimą maišas turi būti tuščias.“; |
| --- | --- |

(f)

punktas 4.2.1.2 pakeičiamas taip:

4.2.1.2.   Prie lygio matuoklio angos prijungiamas karterio dujoms nelaidus lankstus maždaug trigubo visų variklio cilindrų darbinio tūrio talpos maišas. Prieš kiekvieną matavimą maišas turi būti tuščias.“;

| (g) | punktas 4.2.1.4 pakeičiamas taip:
  4.2.1.4.   Transporto priemonė laikoma tinkama, jei visomis 4.1.2 ir 4.2.1.3 punktuose nurodytomis matavimo sąlygomis maišas pastebimai neišsipučia.“; |
| --- | --- |

(g)

punktas 4.2.1.4 pakeičiamas taip:

4.2.1.4.   Transporto priemonė laikoma tinkama, jei visomis 4.1.2 ir 4.2.1.3 punktuose nurodytomis matavimo sąlygomis maišas pastebimai neišsipučia.“;

| (h) | įterpiamas šis 4.2.2.4 punktas:
  4.2.2.4.   Jei netenkinama viena ar daugiau 4.2.1.2 punkte nurodytų bandymo sąlygų, patvirtinimo institucijai priimtinu būdu atliekamas 4.2.3 punkte nurodytas papildomas bandymas.“; |
| --- | --- |

(h)

įterpiamas šis 4.2.2.4 punktas:

4.2.2.4.   Jei netenkinama viena ar daugiau 4.2.1.2 punkte nurodytų bandymo sąlygų, patvirtinimo institucijai priimtinu būdu atliekamas 4.2.3 punkte nurodytas papildomas bandymas.“;

| (i) | 4.2.3 punktas pakeičiamas taip:
  4.2.3.   Alternatyvus papildomas III tipo bandymų metodas (Nr. 3)“. |
| --- | --- |

(i)

4.2.3 punktas pakeičiamas taip:

4.2.3.   Alternatyvus papildomas III tipo bandymų metodas (Nr. 3)“.

| 4. | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  (a) | 2.5 punktas pakeičiamas taip:
  2.5.   Gamintojo nuožiūra L kategorijos L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B ir L7e-C pakategorių transporto priemonės bandomos arba taikant 2 priedėlyje nustatytą laidumo bandymų procedūrą arba 3 priedėlyje nustatytą SHED bandymų procedūrą.“; |
| --- | --- | --- |

4.

V priedas iš dalies keičiamas taip:

(a)

2.5 punktas pakeičiamas taip:

2.5.   Gamintojo nuožiūra L kategorijos L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B ir L7e-C pakategorių transporto priemonės bandomos arba taikant 2 priedėlyje nustatytą laidumo bandymų procedūrą arba 3 priedėlyje nustatytą SHED bandymų procedūrą.“;

| (b) | 2.6 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

(b)

2.6 punktas išbraukiamas;

| (c) | 2 priedėlio 1.1 punktas pakeičiamas taip:
  1.1.   Nuo pirmojo taikymo datos, nustatytos Reglamento (ES) Nr. 168/2013 IV priede, degalų sistemos laidumas bandomas taikant 2 punkte nustatytą bandymų procedūrą. Šis pagrindinis reikalavimas taikomas visoms L kategorijos transporto priemonėms, kuriose sumontuotas degalų bakas labai greitai išgaruojantiems skystiems degalams, kaip nustatyta transporto priemonei, kurioje sumontuotas kibirkštinio uždegimo variklis, pagal Reglamento (ES) Nr. 168/2013 V priedo B dalį.
  Siekiant įvykdyti degalų garavimo išlakų bandymo reikalavimus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 168/2013, L kategorijos L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ir L7e-A pakategorių transporto priemonės bandomos tik taikant šio priedo 3 priedėlyje nustatytą SHED bandymų procedūrą.“ |
| --- | --- |

(c)

2 priedėlio 1.1 punktas pakeičiamas taip:

1.1.   Nuo pirmojo taikymo datos, nustatytos Reglamento (ES) Nr. 168/2013 IV priede, degalų sistemos laidumas bandomas taikant 2 punkte nustatytą bandymų procedūrą. Šis pagrindinis reikalavimas taikomas visoms L kategorijos transporto priemonėms, kuriose sumontuotas degalų bakas labai greitai išgaruojantiems skystiems degalams, kaip nustatyta transporto priemonei, kurioje sumontuotas kibirkštinio uždegimo variklis, pagal Reglamento (ES) Nr. 168/2013 V priedo B dalį.

Siekiant įvykdyti degalų garavimo išlakų bandymo reikalavimus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 168/2013, L kategorijos L3e, L4e, L5e-A, L6e-A ir L7e-A pakategorių transporto priemonės bandomos tik taikant šio priedo 3 priedėlyje nustatytą SHED bandymų procedūrą.“

| 5. | VI priedas iš dalies keičiamas taip:






  (a) | 3.3.1 punktas pakeičiamas taip:
  3.3.1.   Transporto priemonės, po pirmo pajudėjimo nuo gamybos linijos nuvažiavusios didesnį atstumą nei nurodytas Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalies c punkte, išmetamųjų teršalų rezultatai, taikomi nusidėvėjimo koeficientai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo B dalyje, abiejų šių dydžių sandauga ir išmetamųjų teršalų ribinė vertė, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priede, įrašomi į bandymo ataskaitą.“; |
| --- | --- | --- |

5.

VI priedas iš dalies keičiamas taip:

(a)

3.3.1 punktas pakeičiamas taip:

3.3.1.   Transporto priemonės, po pirmo pajudėjimo nuo gamybos linijos nuvažiavusios didesnį atstumą nei nurodytas Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalies c punkte, išmetamųjų teršalų rezultatai, taikomi nusidėvėjimo koeficientai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo B dalyje, abiejų šių dydžių sandauga ir išmetamųjų teršalų ribinė vertė, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priede, įrašomi į bandymo ataskaitą.“;

| (b) | 3.4.2 punktas pakeičiamas taip:
  „3.4.2.   JAV Aplinkos apsaugos agentūros (EPA) patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo (AMA) ciklas
  Gamintojo nuožiūra vietoje V tipo nuvažiuoto reikiamo atstumo ciklo gali būti atliekamas patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas (angl. AMA). Patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas atliekamas laikantis 2 priedėlyje nustatytų techninių reikalavimų.“; |
| --- | --- |

(b)

3.4.2 punktas pakeičiamas taip:

„3.4.2.   JAV Aplinkos apsaugos agentūros (EPA) patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo (AMA) ciklas

Gamintojo nuožiūra vietoje V tipo nuvažiuoto reikiamo atstumo ciklo gali būti atliekamas patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas (angl. AMA). Patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas atliekamas laikantis 2 priedėlyje nustatytų techninių reikalavimų.“;

| (c) | įterpiamas šis 3.4.3 punktas:
  3.4.3.   Patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas laipsniškai nutrauktas III klasės transporto priemonėms, nurodytoms 2 priedėlio Pr2.1 lentelėje, bet gali būti taikomas pereinamuoju laikotarpiu iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  “; |
| --- | --- |

(c)

įterpiamas šis 3.4.3 punktas:

3.4.3.   Patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas laipsniškai nutrauktas III klasės transporto priemonėms, nurodytoms 2 priedėlio Pr2.1 lentelėje, bet gali būti taikomas pereinamuoju laikotarpiu iki 2024 m. gruodžio 31 d.
  “;

| (d) | įterpiami šie 3.6, 3.6.1, 3.6.2 ir 3.7 punktai:
  „3.6.   Patvarumo bandymas ant sendinimo stendo.
  3.6.1.   Užuot taikius 3.1 arba 3.2 punktą, gamintojas gali prašyti taikyti sendinimo ant stendo procedūrą, nurodytą 3 priedėlyje. Patvarumo bandymu ant sendinimo stendo, kaip nurodyta 3 priedėlyje, nustatomas pasendintos transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekis – transporto priemonės katalizatorius pasendinamas taikant standartinį bandymų ant stendo ciklą (SBC), kuriuo siekiama nudėvėti katalizatorių tiek, kiek jis nusidėvėtų veikiamas temperatūros, transporto priemonei nuvažiavus Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo A dalyje nurodytą reikiamą bandymo atstumą.
  3.6.2.   Transporto priemonės, po pirmo pajudėjimo nuo gamybos linijos nuvažiavusios daugiau kaip 100 km, išmetamųjų teršalų rezultatai, taikomi nusidėvėjimo koeficientai, nustatyti taikant 3 priedėlyje nurodytą procedūrą, neturėtų viršyti I tipo išmetamųjų teršalų laboratorijos bandymų ciklo išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo A dalyje. Transporto priemonės, po pirmo pajudėjimo nuo gamybos linijos nuvažiavusios daugiau kaip 100 km, išmetamųjų teršalų rezultatai, taikomi nusidėvėjimo koeficientai, nustatyti taikant šio priedo 3 priedėlyje nurodytą procedūrą, bendras išmetamųjų teršalų kiekis (apskaičiuotas pagal daugybos arba sudėties lygtis) ir išmetamųjų teršalų ribinė vertė, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priede, įrašomi į bandymo ataskaitą.
  3.7.   Gamintojo prašymu gali būti apskaičiuotas ir 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytai procedūrai taikomas pridėtinis išmetamųjų teršalų kiekio didėjimo koeficientas (D.E.F.). Nusidėvėjimo koeficientas kiekvieno teršalo atveju apskaičiuojamas taip:
  D. E. F. = Mi2 – Mi1

  Čia:







  Mi 1 | – | vidutinė išmetamo teršalo i masė g/km atlikus transporto priemonės I tipo bandymą taikant 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytą procedūrą. |
| --- | --- | --- | --- |
| Mi 2 | – | vidutinė išmetamo teršalo i masė g/km atlikus pasendintos transporto priemonės 1 tipo bandymą taikant 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytą procedūrą.“; |

(d)

įterpiami šie 3.6, 3.6.1, 3.6.2 ir 3.7 punktai:

„3.6.   Patvarumo bandymas ant sendinimo stendo.

3.6.1.   Užuot taikius 3.1 arba 3.2 punktą, gamintojas gali prašyti taikyti sendinimo ant stendo procedūrą, nurodytą 3 priedėlyje. Patvarumo bandymu ant sendinimo stendo, kaip nurodyta 3 priedėlyje, nustatomas pasendintos transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekis – transporto priemonės katalizatorius pasendinamas taikant standartinį bandymų ant stendo ciklą (SBC), kuriuo siekiama nudėvėti katalizatorių tiek, kiek jis nusidėvėtų veikiamas temperatūros, transporto priemonei nuvažiavus Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedo A dalyje nurodytą reikiamą bandymo atstumą.

3.6.2.   Transporto priemonės, po pirmo pajudėjimo nuo gamybos linijos nuvažiavusios daugiau kaip 100 km, išmetamųjų teršalų rezultatai, taikomi nusidėvėjimo koeficientai, nustatyti taikant 3 priedėlyje nurodytą procedūrą, neturėtų viršyti I tipo išmetamųjų teršalų laboratorijos bandymų ciklo išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo A dalyje. Transporto priemonės, po pirmo pajudėjimo nuo gamybos linijos nuvažiavusios daugiau kaip 100 km, išmetamųjų teršalų rezultatai, taikomi nusidėvėjimo koeficientai, nustatyti taikant šio priedo 3 priedėlyje nurodytą procedūrą, bendras išmetamųjų teršalų kiekis (apskaičiuotas pagal daugybos arba sudėties lygtis) ir išmetamųjų teršalų ribinė vertė, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priede, įrašomi į bandymo ataskaitą.

3.7.   Gamintojo prašymu gali būti apskaičiuotas ir 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytai procedūrai taikomas pridėtinis išmetamųjų teršalų kiekio didėjimo koeficientas (D.E.F.). Nusidėvėjimo koeficientas kiekvieno teršalo atveju apskaičiuojamas taip:

D. E. F. = Mi2 – Mi1

Čia:

Mi 1

–

vidutinė išmetamo teršalo i masė g/km atlikus transporto priemonės I tipo bandymą taikant 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytą procedūrą.

Mi 2

–

vidutinė išmetamo teršalo i masė g/km atlikus pasendintos transporto priemonės 1 tipo bandymą taikant 3.1 ir 3.2 punktuose nurodytą procedūrą.“;

| (e) | 1 priedėlyje 2.6.1 punktas pakeičiamas taip:
  2.6.1.   Reikiamo nuvažiuoti SRC-LeCV atstumo požiūriu L kategorijos transporto priemonės skirstomos į grupes pagal lentelę Pr1.1.

  Pr1.1 lentelė


  L kategorijos transporto priemonių grupės SRC-LeCV požiūriu







  SRC ciklo klasifikacija | WTMC klasifikacija |
| --- | --- | --- |
| | |
| 1 | 1 klasė |
| 2 | 2-1 klasė |
| | |
| 2 | 2-2 klasė |
| 3 | 3-1 klasė |
| 4 | 3-2 klasė“; |

(e)

1 priedėlyje 2.6.1 punktas pakeičiamas taip:

2.6.1.   Reikiamo nuvažiuoti SRC-LeCV atstumo požiūriu L kategorijos transporto priemonės skirstomos į grupes pagal lentelę Pr1.1.

Pr1.1 lentelė

L kategorijos transporto priemonių grupės SRC-LeCV požiūriu

SRC ciklo klasifikacija

WTMC klasifikacija

1

1 klasė

2

2-1 klasė

2

2-2 klasė

3

3-1 klasė

4

3-2 klasė“;

| (f) | 2 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  (i) | 1.1 punktas pakeičiamas taip:
  1.1.   Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) Aplinkos apsaugos agentūros (EPA) patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas (AMA) – nuvažiuoto reikiamo atstumo ciklas, naudojamas bandomosioms transporto priemonėms ir jų taršos kontrolės įtaisams pasendinti tokiu būdu, kuris yra panašus į SRC-LeCV, bet kur kas mažiau būdingas ES transporto priemonių parkui ir eismui. Patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas (AMA) laipsniškai nutrauktas III klasės transporto priemonėms, nurodytoms šio priedėlio Pr2.1 lentelėje, tačiau gamintojo prašymu ciklai gali būti taikomi pereinamuoju laikotarpiu iki 2024 m. gruodžio 31 d. L kategorijos bandomųjų transporto priemonių bandymų ciklą galima atlikti kelyje, bandymų trasoje arba ant reikiamo kilometražo važiavimo važiuoklės dinamometro.“; |
| --- | --- | --- |

(f)

2 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

(i)

1.1 punktas pakeičiamas taip:

1.1.   Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) Aplinkos apsaugos agentūros (EPA) patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas (AMA) – nuvažiuoto reikiamo atstumo ciklas, naudojamas bandomosioms transporto priemonėms ir jų taršos kontrolės įtaisams pasendinti tokiu būdu, kuris yra panašus į SRC-LeCV, bet kur kas mažiau būdingas ES transporto priemonių parkui ir eismui. Patvirtintas nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklas (AMA) laipsniškai nutrauktas III klasės transporto priemonėms, nurodytoms šio priedėlio Pr2.1 lentelėje, tačiau gamintojo prašymu ciklai gali būti taikomi pereinamuoju laikotarpiu iki 2024 m. gruodžio 31 d. L kategorijos bandomųjų transporto priemonių bandymų ciklą galima atlikti kelyje, bandymų trasoje arba ant reikiamo kilometražo važiavimo važiuoklės dinamometro.“;

| (ii) | 2.1 punktas pakeičiamas taip:
  2.1.   Kai reikia nuvažiuoti reikiamą atstumą per AMA patvarumo bandymų ciklą, L kategorijos transporto priemonės suskirstomos į šias grupes:

  Pr2.1 lentelė


  L kategorijos transporto priemonių skirstymas į grupes, naudojamas ciklui nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti (AMA)








  L kategorijos transporto priemonių klasė | Variklio darbinis tūris (cm3) | Vmax (Km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | < 150 | Netaikoma |
| II | ≥ 150 | < 130 |
| III | ≥ 150 | ≥ 130“; |

(ii)

2.1 punktas pakeičiamas taip:

2.1.   Kai reikia nuvažiuoti reikiamą atstumą per AMA patvarumo bandymų ciklą, L kategorijos transporto priemonės suskirstomos į šias grupes:

Pr2.1 lentelė

L kategorijos transporto priemonių skirstymas į grupes, naudojamas ciklui nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti (AMA)

L kategorijos transporto priemonių klasė

Variklio darbinis tūris (cm3)

Vmax (Km/h)

I

< 150

Netaikoma

II

≥ 150

< 130

III

≥ 150

≥ 130“;

| (g) | pridedami šie 3 ir 4 priedėliai:


  „3 priedėlis

  Patvarumo bandymas ant sendinimo stendo

  1.   Patvarumo bandymas ant sendinimo stendo
  1.1   Pagal šiame priede nurodytą procedūrą bandoma transporto priemonė po pirmo pajudėjimo nuo gamybos linijos iš viso nuvažiavo daugiau kaip 100 km.
  1.2.   Bandymo metu naudojami degalai, nurodyti II priedo 2 priedėlyje.
  2.   Transporto priemonėms su kibirkštinio uždegimo varikliu taikoma procedūra
  2.1.   Transporto priemonėms su priverstinio uždegimo varikliais, įskaitant hibridines transporto priemones, kuriose kaip pagrindinis išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaisas naudojamas katalizatorius, taikoma toliau pateikta sendinimo ant stendo procedūra.
  Pagal sendinimo ant stendo procedūrą ant katalizatoriaus sendinimo stendo būtina įrengti katalizatoriaus ir deguonies jutiklio sistemą.
  Sendinimas ant stendo atliekamas pagal standartinį bandymų ant stendo ciklą (SBC), kurio trukmė apskaičiuojama pagal sendinimo ant stendo trukmės (BAT) lygtį. BAT lygtyje būtina įvesti katalizatoriaus temperatūros kitimo pagal laiką duomenis, išmatuotus taikant standartinį kelio ciklą (SRC-LeCV), aprašytą 1 priedėlyje. Alternatyviai, jei taikoma, galima naudoti katalizatoriaus temperatūros kitimo pagal laiką duomenis, išmatuotus taikant patvirtintą nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklą (AMA), aprašytą 2 priedėlyje.
  2.2.   Standartinis bandymų ant stendo ciklas (SBC). Standartinis katalizatoriaus sendinimas ant stendo atliekamas pagal SBC. SBC trukmė apskaičiuojama pagal BAT lygtį. SBC aprašytas 4 priedėlyje.
  2.3.   Katalizatoriaus temperatūros kitimo pagal laiką duomenys. Katalizatoriaus temperatūra matuojama ne mažiau kaip dviejų ištisų SRC-LeCV ciklų metu, kaip aprašyta 1 priedėlyje, arba, jei taikoma, ne mažiau kaip dviejų ištisų AMA ciklų metu, kaip aprašyta 2 priedėlyje.
  Katalizatoriaus temperatūra matuojama bandomosios transporto priemonės karščiausio katalizatoriaus karščiausioje vietoje. Temperatūrą taip pat galima matuoti kitoje vietoje, jeigu ji, vadovaujantis geru inžineriniu sprendimu, sureguliuota taip, kad atitiktų karščiausioje vietoje išmatuotą temperatūrą.
  Katalizatoriaus temperatūra matuojama ne mažiau kaip vieno herco dažniu (vieną kartą per sekundę).
  Katalizatoriaus temperatūros matavimo rezultatai pateikiami kaip lentelės formos histograma, suskirstant ne į didesnius kaip 25 °C temperatūros intervalus.
  2.4.   Sendinimo ant stendo trukmė. Sendinimo ant stendo trukmė apskaičiuojama pagal šią sendinimo ant stendo trukmės (BAT) lygtį:





  Temperatūros intervalo te = th e((R/Tr) – (R/Tv)) |
| --- | --- |

(g)

pridedami šie 3 ir 4 priedėliai:

„3 priedėlis

Patvarumo bandymas ant sendinimo stendo

1.   Patvarumo bandymas ant sendinimo stendo

1.1   Pagal šiame priede nurodytą procedūrą bandoma transporto priemonė po pirmo pajudėjimo nuo gamybos linijos iš viso nuvažiavo daugiau kaip 100 km.

1.2.   Bandymo metu naudojami degalai, nurodyti II priedo 2 priedėlyje.

2.   Transporto priemonėms su kibirkštinio uždegimo varikliu taikoma procedūra

2.1.   Transporto priemonėms su priverstinio uždegimo varikliais, įskaitant hibridines transporto priemones, kuriose kaip pagrindinis išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaisas naudojamas katalizatorius, taikoma toliau pateikta sendinimo ant stendo procedūra.

Pagal sendinimo ant stendo procedūrą ant katalizatoriaus sendinimo stendo būtina įrengti katalizatoriaus ir deguonies jutiklio sistemą.

Sendinimas ant stendo atliekamas pagal standartinį bandymų ant stendo ciklą (SBC), kurio trukmė apskaičiuojama pagal sendinimo ant stendo trukmės (BAT) lygtį. BAT lygtyje būtina įvesti katalizatoriaus temperatūros kitimo pagal laiką duomenis, išmatuotus taikant standartinį kelio ciklą (SRC-LeCV), aprašytą 1 priedėlyje. Alternatyviai, jei taikoma, galima naudoti katalizatoriaus temperatūros kitimo pagal laiką duomenis, išmatuotus taikant patvirtintą nuvažiuoto reikiamo atstumo patvarumui patikrinti ciklą (AMA), aprašytą 2 priedėlyje.

2.2.   Standartinis bandymų ant stendo ciklas (SBC). Standartinis katalizatoriaus sendinimas ant stendo atliekamas pagal SBC. SBC trukmė apskaičiuojama pagal BAT lygtį. SBC aprašytas 4 priedėlyje.

2.3.   Katalizatoriaus temperatūros kitimo pagal laiką duomenys. Katalizatoriaus temperatūra matuojama ne mažiau kaip dviejų ištisų SRC-LeCV ciklų metu, kaip aprašyta 1 priedėlyje, arba, jei taikoma, ne mažiau kaip dviejų ištisų AMA ciklų metu, kaip aprašyta 2 priedėlyje.

Katalizatoriaus temperatūra matuojama bandomosios transporto priemonės karščiausio katalizatoriaus karščiausioje vietoje. Temperatūrą taip pat galima matuoti kitoje vietoje, jeigu ji, vadovaujantis geru inžineriniu sprendimu, sureguliuota taip, kad atitiktų karščiausioje vietoje išmatuotą temperatūrą.

Katalizatoriaus temperatūra matuojama ne mažiau kaip vieno herco dažniu (vieną kartą per sekundę).

Katalizatoriaus temperatūros matavimo rezultatai pateikiami kaip lentelės formos histograma, suskirstant ne į didesnius kaip 25 °C temperatūros intervalus.

2.4.   Sendinimo ant stendo trukmė. Sendinimo ant stendo trukmė apskaičiuojama pagal šią sendinimo ant stendo trukmės (BAT) lygtį:

Temperatūros intervalo te = th e((R/Tr) – (R/Tv))

| bendra te – visų temperatūros intervalų te suma |
| --- |

bendra te – visų temperatūros intervalų te suma

| sendinimo ant stendo trukmė = A (bendra te) |
| --- |

sendinimo ant stendo trukmė = A (bendra te)

Čia:

| A | – | 1,1. Šiuo dydžiu katalizatoriaus sendinimo trukmė pataisoma atsižvelgiant į tai, kad katalizatoriaus nusidėvėjimą lemia ne tik sendinimas veikiant temperatūrai, bet ir kiti veiksniai; |
| --- | --- | --- |
| R | – | katalizatoriaus terminis reaktyvumas = 18 500 ; |
| th | – | laikas (valandomis), išmatuotas nustatytame transporto priemonės katalizatoriaus temperatūros histogramos, pataisytos atsižvelgiant į visą naudingos eksploatacijos ridą, temperatūros intervale; pvz., jei histogramos duomenys atitinka 400 km ridą, o naudingos eksploatacijos rida pagal Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedą yra 20 000 km (jei tai Le3 kategorija); visos histogramos laiko vertės būtų dauginamos iš 50 (20 000 / 400); |
| bendra te | – | laiko ekvivalentas (valandomis), per kurį katalizatorius, veikiamas Tr temperatūros, pasendinamas ant katalizatoriaus sendinimo stendo, taikant katalizatoriaus sendinimo ciklą, kuriuo siekiama nudėvėti katalizatorių tiek, kiek jis nusidėvėtų veikiamas temperatūros, transporto priemonei nuvažiavus Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priede konkrečios klasės transporto priemonei nurodytą atstumą, pvz., jei tai Le3 kategorija – 20 000 km; |
| te – temperatūros intervalas | – | laiko ekvivalentas (valandomis), per kurį katalizatorius, veikiamas Tr temperatūros, pasendinamas ant katalizatoriaus sendinimo stendo, taikant katalizatoriaus sendinimo ciklą, kuriuo siekiama nudėvėti katalizatorių tiek, kiek jis nusidėvėtų veikiamas temperatūros, esant temperatūros intervalui Tv, transporto priemonei nuvažiavus Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priede konkrečios klasės transporto priemonei nurodytą atstumą, pvz., jei tai Le3 kategorija – 20 000 km; |
| Tr | – | naudingoji etaloninė katalizatoriaus, įrengto ant katalizatoriaus bandymų stendo, naudojamo per sendinimo ant stendo ciklą, temperatūra (°K). Naudingoji temperatūra yra pastovi temperatūra, kurią taikant būtų pasiektas toks pat sendinimo lygis, koks būtų pasiektas sendinimo ant stendo ciklo metu veikiant įvairiai temperatūrai; |
| Tv | – | kelyje bandomos transporto priemonės katalizatoriaus temperatūros histogramos temperatūros (°K) intervalo vidurio taškas. |

A

–

1,1. Šiuo dydžiu katalizatoriaus sendinimo trukmė pataisoma atsižvelgiant į tai, kad katalizatoriaus nusidėvėjimą lemia ne tik sendinimas veikiant temperatūrai, bet ir kiti veiksniai;

R

–

katalizatoriaus terminis reaktyvumas = 18 500 ;

th

–

laikas (valandomis), išmatuotas nustatytame transporto priemonės katalizatoriaus temperatūros histogramos, pataisytos atsižvelgiant į visą naudingos eksploatacijos ridą, temperatūros intervale; pvz., jei histogramos duomenys atitinka 400 km ridą, o naudingos eksploatacijos rida pagal Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priedą yra 20 000 km (jei tai Le3 kategorija); visos histogramos laiko vertės būtų dauginamos iš 50 (20 000 / 400);

bendra te

–

laiko ekvivalentas (valandomis), per kurį katalizatorius, veikiamas Tr temperatūros, pasendinamas ant katalizatoriaus sendinimo stendo, taikant katalizatoriaus sendinimo ciklą, kuriuo siekiama nudėvėti katalizatorių tiek, kiek jis nusidėvėtų veikiamas temperatūros, transporto priemonei nuvažiavus Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priede konkrečios klasės transporto priemonei nurodytą atstumą, pvz., jei tai Le3 kategorija – 20 000 km;

te – temperatūros intervalas

–

laiko ekvivalentas (valandomis), per kurį katalizatorius, veikiamas Tr temperatūros, pasendinamas ant katalizatoriaus sendinimo stendo, taikant katalizatoriaus sendinimo ciklą, kuriuo siekiama nudėvėti katalizatorių tiek, kiek jis nusidėvėtų veikiamas temperatūros, esant temperatūros intervalui Tv, transporto priemonei nuvažiavus Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VII priede konkrečios klasės transporto priemonei nurodytą atstumą, pvz., jei tai Le3 kategorija – 20 000 km;

Tr

–

naudingoji etaloninė katalizatoriaus, įrengto ant katalizatoriaus bandymų stendo, naudojamo per sendinimo ant stendo ciklą, temperatūra (°K). Naudingoji temperatūra yra pastovi temperatūra, kurią taikant būtų pasiektas toks pat sendinimo lygis, koks būtų pasiektas sendinimo ant stendo ciklo metu veikiant įvairiai temperatūrai;

Tv

–

kelyje bandomos transporto priemonės katalizatoriaus temperatūros histogramos temperatūros (°K) intervalo vidurio taškas.

2.5.   Standartinio bandymų ant stendo ciklo (SBC) naudingoji etaloninė temperatūra SBC naudingoji etaloninė temperatūra nustatoma konkrečiai konstrukcijos katalizatorių sistemai ir konkrečiam sendinimo stendui, kurie bus naudojami pagal toliau nurodytas procedūras:

| (a) | taikant SBC, matuojami ant katalizatorių sendinimo stendo įrengtos katalizatorių sistemos temperatūros kitimo pagal laiką duomenys. Katalizatoriaus temperatūra matuojama karščiausio sistemos katalizatoriaus karščiausioje vietoje. Temperatūrą taip pat galima matuoti kitoje vietoje, jeigu ji sureguliuota taip, kad atitiktų karščiausioje vietoje matuojamą temperatūrą;
  katalizatoriaus temperatūra matuojama ne mažiau kaip vieno herco dažniu (vieną kartą per sekundę) ir ne mažiau kaip 20 minučių sendinant ant stendo. Katalizatoriaus temperatūros matavimo rezultatai pateikiami kaip lentelės formos histograma, suskirstyta į ne didesnius kaip 10 °C temperatūros intervalus; |
| --- | --- |

(a)

taikant SBC, matuojami ant katalizatorių sendinimo stendo įrengtos katalizatorių sistemos temperatūros kitimo pagal laiką duomenys. Katalizatoriaus temperatūra matuojama karščiausio sistemos katalizatoriaus karščiausioje vietoje. Temperatūrą taip pat galima matuoti kitoje vietoje, jeigu ji sureguliuota taip, kad atitiktų karščiausioje vietoje matuojamą temperatūrą;

katalizatoriaus temperatūra matuojama ne mažiau kaip vieno herco dažniu (vieną kartą per sekundę) ir ne mažiau kaip 20 minučių sendinant ant stendo. Katalizatoriaus temperatūros matavimo rezultatai pateikiami kaip lentelės formos histograma, suskirstyta į ne didesnius kaip 10 °C temperatūros intervalus;

| (b) | BAT lygtis naudojama naudingajai etaloninei temperatūrai apskaičiuoti, taikant pasikartojančius etaloninės temperatūros (Tr) pokyčius, kol apskaičiuotoji sendinimo trukmė pasiekia faktinę trukmę, pateiktą katalizatoriaus temperatūros histogramoje, arba ją viršija. Gautoji temperatūra yra katalizatorių sistemos ir sendinimo stendo SBC naudingoji etaloninė temperatūra. |
| --- | --- |

(b)

BAT lygtis naudojama naudingajai etaloninei temperatūrai apskaičiuoti, taikant pasikartojančius etaloninės temperatūros (Tr) pokyčius, kol apskaičiuotoji sendinimo trukmė pasiekia faktinę trukmę, pateiktą katalizatoriaus temperatūros histogramoje, arba ją viršija. Gautoji temperatūra yra katalizatorių sistemos ir sendinimo stendo SBC naudingoji etaloninė temperatūra.

2.6.   Katalizatoriaus sendinimo stendas. Katalizatoriaus sendinimo stendas turi veikti pagal SBC ir užtikrinti tinkamo dydžio ir kiekio, atitinkančio variklio, kuriam suprojektuotas katalizatorius, išmetamų dujų srautą, sudėties ir temperatūros išmetamųjų dujų srautą, nukreipiamą į katalizatoriaus priekį.

Naudojant visą sendinimo ant stendo įrangą ir taikant susijusias procedūras užtikrinama, kad būtų užregistruota tinkama informacija (pvz., išmatuotas oro ir degalų (O/D) santykis katalizatoriuje ir katalizatoriaus temperatūros pagal laiką duomenys) ir kad būtų pasiektas pakankamas faktinio sendinimo laipsnis.

2.7.   Būtini bandymai. Norint apskaičiuoti nusidėvėjimo koeficientus, su bandomąja transporto priemone turi būti atlikti ne mažiau kaip du I tipo bandymai prieš pasendinant aparatinę išmetamųjų teršalų kontrolės įrangą ir du I tipo bandymai pakartotinai įrengus ant stendo pasendintą techninę išmetamųjų teršalų kontrolės įrangą.

Nusidėvėjimo koeficientai turi būti apskaičiuojami taikant toliau nurodytą skaičiavimo metodiką.

Dauginamasis išmetamųjų teršalų kiekio didėjimo koeficientas kiekvieno teršalo atveju apskaičiuojamas taip:

Formula

Čia:

| Mi 1 | – | išmetamojo teršalo i masė g/km atlikus su transporto priemone I tipo bandymą, nurodytą šio priedėlio 1.1 punkte, |
| --- | --- | --- |
| Mi 2 | – | išmetamo teršalo i masė g/km atlikus su pasendinta transporto priemone I tipo bandymą pagal šiame priede nurodytą procedūrą. |

Mi 1

–

išmetamojo teršalo i masė g/km atlikus su transporto priemone I tipo bandymą, nurodytą šio priedėlio 1.1 punkte,

Mi 2

–

išmetamo teršalo i masė g/km atlikus su pasendinta transporto priemone I tipo bandymą pagal šiame priede nurodytą procedūrą.

Siekiant nustatyti nusidėvėjimo koeficientą, šios interpoliuotos vertės, prieš jas dalijant vienas jų iš kitų, suapvalinamos bent iki keturių skaičių į dešinę po dešimtainės trupmenos kablelio. Rezultatas suapvalinamas iki trijų skaičių į dešinę nuo dešimtainės trupmenos kablelio.

Jeigu nusidėvėjimo koeficientas yra mažesnis nei vienetas, laikoma, kad jis yra lygus vienetui.

Gamintojo prašymu gali būti taikomas pridėtinis išmetamųjų teršalų kiekio didėjimo koeficientas, kiekvieno teršalo atveju apskaičiuojamas taip:

D. E. F. = Mi2 – Mi1

„4 priedėlis

Standartinis bandymų ant stendo ciklas (SBC)

1.   Įvadas

Standartinę patvarumo (sendinimo) bandymų procedūrą sudaro katalizatoriaus ir deguonies jutiklio sistemos sendinimas ant sendinimo stendo taikant šiame priedėlyje aprašytą standartinį bandymų ant stendo ciklą (SBC). Taikant SBC, būtina naudoti sendinimo stendą su įrengtu varikliu, kuris yra katalizatoriui tiekiamų dujų šaltinis. SBC yra 60 sekundžių ciklas, prireikus ant sendinimo stendo kartojamas tiek, kiek reikia, kad būtų atliktas sendinimas. SBC apibūdinamas remiantis katalizatoriaus temperatūra, variklio oro ir degalų (O/D) santykiu ir įpučiamu antrinio oro kiekiu, įpūtimo įtaisą įrengiant priešais pirmąjį katalizatorių.

2.   Katalizatoriaus temperatūros kontrolė

2.1.   Katalizatoriaus temperatūra matuojama katalizatoriaus sluoksnyje, karščiausio katalizatoriaus karščiausioje vietoje. Tiekiamų dujų temperatūrą taip pat galima matuoti ir perskaičiuoti į katalizatoriaus sluoksnio temperatūrą, taikant tiesinę transformaciją, apskaičiuojamą remiantis surinktais koreliacijos duomenimis apie katalizatoriaus konstrukciją ir sendinimo stendą, kurie naudojami sendinimo metu.

2.2.   Parenkant tinkamą variklio sukimosi dažnį, apkrovą ir uždegimo taktą, kontroliuojama, kad katalizatoriaus stechiometrinio proceso (1–40 sekundžių per ciklą) temperatūra būtų ne mažesnė kaip 800 °C (± 10°C). Toliau pateiktoje lentelėje aprašyto „riebiojo mišinio“ etapo metu, parenkant tinkamą variklio O/D santykį, kontroliuojama, kad ciklo metu didžiausia katalizatoriaus temperatūra pasiektų 890 °C (± 10 °C).

2.3.   Jei taikoma mažesnė nei 800 °C kontroliuojama žemoji temperatūra, kontroliuojama aukštoji temperatūra turi būti 90 °C didesnė už kontroliuojamą žemąją temperatūrą.

Standartinis bandymų ant stendo ciklas (SBC)

| Laikas
  (sekundėmis) | Variklio oro ir degalų santykis | Antrinio oro įpūtimas |
| --- | --- | --- |
| 1–40 | Stechiometrinis procesas su apkrova, uždegimo taktas ir variklio sukimosi dažnis reguliuojami taip, kad būtų pasiekta ne mažesnė kaip 800 °C katalizatoriaus temperatūra. | Nėra |
| 41–45 | „Riebusis mišinys“ (parenkamas toks O/D santykis, kad didžiausia katalizatoriaus temperatūra viso ciklo metu būtų didesnė kaip 890 °C arba 90 °C didesnė už kontroliuojamą žemąją temperatūrą). | Nėra |
| 46–55 | „Riebusis mišinys“ (parenkamas toks O/D santykis, kad didžiausia katalizatoriaus temperatūra viso ciklo metu būtų didesnė kaip 890 °C arba 90 °C didesnė už kontroliuojamą žemąją temperatūrą). | 3 % (± 0,1 %) |
| 56–60 | Stechiometrinis procesas su tokia pačia apkrova, uždegimo taktu ir variklio sukimosi dažniu, kaip taikyta 1–40 sekundžių per ciklą laikotarpiu. | 3 % (± 0,1 %) |

Laikas

(sekundėmis)

Variklio oro ir degalų santykis

Antrinio oro įpūtimas

1–40

Stechiometrinis procesas su apkrova, uždegimo taktas ir variklio sukimosi dažnis reguliuojami taip, kad būtų pasiekta ne mažesnė kaip 800 °C katalizatoriaus temperatūra.

Nėra

41–45

„Riebusis mišinys“ (parenkamas toks O/D santykis, kad didžiausia katalizatoriaus temperatūra viso ciklo metu būtų didesnė kaip 890 °C arba 90 °C didesnė už kontroliuojamą žemąją temperatūrą).

Nėra

46–55

„Riebusis mišinys“ (parenkamas toks O/D santykis, kad didžiausia katalizatoriaus temperatūra viso ciklo metu būtų didesnė kaip 890 °C arba 90 °C didesnė už kontroliuojamą žemąją temperatūrą).

3 % (± 0,1 %)

56–60

Stechiometrinis procesas su tokia pačia apkrova, uždegimo taktu ir variklio sukimosi dažniu, kaip taikyta 1–40 sekundžių per ciklą laikotarpiu.

3 % (± 0,1 %)

Standartinis bandymų ant stendo ciklas

kontrolės naudojant katalizatorius temperatūra iki 800 °C

Oro ir degalų santykis

„Riebusis mišinys“

Antrinis oras

Laikas (sekundėmis)

Oro pripūtimas (%)

Oro ir degalų santykis

Stechiometrinis

3.   Sendinimo stendo įranga ir procedūros

3.1.   Sendinimo stendo sąranka. Sendinimo stendas turi užtikrinti tinkamą išmetamųjų dujų srautą, temperatūrą, oro ir degalų santykį, išmetamųjų dujų sudėtį ir antrinio oro įpūtimą ties katalizatoriaus priekine įleidimo anga.

Standartinį sendinimo stendą sudaro variklis, variklio valdiklis ir variklio dinamometras. Gali būti priimtina ir kitokia sąranka (pvz., ant dinamometro įtaisoma visa transporto priemonė arba degiklis, tiekiantis tinkamas išmetamąsias dujas), jei laikomasi šiame priedėlyje nustatytų sąlygų dėl katalizatorių įleidimo angų ir kontrolės savybių.

Vieno sendinimo stendo išmetamas dujų srautas gali būti padalytas į kelis atskirus srautus, jei kiekvienas iš jų atitinka šio priedėlio reikalavimus. Jei bandymų stendas išmeta daugiau nei vieną dujų srautą, vienu metu gali būti sendinamos kelios katalizatorių sistemos.

3.2.   Išmetamųjų teršalų sistemos įrengimas. Ant bandymų stendo įrengiama katalizatoriaus (-ių) ir deguonies jutiklio (-ių) sistema bei visi išmetimo vamzdžiai, jungiantys minėtas sudedamąsias dalis. Jei tai kelis dujų srautus išmetantys varikliai, kiekvienas išmetimo sistemos blokas ant bandymų stendo įrengiamas atskirai ir lygiagrečiai.

Jei išmetimo sistemose yra keletas nuosekliai išdėstytų katalizatorių, visa katalizatorių sistema su visais katalizatoriais, deguonies jutikliais ir susijusiais išmetimo vamzdžiais įrengiama kaip vienas sendinti skirtas blokas. Kita galimybė – kiekvieną atskirą katalizatorių atitinkamą laiką galima sendinti atskirai.

3.3.   Temperatūros matavimas. Katalizatoriaus temperatūra matuojama termoelementu, įrengtu katalizatoriaus sluoksnyje, karščiausio katalizatoriaus karščiausioje vietoje. Tiekiamų dujų temperatūrą taip pat galima matuoti ties katalizatoriaus priekine įleidimo anga ir perskaičiuoti į katalizatoriaus sluoksnio temperatūrą, taikant tiesinę transformaciją, apskaičiuojamą remiantis surinktais koreliacijos duomenimis apie katalizatoriaus konstrukciją ir sendinimo stendą, kurie naudojami sendinant. Katalizatoriaus temperatūra registruojama skaitmeniniu būdu vieno herco dažniu (vienas matavimas per sekundę).

3.4.   Oro ir degalų santykio matavimas. Oro ir degalų (O/D) santykio matavimo priemonės (pvz., plataus diapazono deguonies jutiklis) įrengiamos kuo arčiau katalizatoriaus įleidimo ir išleidimo jungių. Šių jutiklių duomenys registruojami skaitmeniniu būdu vieno herco dažniu (vienas matavimas per sekundę).

3.5.   Išmetamųjų dujų srauto pusiausvyra. Turi būti numatytos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad per kiekvieną ant bandymų stendo sendinamą katalizatorių sistemą tekėtų tinkamo dydžio išmetamųjų dujų srautas (stechiometrinio proceso metu matuojamas gramais per sekundę, taikant ± 5 gramų per sekundę leidžiamąjį nuokrypį).

Tinkamas srauto dydis nustatomas pagal išmetamųjų dujų srautą, kuris būtų išmetamas iš originalios transporto priemonės variklio, veikiančio pastovaus sukimosi dažnio režimu, taikant 3.6 punkte aprašytam sendinimo stendui nustatytą apkrovą.

3.6.   Parametrai. Variklio sukimosi dažnis, apkrova ir uždegimo taktas nustatomi taip, kad pastovaus stechiometrinio proceso metu katalizatoriaus sluoksnio temperatūra būtų 800 °C (± 10 °C).

Oro įpūtimo sistema sureguliuojama taip, kad tiektų deguonies mišiniui pagaminti pastoviame per stechiometrinį procesą išmetamame dujų sraute, nukreiptame tiesiai į pirmąjį katalizatorių, reikiamą oro srautą 3,0 % (± 0,1 %). Tipinis lambda rodmuo pradiniame O/D santykio matavimo taške (kaip reikalaujama 5 punkte) yra 1,16 (tai reiškia, kad mišinyje yra apie 3 % deguonies).

Įjungus oro įpūtimą, nustatomas toks „riebaus mišinio“ O/D santykis, kad temperatūra katalizatoriaus sluoksnyje būtų 890 °C (± 10 °C). Tipinė O/D santykio lambda vertė šiame etape yra 0,94 (apie 2 % CO).

3.7.   Sendinimo ciklas. Standartinės sendinimo ant stendo procedūros taikomos pagal standartinį bandymo ant stendo ciklą (SBC). SBC kartojamas tol, kol pasiekiamas pagal sendinimo ant stendo trukmės (BAT) lygtį apskaičiuotas pasendinimo laipsnis.

3.8.   Kokybės užtikrinimas. Sendinimo metu periodiškai (ne rečiau kaip kas 50 valandų) patikslinami 3.3 ir 3.4 punktuose aprašyta temperatūra ir O/D santykis. Siekiant užtikrinti, kad SBC būtų tinkamai laikomasi viso sendinimo proceso metu, atliekamos reikiamos pataisos.

Baigus sendinti, sendinimo proceso metu surinkti katalizatoriaus temperatūros kitimo pagal laiką duomenys pateikiami kaip lentelės formos histograma, suskirstyta į ne didesnius kaip 10 °C intervalus. Siekiant nustatyti, ar iš tikrųjų buvo pasiektas tinkamas katalizatoriaus terminio pasendinimo lygis, taikoma BAT lygtis ir pagal VI priedo 3 priedėlio 2.4 punktą apskaičiuota sendinimo ciklo naudingoji etaloninė temperatūra. Jei apskaičiuotosios sendinimo trukmės terminis poveikis yra ne didesnis kaip 95 % reikiamo terminio pasendinimo lygio, sendinimas ant stendo tęsiamas.

3.9.   Įjungimas ir išjungimas. Reikia imtis atsargumo priemonių, kad įjungiant arba išjungiant bandymų įrangą nebūtų viršyta greitajam nusidėvėjimui numatyta didžiausia leidžiama katalizatoriaus temperatūra (pvz., 1 050 °C). Šis pavojus turėtų būti mažinamas taikant specialias įjungimo ir išjungimo esant žemai temperatūrai procedūras.

4.   Eksperimentinis R koeficiento nustatymas taikant sendinimo patvarumo ant stendo bandymų procedūras

4.1.   R koeficientas yra katalizatoriaus terminio reaktyvumo koeficientas, naudojamas sendinimo ant stendo trukmės (BAT) lygtyje. Gamintojai gali nustatyti R vertę eksperimentiniu būdu, taikydami toliau nurodytas procedūras.

4.2.   Taikant tinkamą bandymų ant stendo ciklą ir naudojant tinkamą aparatinę sendinimo stendo įrangą, veikiant įvairiai kontroliuojamai temperatūrai, kintančiai nuo įprastos veikimo temperatūros iki didžiausios nepavojingos temperatūros, pasendinama keletas katalizatorių (ne mažiau kaip trys tokios pačios konstrukcijos katalizatoriai). Išmatuojamas kiekvienos išmetamųjų teršalų sudedamosios dalies kiekis (arba katalizatoriaus neveiksmingumas (1 katalizatoriaus veiksmingumas)). Užtikrinama, kad atliekant galutinius bandymus būtų gauti duomenys, atitinkantys išmetamųjų teršalų kiekio standarto ribinę vertę arba ją viršijantys, bet ne daugiau kaip 2 kartus.

4.3.   Pagal VI priedo 3 priedėlio 2.4 punktą nustatoma R vertė ir kiekvienai kontroliuojamai temperatūrai apskaičiuojama sendinimo ant stendo ciklo naudingoji etaloninė temperatūra (Tr).

4.4.   Nubrėžiama kreivė, rodanti kiekvieno katalizatoriaus išmetamųjų teršalų kiekio (arba katalizatoriaus neveiksmingumo) kitimą, atsižvelgiant į sendinimo laiką. Pagal mažiausių kvadratų metodą apskaičiuojama tinkamiausia duomenų kitimo funkcija. Šiam tikslui skirto duomenų rinkinio intervalas [nuo 0 iki 6 400 km. Kaip pavyzdį žr. toliau pateiktą grafiką.] turėtų beveik sutapti.

4.5.   Pagal kiekvieną sendinimo temperatūros vertę apskaičiuojamas tinkamiausios kreivės nuolydžio kampas.

4.6.   Nubrėžiamas kiekvienos tinkamiausios kreivės nuolydžio (kaip nustatyta 4.5 punkte) natūrinio logaritmo grafikas, natūrinio logaritmo (ln) vertes išdėstant vertikalioje ašyje, o sendinimo temperatūros verčių atvirkštinius dydžius (1/(sendinimo temperatūra, K)) – horizontalioje ašyje; pagal mažiausių kvadratų metodą apskaičiuojamos tinkamiausios duomenų kitimo funkcijos. Kreivės nuolydžio kampas yra R koeficientas. Kaip pavyzdį žr. toliau pateiktą grafiką.

Katalizatoriaus sendinimas

1 × stand.

2 × stand.

Išmetamųjų teršalų kiekis

Temp. A

Temp. C

Temp. B

Sendinimo trukmė (valandomis)

4K

4.7.   R koeficientas palyginamas su pradine verte, kuri buvo taikoma pagal 4.3 punktą. Jei apskaičiuotasis R koeficientas skiriasi nuo pradinės vertės daugiau kaip 5 %, pasirenkamas naujas R koeficientas, patenkantis tarp pradinės ir apskaičiuotosios vertės, ir, kartojant 4 punkto nurodymus, apskaičiuojamas naujas R koeficientas. Ši procedūra kartojama tol, kol apskaičiuotasis R koeficientas nesiskiria nuo pradinio R koeficiento daugiau kaip 5 %.

4.8.   Nustatytasis R koeficientas palyginamas pagal kiekvieną išmetamųjų dujų sudedamąją dalį. BAT lygtyje naudojamas mažiausias (blogiausio atvejo) R koeficientas.

- R koeficiento nustatymas

1/(sendinimo temperatūra)

nuotakumas = išmetamųjų teršalų kiekio kitimo greitis per laiką

1/TC

1/TB

1/TA

Ln (nuotakumas)

| 6. | VIII priedas iš dalies keičiamas taip:






  (a) | 1.2 punktas pakeičiamas taip:
  1.2.   Gamintojas pateikia gedimams imituoti skirtas defektines sudedamąsias dalis arba elektrinius prietaisus. Per atitinkamą I tipo bandymų ciklą atliekant tokių defektinių sudedamųjų dalių arba prietaisų matavimus, transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekis neturi viršyti Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo B dalyje nustatytų OBD ribinių verčių daugiau nei 20 %. Elektros trikčių (trumpojo sujungimo / atvirosios grandinės) atveju išmetamųjų teršalų kiekis gali viršyti Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo B dalyje nurodytas ribines vertes daugiau nei 20 %.
  Kai bandymas su transporto priemone atliekamas joje įrengus sugedusią sudedamąją dalį arba prietaisą, OBD patvirtinama, jeigu įsijungia trikčių indikatorius. OBD sistema taip pat patvirtinama, jei trikčių indikatorius įsijungia nepasiekus OBD ribinių verčių.“; |
| --- | --- | --- |

6.

VIII priedas iš dalies keičiamas taip:

(a)

1.2 punktas pakeičiamas taip:

1.2.   Gamintojas pateikia gedimams imituoti skirtas defektines sudedamąsias dalis arba elektrinius prietaisus. Per atitinkamą I tipo bandymų ciklą atliekant tokių defektinių sudedamųjų dalių arba prietaisų matavimus, transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekis neturi viršyti Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo B dalyje nustatytų OBD ribinių verčių daugiau nei 20 %. Elektros trikčių (trumpojo sujungimo / atvirosios grandinės) atveju išmetamųjų teršalų kiekis gali viršyti Reglamento (ES) Nr. 168/2013 VI priedo B dalyje nurodytas ribines vertes daugiau nei 20 %.

Kai bandymas su transporto priemone atliekamas joje įrengus sugedusią sudedamąją dalį arba prietaisą, OBD patvirtinama, jeigu įsijungia trikčių indikatorius. OBD sistema taip pat patvirtinama, jei trikčių indikatorius įsijungia nepasiekus OBD ribinių verčių.“;

| (b) | 3.1.2 punktas pakeičiamas taip:
  3.1.2.   Jei taikoma Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalies a arba b punkte arba šio reglamento VI priedo 3.6 punkte nustatyta patvarumo bandymų procedūra, bandomosiose transporto priemonėse įrengiamos pasendintos išmetamųjų teršalų kiekio kontrolės sistemos sudedamosios dalys, naudojamos patvarumo bandymų ir šio priedo tikslais, o OBD sistemos aplinkosauginiai bandymai galutinai patikrinami ir nurodomi baigus V tipo patvarumo bandymus. Gamintojo prašymu OBD parodomąjį bandymą galima atlikti su tinkamai pasendinta tipine transporto priemone.“; |
| --- | --- |

(b)

3.1.2 punktas pakeičiamas taip:

3.1.2.   Jei taikoma Reglamento (ES) Nr. 168/2013 23 straipsnio 3 dalies a arba b punkte arba šio reglamento VI priedo 3.6 punkte nustatyta patvarumo bandymų procedūra, bandomosiose transporto priemonėse įrengiamos pasendintos išmetamųjų teršalų kiekio kontrolės sistemos sudedamosios dalys, naudojamos patvarumo bandymų ir šio priedo tikslais, o OBD sistemos aplinkosauginiai bandymai galutinai patikrinami ir nurodomi baigus V tipo patvarumo bandymus. Gamintojo prašymu OBD parodomąjį bandymą galima atlikti su tinkamai pasendinta tipine transporto priemone.“;

| (c) | įterpiamas šis 8.1.1 punktas:
  8.1.1.   Demonstruojant elektros triktis (trumpojo sujungimo / atvirosios grandinės) I tipo bandymo atlikti nereikia. Gamintojas gali pademonstruoti šiuos trikčių režimus pasirinkdamas vairavimo sąlygas, kuriomis yra naudojama sudedamoji dalis ir susidaro stebėsenos sąlygos. Šios sąlygos turi būti nurodytos tipo patvirtinimo dokumentuose.“; |
| --- | --- |

(c)

įterpiamas šis 8.1.1 punktas:

8.1.1.   Demonstruojant elektros triktis (trumpojo sujungimo / atvirosios grandinės) I tipo bandymo atlikti nereikia. Gamintojas gali pademonstruoti šiuos trikčių režimus pasirinkdamas vairavimo sąlygas, kuriomis yra naudojama sudedamoji dalis ir susidaro stebėsenos sąlygos. Šios sąlygos turi būti nurodytos tipo patvirtinimo dokumentuose.“;

| (d) | įterpiamas šis 8.2.3 punktas:
  8.2.3.   Taikomi papildomi parengiamieji ciklai arba alternatyvūs parengiamieji metodai turi būti nurodyti tipo patvirtinimo dokumentuose.“; |
| --- | --- |

(d)

įterpiamas šis 8.2.3 punktas:

8.2.3.   Taikomi papildomi parengiamieji ciklai arba alternatyvūs parengiamieji metodai turi būti nurodyti tipo patvirtinimo dokumentuose.“;

| (e) | punktas 8.4.1.1 pakeičiamas taip:
  8.4.1.1.   atliekamas tinkamas I tipo bandymas su pagal 8.2 punktą iš anksto parengta bandomąja transporto priemone.
  Iki šio bandymo pabaigos trikčių rodytuvas turi įsijungti visomis 8.4.1.2–8.4.1.6 punktuose nurodytomis sąlygomis. Kai transporto priemonė rengiama bandymui, taip pat gali įsijungti veikimo sutrikimo indikatorius. Vadovaudamasi 8.4.1.6 punktu patvirtinimo institucija šias sąlygas gali pakeisti kitomis. Tačiau siekiant gauti tipo patvirtinimą turi būti imituojami ne daugiau kaip keturi gedimai.
  Dviejų rūšių dujiniais degalais varomų transporto priemonių atveju patvirtinimo institucijos nuožiūra abiejų rūšių degalai naudojami ne daugiau kaip keturiems gedimams imituoti.“ |
| --- | --- |

(e)

punktas 8.4.1.1 pakeičiamas taip:

8.4.1.1.   atliekamas tinkamas I tipo bandymas su pagal 8.2 punktą iš anksto parengta bandomąja transporto priemone.

Iki šio bandymo pabaigos trikčių rodytuvas turi įsijungti visomis 8.4.1.2–8.4.1.6 punktuose nurodytomis sąlygomis. Kai transporto priemonė rengiama bandymui, taip pat gali įsijungti veikimo sutrikimo indikatorius. Vadovaudamasi 8.4.1.6 punktu patvirtinimo institucija šias sąlygas gali pakeisti kitomis. Tačiau siekiant gauti tipo patvirtinimą turi būti imituojami ne daugiau kaip keturi gedimai.

Dviejų rūšių dujiniais degalais varomų transporto priemonių atveju patvirtinimo institucijos nuožiūra abiejų rūšių degalai naudojami ne daugiau kaip keturiems gedimams imituoti.“

| 7. | X priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 priedėlio 8.1 punktas pakeičiamas taip:
  8.1.   Didžiausias transporto priemonių, kurių Vmax ne didesnis kaip 30 km/h, greitis, kurį techninė tarnyba nustatė patvirtinimo institucijai priimtinu būdu, nuo 7 punkte nurodytos vertės gali skirtis iki ± 10 %, o transporto priemonių, kurių Vmax didesnis kaip 30 km/h, – iki ± 5 %.“; |
| --- | --- | --- |

7.

X priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 priedėlio 8.1 punktas pakeičiamas taip:

8.1.   Didžiausias transporto priemonių, kurių Vmax ne didesnis kaip 30 km/h, greitis, kurį techninė tarnyba nustatė patvirtinimo institucijai priimtinu būdu, nuo 7 punkte nurodytos vertės gali skirtis iki ± 10 %, o transporto priemonių, kurių Vmax didesnis kaip 30 km/h, – iki ± 5 %.“;

max

max

| b) | 4 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  (i) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „Reglamento (ES) Nr. 168/2013 3 straipsnio 94 dalies b punkte nurodytos suprojektuotos minti L1e kategorijos transporto priemonės ir 2 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytų minamųjų ratinių transporto priemonių didžiausios nuolatinės vardinės galios, išsijungimo atstumo išmatavimo ir didžiausio pagalbinio koeficiento nustatymo metodo reikalavimai“; |
| --- | --- | --- |

b)

4 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

(i)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Reglamento (ES) Nr. 168/2013 3 straipsnio 94 dalies b punkte nurodytos suprojektuotos minti L1e kategorijos transporto priemonės ir 2 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytų minamųjų ratinių transporto priemonių didžiausios nuolatinės vardinės galios, išsijungimo atstumo išmatavimo ir didžiausio pagalbinio koeficiento nustatymo metodo reikalavimai“;

| (ii) | įrašomas šis 1.3 punktas:
  1.3.   Minamosios ratinės transporto priemonės su pedalais, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 2 straipsnio 2 dalies h punkte.“; |
| --- | --- |

(ii)

įrašomas šis 1.3 punktas:

1.3.   Minamosios ratinės transporto priemonės su pedalais, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 168/2013 2 straipsnio 2 dalies h punkte.“;

| (iii) | 3.2 punktas pakeičiamas taip:
  „3.2.   Bandymų procedūra didžiausiai nuolatinei vardinei galiai išmatuoti
  Didžiausia nuolatinė vardinė galia matuojama laikantis 3 priedėlyje nustatytos bandymų procedūros arba kitu atveju standarto EN 15194:2009 4.2.7 punkto.“ |
| --- | --- |

(iii)

3.2 punktas pakeičiamas taip:

„3.2.   Bandymų procedūra didžiausiai nuolatinei vardinei galiai išmatuoti

Didžiausia nuolatinė vardinė galia matuojama laikantis 3 priedėlyje nustatytos bandymų procedūros arba kitu atveju standarto EN 15194:2009 4.2.7 punkto.“

---

| 2018 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/31

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/296

2018 m. vasario 27 d.

kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepatvirtinama veiklioji medžiaga Reynoutria sachalinensis ekstraktas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 7 straipsnio 1 dalį 2011 m. lapkričio 3 d. Jungtinė Karalystė gavo bendrovės „Marrone Bio innovations“ paraišką dėl veikliosios medžiagos Reynoutria sachalinensis ekstrakto patvirtinimo; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 7 straipsnio 1 dalį 2011 m. lapkričio 3 d. Jungtinė Karalystė gavo bendrovės „Marrone Bio innovations“ paraišką dėl veikliosios medžiagos Reynoutria sachalinensis ekstrakto patvirtinimo;

| (2) | pagal to reglamento 9 straipsnio 3 dalį 2012 m. kovo 21 d. valstybė narė ataskaitos rengėja pranešė pareiškėjui ir kitoms valstybėms narėms apie paraiškos priimtinumą, o 2012 m. gegužės 11 d. pranešė apie tai Komisijai ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba); |
| --- | --- |

(2)

pagal to reglamento 9 straipsnio 3 dalį 2012 m. kovo 21 d. valstybė narė ataskaitos rengėja pranešė pareiškėjui ir kitoms valstybėms narėms apie paraiškos priimtinumą, o 2012 m. gegužės 11 d. pranešė apie tai Komisijai ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba);

| (3) | pagal to reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatas buvo įvertintas šios veikliosios medžiagos poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, naudojant ją pagal pareiškėjo nurodytą paskirtį. 2014 m. liepos 22 d. valstybė narė ataskaitos rengėja pateikė Komisijai ir Tarnybai vertinimo ataskaitos projektą; |
| --- | --- |

(3)

pagal to reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatas buvo įvertintas šios veikliosios medžiagos poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, naudojant ją pagal pareiškėjo nurodytą paskirtį. 2014 m. liepos 22 d. valstybė narė ataskaitos rengėja pateikė Komisijai ir Tarnybai vertinimo ataskaitos projektą;

| (4) | Tarnyba laikėsi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 12 straipsnio 1 dalies nuostatų. Pagal to reglamento 12 straipsnio 3 dalį ji paprašė pareiškėjo pateikti valstybėms narėms, Komisijai ir Tarnybai papildomos informacijos. Valstybė narė ataskaitos rengėja atnaujintos vertinimo ataskaitos projekto forma pateikė Tarnybai papildomos informacijos vertinimą; |
| --- | --- |

(4)

Tarnyba laikėsi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 12 straipsnio 1 dalies nuostatų. Pagal to reglamento 12 straipsnio 3 dalį ji paprašė pareiškėjo pateikti valstybėms narėms, Komisijai ir Tarnybai papildomos informacijos. Valstybė narė ataskaitos rengėja atnaujintos vertinimo ataskaitos projekto forma pateikė Tarnybai papildomos informacijos vertinimą;

| (5) | valstybės narės ir Tarnyba peržiūrėjo vertinimo ataskaitos projektą. 2015 m. rugpjūčio 31 d. Tarnyba pateikė Komisijai išvadas dėl veikliosios medžiagos Reynoutria sachalinensis ekstrakto vertinimo (2); |
| --- | --- |

(5)

valstybės narės ir Tarnyba peržiūrėjo vertinimo ataskaitos projektą. 2015 m. rugpjūčio 31 d. Tarnyba pateikė Komisijai išvadas dėl veikliosios medžiagos Reynoutria sachalinensis ekstrakto vertinimo (2);

| (6) | 2017 m. spalio 16 d. raštu bendrovė „Marrone Bio innovations“ atsiėmė savo paraišką dėl Reynoutria sachalinensis ekstrakto patvirtinimo. Dėl to, kad paraiška buvo atsiimta, Reynoutria sachalinensis ekstraktas neturėtų būti patvirtintas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(6)

2017 m. spalio 16 d. raštu bendrovė „Marrone Bio innovations“ atsiėmė savo paraišką dėl Reynoutria sachalinensis ekstrakto patvirtinimo. Dėl to, kad paraiška buvo atsiimta, Reynoutria sachalinensis ekstraktas neturėtų būti patvirtintas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį;

| (7) | šiuo reglamentu nepanaikinama galimybė pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 7 straipsnį pateikti dar vieną paraišką dėl Reynoutria sachalinensis ekstrakto; |
| --- | --- |

(7)

šiuo reglamentu nepanaikinama galimybė pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 7 straipsnį pateikti dar vieną paraišką dėl Reynoutria sachalinensis ekstrakto;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Veikliosios medžiagos nepatvirtinimas

Veiklioji medžiaga Reynoutria sachalinensis ekstraktas nepatvirtinama.

Reynoutria sachalinensis

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  EFSA, 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Reynoutria sachalinensis extract. EFSA Journal 2015;13(9):4221, 73 pp. Adresas internete: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

2

Reynoutria sachalinensis

Journal

---

SPRENDIMAI

| 2018 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/33

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/297

2018 m. vasario 20 d.

kuriuo skiriamas Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 240 straipsnį,

atsižvelgdama į 2001 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimą 2001/79/BUSP dėl Europos Sąjungos karinio komiteto įsteigimo (1),

kadangi:

| (1) | pagal Sprendimo 2001/79/BUSP 3 straipsnio 1 dalį Europos Sąjungos karinio komiteto (toliau – Karinis komitetas) pirmininką turi paskirti Taryba Karinio komiteto, kuris susitinka gynybos vadovų lygiu, teikimu. Pagal to sprendimo 3 straipsnio 2 dalį Karinio komiteto pirmininkas skiriamas trejų metų kadencijai, jei Taryba nenusprendžia kitaip; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sprendimo 2001/79/BUSP 3 straipsnio 1 dalį Europos Sąjungos karinio komiteto (toliau – Karinis komitetas) pirmininką turi paskirti Taryba Karinio komiteto, kuris susitinka gynybos vadovų lygiu, teikimu. Pagal to sprendimo 3 straipsnio 2 dalį Karinio komiteto pirmininkas skiriamas trejų metų kadencijai, jei Taryba nenusprendžia kitaip;

| (2) | 2014 m. gruodžio 15 d. Taryba paskyrė generolą Mikhail KOSTARAKOS Karinio komiteto pirmininku trejų metų laikotarpiui nuo 2015 m. lapkričio 6 d. (2); |
| --- | --- |

(2)

2014 m. gruodžio 15 d. Taryba paskyrė generolą Mikhail KOSTARAKOS Karinio komiteto pirmininku trejų metų laikotarpiui nuo 2015 m. lapkričio 6 d. (2);

| (3) | 2017 m. lapkričio 6–7 d. Karinio komiteto posėdyje gynybos vadovų lygiu buvo rekomenduota Karinio komiteto pirmininku paskirti generolą Claudio GRAZIANO trejų su puse metų laikotarpiui (išimties tvarka); |
| --- | --- |

(3)

2017 m. lapkričio 6–7 d. Karinio komiteto posėdyje gynybos vadovų lygiu buvo rekomenduota Karinio komiteto pirmininku paskirti generolą Claudio GRAZIANO trejų su puse metų laikotarpiui (išimties tvarka);

| (4) | Karinis komitetas rekomendavo generolui Claudio GRAZIANO išimties tvarka suteikti įgaliojimus ilgesniam nei 3 metų laikotarpiui, kad Karinio komiteto pirmininko skyrimas būtų visam laikui perkeltas į palankesnį metų laikotarpį, |
| --- | --- |

(4)

Karinis komitetas rekomendavo generolui Claudio GRAZIANO išimties tvarka suteikti įgaliojimus ilgesniam nei 3 metų laikotarpiui, kad Karinio komiteto pirmininko skyrimas būtų visam laikui perkeltas į palankesnį metų laikotarpį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Generolas Claudio GRAZIANO skiriamas Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininku trejų su puse metų laikotarpiui nuo 2018 m. lapkričio 6 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. GORANOV

---

(1)  
  OL L 27, 2001 1 30, p. 4.

1

(2)  
  2014 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas 2014/920/BUSP, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos karinio komiteto pirmininkas (OL L 363, 2014 12 18, p. 149).

2

---

| 2018 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/34

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/298

2018 m. vasario 26 d.

dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis ir Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis ir Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse, sąrašas;

| (2) | Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius specialiems projektams, kuriuos vykdo daugiašalės institucijos, pavyzdžiui, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) laikinasis techninis sekretoriatas (LTS), remti; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius specialiems projektams, kuriuos vykdo daugiašalės institucijos, pavyzdžiui, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) laikinasis techninis sekretoriatas (LTS), remti;

| (3) | 2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1). Toje bendrojoje pozicijoje, inter alia, raginama skatinti pasirašyti ir ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (CTBT); |
| --- | --- |

(3)

2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1). Toje bendrojoje pozicijoje, inter alia, raginama skatinti pasirašyti ir ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (CTBT);

| (4) | CTBT pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti teisnumą turinčią Parengiamąją komisiją (toliau – CTBTO parengiamoji komisija), kuri turi tarptautinės organizacijos statusą ir kuriai iki CTBTO įsteigimo pavedama faktiškai įgyvendinti CTBT; |
| --- | --- |

(4)

CTBT pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti teisnumą turinčią Parengiamąją komisiją (toliau – CTBTO parengiamoji komisija), kuri turi tarptautinės organizacijos statusą ir kuriai iki CTBTO įsteigimo pavedama faktiškai įgyvendinti CTBT;

| (5) | svarbūs Strategijos tikslai – greitas CTBT įsigaliojimas bei universalus taikymas ir CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas. Atsižvelgiant į tai, Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai įvykdžius branduolinius bandymus greito CTBT įsigaliojimo svarba ir poreikis kuo greičiau sukurti ir stiprinti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemą tapo dar akivaizdesni; |
| --- | --- |

(5)

svarbūs Strategijos tikslai – greitas CTBT įsigaliojimas bei universalus taikymas ir CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas. Atsižvelgiant į tai, Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai įvykdžius branduolinius bandymus greito CTBT įsigaliojimo svarba ir poreikis kuo greičiau sukurti ir stiprinti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemą tapo dar akivaizdesni;

| (6) | CTBTO parengiamoji komisija siekia nustatyti, kaip geriausia stiprinti jos tikrinimo sistemą, tuo tikslu, be kita ko, plėtojant inertinių dujų stebėsenos pajėgumus ir dedant pastangas, kad CTBT pasirašiusios valstybės visapusiškai dalyvautų įgyvendinant tikrinimo sistemą; |
| --- | --- |

(6)

CTBTO parengiamoji komisija siekia nustatyti, kaip geriausia stiprinti jos tikrinimo sistemą, tuo tikslu, be kita ko, plėtojant inertinių dujų stebėsenos pajėgumus ir dedant pastangas, kad CTBT pasirašiusios valstybės visapusiškai dalyvautų įgyvendinant tikrinimo sistemą;

| (7) | įgyvendinant Strategiją, Taryba priėmė trejus Bendruosius veiksmus ir tris sprendimus dėl paramos CTBTO parengiamosios komisijos veiklai, t. y. Bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (2) ir bendruosius veiksmus 2007/468/BUSP (3) bei 2008/588/BUSP (4), ir Tarybos sprendimus 2010/461/BUSP (5), 2012/699/BUSP (6) bei (BUSP) 2015/1837 (7); |
| --- | --- |

(7)

įgyvendinant Strategiją, Taryba priėmė trejus Bendruosius veiksmus ir tris sprendimus dėl paramos CTBTO parengiamosios komisijos veiklai, t. y. Bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (2) ir bendruosius veiksmus 2007/468/BUSP (3) bei 2008/588/BUSP (4), ir Tarybos sprendimus 2010/461/BUSP (5), 2012/699/BUSP (6) bei (BUSP) 2015/1837 (7);

| (8) | ta Sąjungos parama turėtų būti teikiama toliau; |
| --- | --- |

(8)

ta Sąjungos parama turėtų būti teikiama toliau;

| (9) | šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas CTBTO parengiamajai komisijai, kuri, atsižvelgiant į jos unikalias ekspertines žinias ir pajėgumus, grindžiamus Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) tinklu (jį sudaro daugiau kaip 337 įrenginiai visame pasaulyje) ir Tarptautiniu duomenų centru, yra vienintelė tarptautinė organizacija, galinti ir turinti teisėtus įgaliojimus įgyvendinti šį sprendimą. Sąjungos remiamus projektus galima finansuoti tik nebiudžetiniu CTBTO parengiamajai komisijai teikiamu įnašu, |
| --- | --- |

(9)

šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas CTBTO parengiamajai komisijai, kuri, atsižvelgiant į jos unikalias ekspertines žinias ir pajėgumus, grindžiamus Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) tinklu (jį sudaro daugiau kaip 337 įrenginiai visame pasaulyje) ir Tarptautiniu duomenų centru, yra vienintelė tarptautinė organizacija, galinti ir turinti teisėtus įgaliojimus įgyvendinti šį sprendimą. Sąjungos remiamus projektus galima finansuoti tik nebiudžetiniu CTBTO parengiamajai komisijai teikiamu įnašu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekdama užtikrinti nuolatinį ir praktinį tam tikrų Strategijos elementų įgyvendinimą, Sąjunga remia CTBTO parengiamosios komisijos veiklą, kad būtų įgyvendinami šie tikslai:

| a) | stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus, įskaitant pajėgumus radionuklidų aptikimo srityje; |
| --- | --- |

a)

stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus, įskaitant pajėgumus radionuklidų aptikimo srityje;

| b) | stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai išnaudoti dalyvavimo taikant CTBT režimą privalumus. |
| --- | --- |

b)

stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai išnaudoti dalyvavimo taikant CTBT režimą privalumus.

2.   Projektais, kuriuos ketina finansuoti Sąjunga, remiama:

| a) | sertifikuotos pagalbinės seisminės stotys, kurios yra CTBTO tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) dalis; |
| --- | --- |

a)

sertifikuotos pagalbinės seisminės stotys, kurios yra CTBTO tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) dalis;

| b) | inertinių dujų mėginių ėmimo sistemų plėtojimas atliekant geresnei ksenono adsorbcijai skirtų medžiagų tyrimus; |
| --- | --- |

b)

inertinių dujų mėginių ėmimo sistemų plėtojimas atliekant geresnei ksenono adsorbcijai skirtų medžiagų tyrimus;

| c) | tolesnis radioaktyviojo ksenono fono matavimo kampanijų vykdymas įvairiuose pasaulio regionuose; |
| --- | --- |

c)

tolesnis radioaktyviojo ksenono fono matavimo kampanijų vykdymas įvairiuose pasaulio regionuose;

| d) | ansamblinio prognozavimo sistema, kuria būtų kiekybiškai vertinamos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo Pernešimo atmosferoje modeliavimo (PAM) imitacijose; |
| --- | --- |

d)

ansamblinio prognozavimo sistema, kuria būtų kiekybiškai vertinamos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo Pernešimo atmosferoje modeliavimo (PAM) imitacijose;

| e) | PAM priemonių skiriamosios gebos didėjimo mokslinis vertinimas; |
| --- | --- |

e)

PAM priemonių skiriamosios gebos didėjimo mokslinis vertinimas;

| f) | naujos programinės įrangos kūrimas; |
| --- | --- |

f)

naujos programinės įrangos kūrimas;

| g) | inertinių dujų apdorojimo ir aptikimo stiprinimas, kiek tai susiję su inspekcijomis vietoje; |
| --- | --- |

g)

inertinių dujų apdorojimo ir aptikimo stiprinimas, kiek tai susiję su inspekcijomis vietoje;

| h) | seisminių, hidroakustinių ir infragarso (SHI) duomenų automatinio apdorojimo ir integravimo pajėgumų Nacionalinių duomenų centrų (NDC) programų paketuose stiprinimas; |
| --- | --- |

h)

seisminių, hidroakustinių ir infragarso (SHI) duomenų automatinio apdorojimo ir integravimo pajėgumų Nacionalinių duomenų centrų (NDC) programų paketuose stiprinimas;

| i) | integruotas informavimo ir pajėgumų stiprinimas, skirtas CTBT pasirašiusioms ir nepasirašusioms valstybėms. |
| --- | --- |

i)

integruotas informavimo ir pajėgumų stiprinimas, skirtas CTBT pasirašiusioms ir nepasirašusioms valstybėms.

Įgyvendinant tuos projektus, kuriais teikiama parama šioje dalyje nurodytai veiklai, bus užtikrintas Sąjungos matomumas ir tinkamas programų valdymas vykdant šį sprendimą.

Šie projektai vykdomi visų CTBT pasirašiusių valstybių naudai.

Visų projektų komponentų atveju kartu vykdoma iniciatyvi ir novatoriška visuomenės informavimo veikla ir atitinkamai paskirstomi ištekliai.

Išsamus projektų aprašymas pateiktas priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo CTBTO parengiamoji komisija. Ji vykdo šią užduotį kontroliuojama vyriausiojo įgaliotinio. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis su CTBTO parengiamąja komisija sudaro būtinus susitarimus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 4 594 752 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Europos Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodyta orientacinė finansavimo suma būtų tinkamai tvarkoma. Tuo tikslu ji sudaro su CTBTO parengiamąja komisija finansavimo susitarimą. Finansavimo susitarime nustatoma, kad CTBTO parengiamoji komisija turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atsižvelgiant į pastarojo dydį.

4.   Europos Komisija stengiasi kuo greičiau po 2018 m. vasario 26 d. sudaryti 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai teikiamomis CTBTO parengiamosios komisijos ataskaitomis. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo vertinimo pagrindas.

2.   Europos Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 24 mėnesiams po 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo. Tačiau jis nustoja galioti po šešių mėnesių nuo jo įsigaliojimo, jei iki to laiko nesudaromas finansavimo susitarimas.

Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  
  2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos bendroji pozicija 2003/805/BUSP dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo (OL L 302, 2003 11 20, p. 34).

1

(2)  
  2006 m. kovo 20 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2006/243/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai mokymo ir gebėjimų stiprinimo tikrinimo tikslu srityse bei įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 88, 2006 3 25, p. 68).

2

(3)  
  2007 m. birželio 28 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2007/468/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimams stiprinti ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 176, 2007 7 6, p. 31).

3

(4)  
  2008 m. liepos 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/588/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 189, 2008 7 17, p. 28).

4

(5)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/461/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 219, 2010 8 20, p. 7).

5

(6)  
  2012 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas 2012/699/BUSP dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 314, 2012 11 14, p. 27).

6

(7)  
  2015 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1837 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 266, 2015 10 13, p. 83).

7

---

PRIEDAS

Sąjungos parama CTBTO parengiamosios komisijos veiklai, siekiant sustiprinti jos stebėsenos ir tikrinimo pajėgumus, sustiprinti CTBT ankstyvo įsigaliojimo perspektyvas ir remti CTBT visuotinį taikymą, įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

1.   Parama tikrinimo technologijoms ir stebėsenos sistemai

1 projektas. Tikslinių sertifikuotų TSS pagalbinių seisminių (PS) stočių palaikymo gerinimas

Bendra informacija

Daugiausia dėmesio bus skiriama tam, kad būtų toliau sprendžiamos problemos, susijusios su PS stotimis, kuriose reikia imtis skubių techninės priežiūros veiksmų, konkrečiai – stotimis, kurios yra su finansiniais sunkumais susiduriančiose šalyse, be kita ko, tais atvejais, kai operacijas vykdančių PS stočių geografinis tankis svarbiuose regionuose yra nedidelis, kartu vykdant profilaktinę techninę priežiūrą. Ši veikla vykdoma sprendžiant įrangos nusidėvėjimo klausimus ir modernizuojant įrangą, taip pat geriau tausojant įrangą.

Kaip ir ankstesnių programų atveju, būtini visą darbo laiką dirbantys specialieji darbuotojai, kurie planuotų ir vykdytų darbo projektus atitinkamose PS stotyse, taip pat lėšos atsarginėms dalims ir kelionėms.

Tikslai

Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad tikslinių PS stočių techninis lygis būtų tvariai suderintas su TSS reikalavimais. PS stotys yra TSS seisminės infrastruktūros pagrindas ir būtina nuolat vykdyti jų techninę priežiūrą. Pasiekti šį tikslą gali padėti tinkama profilaktinė techninė priežiūra ir susijęs įrangos tausojimas. To siekiama kartu vykdant ir kitas užduotis, pavyzdžiui, PS stočių operatorių mokymą. Pirmenybė bus teikiama toms PS stotims, kuriose labai reikalinga techninė ir finansinė parama, pavyzdžiui, Afrikoje, besivystančiose Azijos ir Vidurinės Azijos šalyse esančioms stotims.

Rezultatai

Didesnis PS tinklo duomenų prieinamumas ir duomenų kokybė: PS tinklas padeda gerinti vietos nustatymo tikslumą tikslinėse PS stotyse, be kita ko, regionuose, kuriose seisminiai reiškiniai buvo aptikti pagrindiniu tinklu ir dėl šios priežasties padidėjo branduolinių sprogimų seisminė aprėptis. Sustiprinus PS stočių palaikymo struktūrą padidėja Sąjungos matomumas.

2 projektas. Indėlis į inertinių dujų mėginių ėmimo sistemų plėtojimą atliekant geresnei ksenono adsorbcijai skirtų medžiagų tyrimus

Bendra informacija

Gerinant branduolinių sprogimų stebėseną ir tikrinant, kaip visame pasaulyje laikomasi Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties (CTBT), itin svarbi yra radioaktyviųjų ksenono izotopų ( 133Xe, 135Xe, 133mXe ir 131mXe) veiksminga koncentracija mažais tūriais įvairiomis fizinėmis sąlygomis ir veiksmingas bei visiškas šių ksenono izotopų išsiskyrimas iš adsorbcinių medžiagų. Pirmiau nurodyti ksenono izotopai yra pagrindiniai branduolių dalijimosi radionuklidai, stebimi naudojant TSS radionuklidų tinklo inertinių dujų komponentą, ir bet kokie patobulinimai, kuriuos būtų galima padaryti būsimose sistemose, bus nepaprastai vertingi.

Tikslai

Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad būtų geriau suprantami adsorbciniai mechanizmai, desorbcijos sąlygos ir atitinkamų medžiagų savybės įvairiomis sąlygomis, kurios yra svarbios itin veiksmingai ksenono koncentracijai CTBT tikrinimo sistemoje. Bus atliktas laboratorinis tyrimas siekiant ištirti, kurie parametrai yra svarbūs, ir nustatyti svarbiausią informaciją apie tai, kaip būtų galima modifikuoti medžiagas siekiant optimizuoti jų charakteristikas, įskaitant, inter alia, adsorbcijos ir desorbcijos pajėgumus, tankį ir ilgaamžiškumą.

Rezultatai

Bus parengta laboratorijos ataskaita, kurioje bus išsamiai išdėstyti šie rezultatai ir rekomendacijos dėl įgyvendinimo visuose TSS įrenginiuose, – taip bus pagerintas supratimas, kaip būtų galima optimizuoti esamas adsorbcines medžiagas, ir nustatytos naujesnės medžiagos siekiant pagerinti radioaktyviojo ksenono aptikimo pajėgumus TSS įrenginiuose.

3 projektas. Tolesnis radioaktyviojo ksenono fono matavimo kampanijų vykdymas įvairiuose pasaulio regionuose

Bendra informacija

Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos parengiamoji komisija vykdo radioaktyviojo ksenono fono matavimus naudodama labai jautrias sistemas. Gavusi Sąjungos įnašą pagal Bendruosius veiksmus 2008/588/BUSP, CTBTO parengiamoji komisija parengė ir įsigijo dvi transportuojamas sistemas, skirtas radioaktyviesiems ksenono izotopams 133Xe, 135Xe, 133mXe ir 131mXe matuoti. Įgyvendinant Sprendimą 2012/699/BUSP, šios dvi matavimo sistemos buvo eksploatuojamos Kuveite, Džakartoje, Mucu ir Manade. Jos suteikė daug informacijos apie radioaktyviojo ksenono foną.

Įgyvendinant Sprendimą (BUSP) 2015/1837, abi matavimo kampanijos Kuveite ir Indonezijoje buvo pratęstos. Inicijuoti kontaktai su galimomis kitomis priimančiosiomis šalimis ir šiuo metu svarstomi bendradarbiavimo susitarimai.

Tikslai

CTBTO planuoja perkelti dvi mobilias sistemas, įsigytas pagal Bendruosius veiksmus 2008/588/BUSP ir šiuo metu eksploatuojamas Kuveite ir Indonezijoje. Svarstomi bendradarbiavimo susitarimai su būsimomis priimančiosiomis šalimis.

Tinklo aprėpties požiūriu Pietryčių Azijos regionas yra labai svarbus CTBTO, nes šiuo metu ten neveikia jokia TSS inertinių dujų sistema. Eksploatuojant fono matavimo kampanijai skirtą mobilią sistemą bus ne tik gerokai sustiprinta to pasaulio regiono aprėptis, bet ir suteikta galimybė:

| — | pagerinti mūsų supratimą apie regioninį radioaktyviojo ksenono foną pusiaujo regionuose, kuriuose dėl daugelio intensyvių reiškinių inertinių dujų sklaida yra labai sudėtinga; |
| --- | --- |

—

pagerinti mūsų supratimą apie regioninį radioaktyviojo ksenono foną pusiaujo regionuose, kuriuose dėl daugelio intensyvių reiškinių inertinių dujų sklaida yra labai sudėtinga;

| — | dar labiau patobulinti atmosferos ir sklaidos modelius, kad jie geriau pavaizduotų oro masių judėjimą tame pasaulio regione. |
| --- | --- |

—

dar labiau patobulinti atmosferos ir sklaidos modelius, kad jie geriau pavaizduotų oro masių judėjimą tame pasaulio regione.

CTBTO planuoja matavimo kampaniją Pietryčių Azijos regione vykdyti bent 12 mėnesių, kad būtų apimtas visas metų laikų kaitos lemiamas svyravimas.

CTBTO siekia Pietryčių Azijos regione eksploatuoti dar vieną mobilią sistemą. Įvykdžius trumpą Sąjungos finansuotą matavimo kampaniją buvo pateikta daug įžvalgų apie radioaktyviojo ksenono fono charakteristikų nustatymą. Norint papildyti ir patobulinti mūsų žinias apie regioninį radioaktyviojo ksenono foną būtina surengti ilgesnę matavimo kampaniją. Pagrindinis šios papildomos kampanijos tikslas – suteikti galimybę nustatyti Pietryčių Azijos regiono charakteristikas per visą 12 mėnesių ciklą, apimantį visų metų laikų sąlygas. Vietovė bus atrinkta siekiant eksploatuoti sustiprintą regioninį jutiklių tinklą (t. y. didesnio tankio, palyginti su dabartiniu TSS inertinių dujų tinklu). Tai bus pirmas kartas, kai bent dvi sistemos bus labai glaudžiai tarpusavyje susietos – tai suteiks galimybę atlikti daugiau mokslinių tyrimų dėl sistemų kryžminės patikros, aptikimo atvejų abipusės koreliacijos, nedidelio masto Pernešimo atmosferoje modeliavimo (PAM) plėtojimo ir kt. Atliekant tuos tyrimus galėtų būti naudinga partnerystė su tomis regiono valstybėmis, kurios irgi planuoja savanoriškus įnašus šioje srityje.

Užbaigus šias kampanijas CTBTO planuoja atlikti papildomus matavimus tose srityse, kuriose bendras radioaktyviojo ksenono fonas nėra pakankamai žinomas ir suprantamas. Pageidaujama matavimus visų pirma atlikti Lotynų Amerikos, Azijos ir Afrikos pusiaujo vietovėse.

Norint tęsti tas matavimo kampanijas reikia lėšų, kad dviejų metų laikotarpiu tas dvi mobilias inertinių dujų sistemas būtų galima pervežti į naujas vietoves, jas eksploatuoti ir vykdyti jų techninę priežiūrą.

Rezultatai

Nauda – būtų geriau suprantamas bendro inertinių dujų fono svyravimas ir pagerinta inertinių dujų stebėsenos tinklo aprėptis. Užbaigus šias matavimo kampanijas, CTBTO galės šias sistemas naudoti tolesniems inertinių dujų fono įvairiais geografiniais lygmenimis tyrimams ir naudoti jas kaip atsargines ir (arba) mokymo sistemas.

4 projektas. Ansamblinio prognozavimo sistema (APS), kuria kiekybiškai vertinamos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo PAM imitacijose

Bendra informacija

Kaip nurodyta CTBT protokolo I dalies 18 punkto a papunktyje, Tarptautinis duomenų centras (IDC) turėtų pateikti vertes ir susijusias neapibrėžtis, apskaičiuotas kiekvienam įvykiui, kurio vietą nustato IDC. Kadangi Pernešimo atmosferoje modeliavimu (PAM) prisidedama prie įvykių vietos nustatymo, turėtų būti nustatytos susijusios neapibrėžtys.

Pripažinta, kad neapibrėžtis galima įvertinti naudojantis lygiaverčių imitacijų rinkiniu – ansambliu, o ne viena imitacija. Šiam projektui bus naudojami meteorologiniai APS duomenys (Europos vidutinės trukmės orų prognozių centro, nacionalinių aplinkos prognozavimo centrų ar kiti duomenys), kad būtų sukurtas duomenų rinkinys, apimantis daugelį tų pačių atvejų imitacijų. Tada tas duomenų rinkinys bus naudojamas kuriant priemones, kuriomis būtų vertinamos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo PAM imitacijose. Nepriklausomas duomenų rinkinys padės patvirtinti ir pademonstruoti naująsias priemones.

Tikslai

| — | Kurti patvirtintą prototipą, kuriuo būtų vertinamos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo PAM imitacijose. |
| --- | --- |

—

Kurti patvirtintą prototipą, kuriuo būtų vertinamos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo PAM imitacijose.

| — | Bendradarbiaujant su naudotojais nustatyti poreikius. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiaujant su naudotojais nustatyti poreikius.

| — | Nustatyti naudotinus meteorologinius APS duomenis. |
| --- | --- |

—

Nustatyti naudotinus meteorologinius APS duomenis.

| — | Sukurti PAM imitacijų duomenų rinkinį. |
| --- | --- |

—

Sukurti PAM imitacijų duomenų rinkinį.

| — | Kurti priemones, kuriomis būtų vertinamos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo. |
| --- | --- |

—

Kurti priemones, kuriomis būtų vertinamos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo.

| — | Tvirtinti priemones. |
| --- | --- |

—

Tvirtinti priemones.

| — | Pritaikyti naująją pirminę sąsają, kad būtų nustatytos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo. |
| --- | --- |

—

Pritaikyti naująją pirminę sąsają, kad būtų nustatytos neapibrėžtys ir pasikliovimo lygmuo.

| — | Užtikrinti, kad patvirtintu prototipu būtų galima naudotis atliekant realių atvejų testavimą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad patvirtintu prototipu būtų galima naudotis atliekant realių atvejų testavimą.

Rezultatai

APS grindžiami produktai padės priimti svarbius sprendimus, nes jais bus suteikta objektyvi informacija, kuria remiantis bus galima kiekybiškai įvertinti neapibrėžtis ir pasikliovimo lygmenį PAM imitacijose bet kuriuo konkrečiu atveju. Jie taip pat suteiks mokslinį pagrindą siekiant pademonstruoti, kaip remiantis PAM gairėmis galima gauti vertingos informacijos, nepaisant būdingų neapibrėžčių, siejamų su atmosferos imitacijomis.

5 projektas. IDC PAM priemonių skiriamosios gebos didėjimo teikiamos naudos mokslinis vertinimas

Bendra informacija

Rengiant PAM grindžiamas gaires paprastai naudingas meteorologinių laukų, kurie yra būtini PAM vykdymo tikslais, ir pačių PAM skiriamosios gebos padidėjimas, ypač trumpesniems laiko intervalams. IDC jau beveik užbaigti du šios srities projektai: operacinis šaltinio–imtuvo jautrumo (SRS) laukų kūrimas užtikrinant didesnę skiriamąją gebą (0,5o per 1 valandą) ir didelės skiriamosios gebos (HR) meteorologinių laukų kūrimas pagal poreikį konkrečių įvykių (inspekcijų vietoje (OSI), branduolinių bandymų, branduolinių incidentų ir t. t.) bet kurioje pasaulio vietoje atveju. Tie HR meteorologiniai laukai bus integruoti taikant „Flexpart“ – programinę priemonę, kurioje naudojamas lagranžiano pernešimo ir sklaidos modelis, kad prireikus būtų kuriami labai didelės skiriamosios gebos (~ 0,05o) PAM produktai. Bus atliktas mokslinis patikrinimas, kad būtų pademonstruota ir kiekybiškai įvertinta šių dviejų projektų nauda PAM produktams.

Tikslai

| — | Įrodyti skiriamosios gebos didėjimo pridėtinę vertę naudojant stebėjimą ir modelių palyginimą. |
| --- | --- |

—

Įrodyti skiriamosios gebos didėjimo pridėtinę vertę naudojant stebėjimą ir modelių palyginimą.

| — | Sukurti pirminę sąsają siekiant greitai parengti perspektyvines ir atgalines PAM imitacijas, HR meteorologinius laukus ir PAM informaciją, grindžiamą bet kuriai vietovei skirtais HR meteorologiniais laukais. |
| --- | --- |

—

Sukurti pirminę sąsają siekiant greitai parengti perspektyvines ir atgalines PAM imitacijas, HR meteorologinius laukus ir PAM informaciją, grindžiamą bet kuriai vietovei skirtais HR meteorologiniais laukais.

Rezultatai

Mokslinis skiriamosios gebos didėjimo teikiamos naudos PAM generuotai informacijai pagrindimas padės patvirtinti naujų pajėgumų (didesnės skiriamosios gebos operacinio SRS, HR meteorologinių laukų) naudingumą operacinėje sistemoje.

Pirminė sąsaja suteiks galimybę parengti išsamią informaciją, kuria bus galima naudotis inspekcijų vietoje metu arba kitų išimtinių įvykių (branduolinių bandymų, branduolinių incidentų ir t. t.) metu.

6 projektas. Veikla rengiantis IDC perprojektavimo 3 etapui

Bendra informacija

2014 m. sausio mėn.–2017 m. balandžio mėn. CTBTO vykdė IDC perprojektavimo 2 etapo (RP2) projektą, kurio tikslas – sukurti visapusišką programinės įrangos struktūrą, kuria remiantis ateinantį dešimtmetį būtų kuriama nauja programinė įranga ir atnaujinamos dabartinės sistemos.

Sukurta struktūra žymiai geresnė negu dabartinė, be kita ko:

| — | padidintas naudotojo sąsajos lankstumas analitinių priemonių atžvilgiu, pagerintas analitikų atliekamos peržiūros darbo srautas, įvykių valdymas, įvykių abipusė koreliacija ir palyginimas, žemėlapio priemonė ir žemėlapio integravimas, bangos formos kokybės kontrolės kaukių vizualizavimas ir koregavimas, dažnio-bangos skaičiaus vaizdavimas, padidinta parama analitikų mokymui; |
| --- | --- |

—

padidintas naudotojo sąsajos lankstumas analitinių priemonių atžvilgiu, pagerintas analitikų atliekamos peržiūros darbo srautas, įvykių valdymas, įvykių abipusė koreliacija ir palyginimas, žemėlapio priemonė ir žemėlapio integravimas, bangos formos kokybės kontrolės kaukių vizualizavimas ir koregavimas, dažnio-bangos skaičiaus vaizdavimas, padidinta parama analitikų mokymui;

| — | užtikrintas išsamus duomenų kilmės registravimas siekiant suprasti, kaip buvo gauti duomenų apdorojimo rezultatai, ir ištirti, kaip keitėsi rezultatas atsižvelgiant į turimos informacijos pasikeitimus; |
| --- | --- |

—

užtikrintas išsamus duomenų kilmės registravimas siekiant suprasti, kaip buvo gauti duomenų apdorojimo rezultatai, ir ištirti, kaip keitėsi rezultatas atsižvelgiant į turimos informacijos pasikeitimus;

| — | išplečiamumas – vienas iš pagrindinių požymių, integruotas visuose komponentuose; |
| --- | --- |

—

išplečiamumas – vienas iš pagrindinių požymių, integruotas visuose komponentuose;

| — | lanksti seisminės, hidroakustinės ir infragarso (SHI) grandinės konfigūracija, palaikoma grafinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

—

lanksti seisminės, hidroakustinės ir infragarso (SHI) grandinės konfigūracija, palaikoma grafinėmis priemonėmis;

| — | sudarytos palankesnės sąlygos sukurti naują bendradarbiavimu grindžiamo programinės įrangos plėtojimo modelį remiantis geriausios praktikos pavyzdžiais atvirosios programinės įrangos plėtojimo srityje; |
| --- | --- |

—

sudarytos palankesnės sąlygos sukurti naują bendradarbiavimu grindžiamo programinės įrangos plėtojimo modelį remiantis geriausios praktikos pavyzdžiais atvirosios programinės įrangos plėtojimo srityje;

| — | padidinti stebėsenos ir testavimo pajėgumai – testo duomenų rinkinio pakartojimas (Test Data Set Replay). |
| --- | --- |

—

padidinti stebėsenos ir testavimo pajėgumai – testo duomenų rinkinio pakartojimas (Test Data Set Replay).

RP2 buvo vykdomas naudojantis JAV nepiniginiu įnašu ir pagal Sprendimą (BUSP) 2015/1837 skirtomis lėšomis. Tos lėšos buvo panaudotos visų pirma techninio pobūdžio susitikimams su valstybių narių ekspertais finansuoti siekiant užtikrinti aktyvų dalyvavimą RP2. Tomis lėšomis taip pat buvo remiama prototipų kūrimo veikla siekiant parodyti, kaip nacionalinių duomenų centrų (NDC) suteikta programinė įranga gali būti integruota į perprojektuotą struktūrą.

Rengdamasis trečiam IDC perprojektavimo etapui, kuriame bus įdiegti RP2 struktūra grindžiami kodai, IDC siekia padidinti technologijų parengtumo lygį kelių algoritmų, kurių įtraukimo į perprojektuotą programinę įrangą galimybę būtų galima apsvarstyti, atveju. Šiame pasiūlyme konkrečiai nagrinėjami algoritmai, kurie suteikia geresnes galimybes apdoroti pakartotinių seisminių smūgių sekų duomenis automatiniu arba pusiau automatiniu režimu.

Tikslai

Šio projekto tikslas – sukurti prototipą ir palyginti ne daugiau kaip trijų būdų, kuriais siekiama pagerinti pakartotinių smūgių sekų duomenų apdorojimą, naudojimo efektyvumą.

Svarstomi šie algoritmai:

| — | du abipuse koreliacija grindžiami būdai; |
| --- | --- |

—

du abipuse koreliacija grindžiami būdai;

| — | autoregresiniais Akaike informacinio kriterijaus (AIC) metodais grindžiamas būdas. |
| --- | --- |

—

autoregresiniais Akaike informacinio kriterijaus (AIC) metodais grindžiamas būdas.

Siektini rezultatai

| — | Kiekvieno iš pirmiau nurodytų trijų būdų atveju bus sukurtos eksperimentinės automatinio apdorojimo grandinės, apimančios tris svarstomus algoritmus (po vieną kiekvienoje grandinėje). Tai reiškia, kad taikant šiuos metodus bus automatizuoti kai kurie rankiniu būdu atliekami veiksmai. |
| --- | --- |

—

Kiekvieno iš pirmiau nurodytų trijų būdų atveju bus sukurtos eksperimentinės automatinio apdorojimo grandinės, apimančios tris svarstomus algoritmus (po vieną kiekvienoje grandinėje). Tai reiškia, kad taikant šiuos metodus bus automatizuoti kai kurie rankiniu būdu atliekami veiksmai.

| — | Kiekviena grandinė veiks tos pačios reprezentatyvių įvykių, kurie sukelia pakartotinius smūgius, aibės pagrindu. |
| --- | --- |

—

Kiekviena grandinė veiks tos pačios reprezentatyvių įvykių, kurie sukelia pakartotinius smūgius, aibės pagrindu.

| — | Bus parengti ir įgyvendinti keli automatiniai testai, kurie suteiks galimybę rinkti statistinę informaciją apie tris algoritmus, veikiančius reprezentatyvios įvykių aibės pagrindu, rezultatų palyginimo tikslais. |
| --- | --- |

—

Bus parengti ir įgyvendinti keli automatiniai testai, kurie suteiks galimybę rinkti statistinę informaciją apie tris algoritmus, veikiančius reprezentatyvios įvykių aibės pagrindu, rezultatų palyginimo tikslais.

| — | Automatinių testų metu surinkti statistiniai duomenys bus naudojami algoritmų veikimo reprezentatyviųjų duomenų rinkinių atžvilgiu rezultatams palyginti. |
| --- | --- |

—

Automatinių testų metu surinkti statistiniai duomenys bus naudojami algoritmų veikimo reprezentatyviųjų duomenų rinkinių atžvilgiu rezultatams palyginti.

| — | IDC Stebėsenos ir duomenų analizės skyriaus (MDA) SHI analitikai taip pat įvertins šių trijų algoritmų naudojimo rezultatus algoritmų kokybės požiūriu; šis aspektas bus analitikų peržiūros atskaitos taškas. |
| --- | --- |

—

IDC Stebėsenos ir duomenų analizės skyriaus (MDA) SHI analitikai taip pat įvertins šių trijų algoritmų naudojimo rezultatus algoritmų kokybės požiūriu; šis aspektas bus analitikų peržiūros atskaitos taškas.

| — | Galutiniai siektini rezultatai turėtų būti ataskaita ir rekomendacija, apibendrinančios pirmiau nurodytas išvadas, kuriomis remiantis būtų nustatyta, kuris iš trijų būdų (jei kuris nors yra tinkamas) turėtų būti toliau plėtojamas ir įgyvendinamas operacinėje sistemoje. Tai turėtų apimti pastangų, kurių dar reikia norint užbaigti kūrimą, įvertinimą. |
| --- | --- |

—

Galutiniai siektini rezultatai turėtų būti ataskaita ir rekomendacija, apibendrinančios pirmiau nurodytas išvadas, kuriomis remiantis būtų nustatyta, kuris iš trijų būdų (jei kuris nors yra tinkamas) turėtų būti toliau plėtojamas ir įgyvendinamas operacinėje sistemoje. Tai turėtų apimti pastangų, kurių dar reikia norint užbaigti kūrimą, įvertinimą.

Projektas bus vykdomas 1,5 metų, pradedant 2018 m. antrą ketvirtį. Numatoma, kad maždaug 60 % visų pastangų, kurios daugiausia bus dedamos pirmaisiais projekto vykdymo metais, bus skirta eksperimentinių grandinių kūrimui. Likusi visų pastangų dalis bus skirta automatinių testų kūrimui, jų rezultatų rinkimui ir analizei.

Rezultatai

Pagrindinė projekto teikiama nauda – padidinti algoritmo, kuris turi didelį potencialą sumažinti analitikų darbo krūvį, techninio parengtumo lygį. Pakankamai aukšto technologinio parengtumo lygio programinė įranga į perprojektuotą sistemą gali būti įdiegta patiriant mažesnę riziką. Remiantis šio darbo rezultatais, gali būti atliktas išsamesnis pastangų, kurių reikia likusiam darbui atlikti siekiant atrinktą algoritmą įdiegti į operacijas, įvertinimas.

Kai kurie šio projekto vykdymo metu sukurti prototipo kodai gali būti integruoti į galutinę sisteminę programinę įrangą.

2.   Inspekcijų vietoje (OSI) pajėgumų stiprinimas

Projektas. Inertinių dujų apdorojimo ir aptikimo stiprinimas OSI tikslais

Bendra informacija

Laikinajam techniniam sekretoriatui (LTS) priklausanti OSI tinkama naudoti inertinių dujų (NG) sistema, skirta radioaktyviojo ksenono apdorojimui ir aptikimui (OSI NG sistema), buvo sukurta finansuojant Europos Sąjungai (Sprendimas 2010/461/BUSP). Ta sistema buvo sukurta 2014 m. pradžioje ir sėkmingai toliau naudota tais metais IFE14 – CTBTO parengiamosios komisijos 2014 m. surengtų integruotų pratybų realiomis sąlygomis – metu, siekiant imituoti beveik visą inspekciją vietoje Jordanijoje. Tų pratybų metu OSI NG sistema patikimai ir tiksliai nustatė 131mXe – 133Xe santykį. Be to, ta sistema atitiko techninius reikalavimus dėl šių izotopų mažiausio aptinkamo aktyvumo.

Nors pratybos parodė, kad OSI NG sistema atitinka pagrindinius radioaktyviojo ksenono aptikimo efektyvumo parametrus, IFE14 išorės vertinimo grupės techninėje ataskaitoje taip pat nustatyta keletas eksploatacinių parametrų, kurie turi būti nagrinėjami toliau plėtojant inertinių dujų apdorojimo ir aptikimo pajėgumus. Panašiai, 2016 m. OSI 23 praktinio seminaro dėl tolesnio OSI įrangos sąrašo plėtojimo metu buvo padaryta išvada, kad radioaktyviojo ksenono gryninimo ir matavimo pajėgumai, kiek tai susiję su tvirtumu, paprastumu ir projektavimu, turi būti gerinami prioriteto tvarka siekiant pagerinti jų veikimo rezultatus. Tokia pagerinta OSI NG sistema yra būtina norint užbaigti rengti OSI lauko laboratorijos projektą ir užtikrinti jos veikimą – tai daro tiesioginį poveikį reikiamiems greitojo dislokavimo ir paramos vietoje pajėgumams.

Tikslai

Vadovaujantis vykdant IFE14 peržiūrą ir su ja susijusią tolesnę veiklą pateiktomis rekomendacijomis, šiuo pasiūlymu siekiama pagerinti dabartinę OSI NG sistemą. Projekto tikslas – pritaikyti sistemą oro transportui ir lengvam judėjimui į operacijų bazę, iš jos ir joje, taip pat patikimam ir paprastam veikimui lauko laboratorijos aplinkoje. Remiant OSI veiksmų plano projektą 3.11 „Inertinių dujų laboratorija“, kuriuo siekiama, inter alia, padidinti patogumą naudoti, moduliškumą ir sistemos patikimumą, turi būti perprojektuoti ir (arba) sukurti šie sistemos komponentai:

| — | detektoriaus stovas ir švino skydas, siekiant palengvinti įdiegimą ir pakoreguoti sunkio centrą; |
| --- | --- |

—

detektoriaus stovas ir švino skydas, siekiant palengvinti įdiegimą ir pakoreguoti sunkio centrą;

| — | dujų atskyrimas, siekiant sumažinti energijos vartojimą ir nuo nešančiųjų helio dujų pereiti prie lengviau atokiose vietovėse gaunamų medžiagų; |
| --- | --- |

—

dujų atskyrimas, siekiant sumažinti energijos vartojimą ir nuo nešančiųjų helio dujų pereiti prie lengviau atokiose vietovėse gaunamų medžiagų;

| — | programinė įranga, siekiant supaprastinti procesus, tinkamus inspektorių valdomai sistemai; |
| --- | --- |

—

programinė įranga, siekiant supaprastinti procesus, tinkamus inspektorių valdomai sistemai;

| — | bendras inžinerinis projektas, siekiant kuo labiau padidinti integravimą atsižvelgiant į OSI greitojo dislokavimo koncepciją. |
| --- | --- |

—

bendras inžinerinis projektas, siekiant kuo labiau padidinti integravimą atsižvelgiant į OSI greitojo dislokavimo koncepciją.

Rezultatai

Patobulinta ir veiksmingesnė bei efektyvesnė LTS priklausanti inertinių dujų OSI laboratorija, kurioje užtikrinama supaprastinta naudotojo sąveika ir didesnis patikimumas bei tvirtumas, pagerins inspektorių darbą OSI metu; atitinkamai taip remiama Sąjungos politika ir pasiryžimas užtikrinti CTBT įsigaliojimą.

3.   Integruotas pajėgumų stiprinimas ir informavimo veikla

A.   Tolesnis NDC paketo diegimo plėtojimas

1 projektas. SHI duomenų automatinio apdorojimo ir integravimo pajėgumų NDC programų paketuose stiprinimas

Bendra informacija

2016 m. liepos mėn. CTBTO parengiamoji komisija išleido NDC paketo 4.0 versiją, kuri apima naujus modulius, sukurtus vykdant projektą „Išplėstinis NDC paketas“. Šioje versijoje gerokai pagerinti NDC apdorojimo pajėgumai užtikrinant automatinės ir interaktyvios infragarso duomenų analizės priemones ir integruojant SeisComP3 programinės įrangos rinkinį, skirtą automatiniam seisminių-akustinių duomenų apdorojimui. Į SeisComP automatinio apdorojimo grandinę buvo integruoti IDC STA/LTA detektorius ir DTK-PMCC detektorius. Įdiegus šią versiją, IDC lokatoriui signalas gali būti perduotas naudojant SeisComP interaktyviąją peržiūros priemonę „scolv“. Keli konvertavimo moduliai palaiko IDC duomenų ir produktų integravimą į SeisComP grindžiamą apdorojimo grandinę ir palengvina stoties konfigūracijos informacijos sinchronizaciją tarp nacionalinių duomenų centrų (NDC) ir IDC pasitelkiant duomenų paiešką ir importavimo modulius arba duomenų bazės dauginimą.

Nors naujieji moduliai suteikia NDC galimybę atgaminti IDC seisminių ir infragarso duomenų detektorių rezultatus, hidroakustinių duomenų apdorojimo klausimas dar nebuvo svarstomas. Be to, Seiscomp grindžiamos automatinio apdorojimo grandinės generuoti įvykiai gerokai skiriasi nuo IDC generuotų įvykių. Taip yra dėl programinės įrangos, naudojamos įvykiams generuoti IDC ir SeisComP grandinėse, skirtumų.

Tikslai

Šio projekto tikslas – išplėsti SeisComP ir SeisComP modulių, kurie diegiami NDC pakete, pajėgumus siekiant:

| — | hidroakustiniams duomenims skirtą IDC signalų detektorių integruoti į NDC paketą, įskaitant hidroakustiniams aptikimams būdingų charakteristikų nustatymą. Tai suteiktų galimybę nacionaliniams duomenų centrams aptikti signalus iš TSS hidroakustinių stočių, naudojančių tą pačią programinę įrangą, kuri naudojama apdorojimui IDC; |
| --- | --- |

—

hidroakustiniams duomenims skirtą IDC signalų detektorių integruoti į NDC paketą, įskaitant hidroakustiniams aptikimams būdingų charakteristikų nustatymą. Tai suteiktų galimybę nacionaliniams duomenų centrams aptikti signalus iš TSS hidroakustinių stočių, naudojančių tą pačią programinę įrangą, kuri naudojama apdorojimui IDC;

| — | IDC naudojamą NET-VISA detektorių integruoti į SeisComP apdorojimo grandinę ir galutiniam naudotojui suteikti galimybę naudotis sąsaja siekiant konfigūruoti NET-VISA kaip numatytąjį susiejiklį, kuris būtų naudojamas SeisComP. Tai padėtų nacionaliniams duomenų centrams, kurie TSS duomenis apdoroja naudodami SeisComP automatinę grandinę, sukurti tam įvykių aibę, kuri būtų panašesnė į tą, kuri generuota IDC; |
| --- | --- |

—

IDC naudojamą NET-VISA detektorių integruoti į SeisComP apdorojimo grandinę ir galutiniam naudotojui suteikti galimybę naudotis sąsaja siekiant konfigūruoti NET-VISA kaip numatytąjį susiejiklį, kuris būtų naudojamas SeisComP. Tai padėtų nacionaliniams duomenų centrams, kurie TSS duomenis apdoroja naudodami SeisComP automatinę grandinę, sukurti tam įvykių aibę, kuri būtų panašesnė į tą, kuri generuota IDC;

| — | stiprinti TSS duomenų integravimo į kitą atvirąją seisminės analizės programinę įrangą, pavyzdžiui, į SEISAN, pajėgumus. |
| --- | --- |

—

stiprinti TSS duomenų integravimo į kitą atvirąją seisminės analizės programinę įrangą, pavyzdžiui, į SEISAN, pajėgumus.

Siektini rezultatai

Visi šiuo projektu siektini rezultatai yra susiję su programinės įrangos modulių, kurie yra NDC paketo dalis, tobulinimu, taip pat su naujais programinės įrangos moduliais, kurie bus įdiegti būsimose NDC paketo versijose. Šie nauji ir patobulinti programinės įrangos moduliai nurodyti toliau.

| — | Dabartinis į SeisComP integruotas NDC paketo modulis „scdfx“ patobulintas, kad galėtų apdoroti hidroakustinius duomenis ir išsaugoti visas IDC užregistruotų hidroakustinių aptikimų charakteristikas. |
| --- | --- |

—

Dabartinis į SeisComP integruotas NDC paketo modulis „scdfx“ patobulintas, kad galėtų apdoroti hidroakustinius duomenis ir išsaugoti visas IDC užregistruotų hidroakustinių aptikimų charakteristikas.

| — | IDC HASE modulis, skirtas azimutui ir hidroakustinių signalų gavimo lėtumui nustatyti, integruotas į SeisComP modulį. |
| --- | --- |

—

IDC HASE modulis, skirtas azimutui ir hidroakustinių signalų gavimo lėtumui nustatyti, integruotas į SeisComP modulį.

| — | NET-VISA susiejiklis integruotas į SeisComP kaip nebūtinasis susiejiklis, kuris gali būti konfigūruotas siekiant jį naudoti vietoj SeisComP numatytojo susiejiklio. |
| --- | --- |

—

NET-VISA susiejiklis integruotas į SeisComP kaip nebūtinasis susiejiklis, kuris gali būti konfigūruotas siekiant jį naudoti vietoj SeisComP numatytojo susiejiklio.

| — | SeisComP patobulinta, kad joje būtų galima išsaugoti papildomas hidroakustinių aptikimų charakteristikas, taip pat infragarso aptikimų pikselius ir pikselių grupes. |
| --- | --- |

—

SeisComP patobulinta, kad joje būtų galima išsaugoti papildomas hidroakustinių aptikimų charakteristikas, taip pat infragarso aptikimų pikselius ir pikselių grupes.

| — | Patobulinti SeisComP eksporto moduliai, kad aptikimai ir jų charakteristikos, skirtos hidroakustinei ir infragarso programinei įrangai, galėtų būti eksportuojami į atvirojo kodo duomenų bazę. |
| --- | --- |

—

Patobulinti SeisComP eksporto moduliai, kad aptikimai ir jų charakteristikos, skirtos hidroakustinei ir infragarso programinei įrangai, galėtų būti eksportuojami į atvirojo kodo duomenų bazę.

| — | Patobulinta dabartinė programinė įranga, kad būtų galima atlikti visą TSS seisminių stočių konfigūraciją ir TSS duomenis importuoti į SAEISAN siekiant juos apdoroti kartu su ne TSS duomenimis, kurie svarbūs nacionaliniams duomenų centrams. |
| --- | --- |

—

Patobulinta dabartinė programinė įranga, kad būtų galima atlikti visą TSS seisminių stočių konfigūraciją ir TSS duomenis importuoti į SAEISAN siekiant juos apdoroti kartu su ne TSS duomenimis, kurie svarbūs nacionaliniams duomenų centrams.

Šis projektas bus vykdomas 12 mėnesių, naudojant lanksčiuosius programinės įrangos kūrimo metodus, pavyzdžiui, „Scrum“ arba „Kanban“, numatant išleistinus programinės įrangos išplėtimus ir užtikrinant, kad kas 4 savaites padidėtų funkcionalumas.

Planuojama surengti du praktinius seminarus su NDC atstovais siekiant šių tikslų:

| — | Pirmame seminare bus pristatytas projektas ir suteikta galimybė NDC atstovams nurodyti jų pačių NDC svarbius naudojimo atvejus, kuriais gali būti naudinga naudoti SeisComP automatinį susiejiklį (NET-VISA), siekiant formuoti SHI įvykius. Be to, tikimasi, kad testavimo tikslais nacionaliniai duomenų centrai tarptautiniam duomenų centrui pateiks testų duomenis iš jiems svarbių tinklų. |
| --- | --- |

—

Pirmame seminare bus pristatytas projektas ir suteikta galimybė NDC atstovams nurodyti jų pačių NDC svarbius naudojimo atvejus, kuriais gali būti naudinga naudoti SeisComP automatinį susiejiklį (NET-VISA), siekiant formuoti SHI įvykius. Be to, tikimasi, kad testavimo tikslais nacionaliniai duomenų centrai tarptautiniam duomenų centrui pateiks testų duomenis iš jiems svarbių tinklų.

| — | Antras seminaras turėtų būti laikomas projekto vykdymo metu sukurtos programinės įrangos testavimo laikotarpio pradžia. Tikėtina, kad ši programinė įranga apims į SeisComP integruotą NET-VISA susiejiklį ir į SeisComP integruotas PS stočių hidroakustinių duomenų apdorojimo priemones. |
| --- | --- |

—

Antras seminaras turėtų būti laikomas projekto vykdymo metu sukurtos programinės įrangos testavimo laikotarpio pradžia. Tikėtina, kad ši programinė įranga apims į SeisComP integruotą NET-VISA susiejiklį ir į SeisComP integruotas PS stočių hidroakustinių duomenų apdorojimo priemones.

Rezultatai

Galutinis siektinas rezultatas bus SeisComP grindžiama patobulinta automatinio apdorojimo grandinė, kuri turės būti išplatinta NDC.

Pagrindinis rezultatas – suteikti NDC papildomų pajėgumų automatiniu būdu apdoroti IDC duomenis, NDC pakete sujungti duomenis iš TSS ir ne TSS stočių ir atgaminti IDC rezultatus atliekant automatinį apdorojimą NDC pakete.

2 projektas. Infragarso duomenų apdorojimui skirtos interaktyvios sistemos plėtotė

Bendra informacija

Nuo 2013 m. IDC dirba tiek infragarso automatinės sistemos perprojektavimo, tiek projektų „Išplėstinis NDC paketas“ klausimais, o 2016 m. išleido atitinkamą programinės įrangos versiją. Pastangos, susijusios su infragarso duomenų apdorojimo sistema, apėmė automatinės apdorojimo matricos stočių sistemos ir interaktyvios peržiūros programinės įrangos kūrimą. Tada šios priemonės buvo integruotos į NDC paketą ir IDC aplinką.

Pirminė nacionalinių duomenų centrų grįžtamoji informacija yra teigiama, nes jie įgijo pajėgumų infragarso technologijų srityje. Šiuo metu IDC gauna prašymų dėl infragarso technologijoms skirto mokymo, taip pat pasiūlymų dėl priemonių tobulinimo ir plėtojimo, o tai yra daugiau, negu numatyta techninės priežiūros veikla.

IDC norėtų toliau dėti pastangas, kad būtų užbaigta kurti infragarso duomenų apdorojimo sistema siekiant patenkinti IDC ir TSS poreikius, taip pat paremti NDC prašymą dėl programinės įrangos ir į jį atsižvelgti.

Tikslai:

| — | remti stočių apdorojimo sistemos plėtojimą, kad būtų nuolat tenkinami TSS ir IDC operacijų palaikymo poreikiai; |
| --- | --- |

—

remti stočių apdorojimo sistemos plėtojimą, kad būtų nuolat tenkinami TSS ir IDC operacijų palaikymo poreikiai;

| — | paremti NDC prašymus dėl programinės įrangos, jos atnaujinimo ir funkcijų, kad NDC galėtų vykdyti savo veiklą; |
| --- | --- |

—

paremti NDC prašymus dėl programinės įrangos, jos atnaujinimo ir funkcijų, kad NDC galėtų vykdyti savo veiklą;

| — | toliau diegti naujausias funkcijas, kad būtų galima geriau analizuoti infragarso signalus, siekiant išlaikyti infragarso technologijų mokslinį patikimumą CTBTO; |
| --- | --- |

—

toliau diegti naujausias funkcijas, kad būtų galima geriau analizuoti infragarso signalus, siekiant išlaikyti infragarso technologijų mokslinį patikimumą CTBTO;

| — | dirbti siekiant įtraukti infragarso bangų sklidimo modelius, pagal kuriuos galima atlikti neapibrėžčių kiekybinį įvertinimą, kartu nustatant didelės skiriamosios gebos atmosferines specifikacijas infragarso fazės susiejimo, įvykio formavimosi ir išsamios įvykio analizės metu, kad būtų pasiekti vidutinio laikotarpio strategijos tikslai. |
| --- | --- |

—

dirbti siekiant įtraukti infragarso bangų sklidimo modelius, pagal kuriuos galima atlikti neapibrėžčių kiekybinį įvertinimą, kartu nustatant didelės skiriamosios gebos atmosferines specifikacijas infragarso fazės susiejimo, įvykio formavimosi ir išsamios įvykio analizės metu, kad būtų pasiekti vidutinio laikotarpio strategijos tikslai.

Rezultatai:

| — | toliau didinti IDC infragarso sistemos techninį ir mokslinį patikimumą ir užtikrinti IDC ir TSS operacijų palaikymą; |
| --- | --- |

—

toliau didinti IDC infragarso sistemos techninį ir mokslinį patikimumą ir užtikrinti IDC ir TSS operacijų palaikymą;

| — | toliau intensyvinti veiklą NDC paketo programinės įrangos srityje, kuri buvo pradėta pagal Sprendimą 2012/699/BUSP ir pratęsta pagal Sprendimą (BUSP) 2015/1837, kad nacionaliniai duomenų centrai galėtų apdoroti TSS pateiktus duomenis tiek CTBT įgyvendinimo stebėsenos, tiek nacionaliniais tikslais. Vykdant tą veiklą buvo sukurta tvirta NDC naudotojų bazė, o siūlomo projekto rezultatai padės įgyti NDC pasitikėjimą tikrinimo sistemos patikimumu; |
| --- | --- |

—

toliau intensyvinti veiklą NDC paketo programinės įrangos srityje, kuri buvo pradėta pagal Sprendimą 2012/699/BUSP ir pratęsta pagal Sprendimą (BUSP) 2015/1837, kad nacionaliniai duomenų centrai galėtų apdoroti TSS pateiktus duomenis tiek CTBT įgyvendinimo stebėsenos, tiek nacionaliniais tikslais. Vykdant tą veiklą buvo sukurta tvirta NDC naudotojų bazė, o siūlomo projekto rezultatai padės įgyti NDC pasitikėjimą tikrinimo sistemos patikimumu;

| — | bendradarbiauti su nacionaliniais duomenų centrais, kad dedant pastangas IDC perprojektavimo srityje būtų sukurta pažangiausia infragarso sistema. |
| --- | --- |

—

bendradarbiauti su nacionaliniais duomenų centrais, kad dedant pastangas IDC perprojektavimo srityje būtų sukurta pažangiausia infragarso sistema.

B.   Integruotas informavimo ir pajėgumų stiprinimas pasitelkiant techninę pagalbą, švietimą ir mokymą

Projektas. Bendradarbiavimas su sutartį pasirašiusiomis ir jos nepasirašiusiomis valstybėmis siekiant remti CTBT ir jos tikrinimo sistemą užtikrinant integruotą informavimo ir pajėgumų stiprinimą

Bendra informacija

Pasitvirtino, kad siekiant sustiprinti CTBT tikrinimo sistemą būtina stiprinti pajėgumus. Daugelis CTBT TSS stočių yra arba bus besivystančių šalių teritorijoje ir jas valdo besivystančių šalių institucijos. Be to, daugelis besivystančių šalių kuria ir gerina savo NDC, kad jie galėtų visokeriopai pasinaudoti tikrinimo sistemos generuojamais duomenimis ir produktais. Šiuo atžvilgiu, finansuojant Sąjungos lėšomis, daugiau kaip 40 nacionalinių duomenų centrų buvo įdiegtos pajėgumų stiprinimo sistemos, kurioms reikia reguliarios techninės priežiūros ir kurias kartais reikia pakeisti.

Vykdant integruoto informavimo ir pajėgumų stiprinimo veiklą besivystančių šalių ekspertams suteikiama reikiama bendra informacija ir rengiamas mokymas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų dalyvavimui CTBTO parengiamosios komisijos sprendimų priėmimo ir politikos rengimo procesuose. Toks dalyvavimas yra itin svarbus siekiant patvirtinti CTBT demokratinį ir dalyvaujamąjį pobūdį; tai savo ruožtu yra pasitikėjimo stiprinimo priemonė, padedanti gauti CTBT nepasirašiusių valstybių paramą.

Vienas iš pagrindinių integruoto informavimo ir pajėgumų stiprinimo elementų yra tai, kad sekretoriatas toliau vykdo mokymo ir švietimo veiklą, kuria siekiama stiprinti ir išlaikyti būtinus pajėgumus, susijusius su CTBT ir jos tikrinimo sistemos techniniais, moksliniais, teisiniais ir politiniais aspektais, ypač daug dėmesio skiriant CTBT nepasirašiusioms arba neratifikavusioms valstybėms. Ta mokymo ir švietimo veikla apima visų skyrių pastangas bei išteklius, jai taip pat naudingas Pripažintų ekspertų grupės narių dalyvavimas ir CTBTO jaunimo grupės narių teikiama parama.

Tikslai

CTBTO parengiamosios komisijos integruoto informavimo ir pajėgumų stiprinimo veiklos tikslai yra šie:

| a) | prisidėti užtikrinant CTBT visuotinį taikymą; |
| --- | --- |

a)

prisidėti užtikrinant CTBT visuotinį taikymą;

| b) | gerinti CTBT įsigaliojimo perspektyvas ir |
| --- | --- |

b)

gerinti CTBT įsigaliojimo perspektyvas ir

| c) | stiprinti ir išlaikyti paramą CTBT tikrinimo sistemai. |
| --- | --- |

c)

stiprinti ir išlaikyti paramą CTBT tikrinimo sistemai.

Veikla siekiant užtikrinti visuotinį taikymą ir įsigaliojimą:

| — | internetinės šviečiamosios medžiagos ir priemonių kūrimas; |
| --- | --- |

—

internetinės šviečiamosios medžiagos ir priemonių kūrimas;

| — | mokymas, moksliniai ir diplomatiniai seminarai ir konferencijos; |
| --- | --- |

—

mokymas, moksliniai ir diplomatiniai seminarai ir konferencijos;

| — | dalyvavimas svarbiuose renginiuose ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais. |
| --- | --- |

—

dalyvavimas svarbiuose renginiuose ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais.

Veikla siekiant stiprinti ir išlaikyti paramą CTBT tikrinimo sistemai:

| — | programinės įrangos ir infrastruktūros kūrimas; |
| --- | --- |

—

programinės įrangos ir infrastruktūros kūrimas;

| — | seminarai techniniais klausimais; |
| --- | --- |

—

seminarai techniniais klausimais;

| — | sisteminis mokymas išplėstinio NDC paketo (eNIAB) programinės įrangos srityje; |
| --- | --- |

—

sisteminis mokymas išplėstinio NDC paketo (eNIAB) programinės įrangos srityje;

| — | parama TSS duomenų apdorojimo integravimui į nacionalinius ir regioninius seisminius tinklus; |
| --- | --- |

—

parama TSS duomenų apdorojimo integravimui į nacionalinius ir regioninius seisminius tinklus;

| — | taisomosios techninės pagalbos teikimas, susijęs su pajėgumų stiprinimo sistemų įranga ir jos technine priežiūra arba keitimu. |
| --- | --- |

—

taisomosios techninės pagalbos teikimas, susijęs su pajėgumų stiprinimo sistemų įranga ir jos technine priežiūra arba keitimu.

Rezultatai

Didesni CTBT ir jos tikrinimo sistemos pajėgumai ir informuotumas apie jas ir didesni tikrinimo sistemos operaciniai pajėgumai. Valstybės, kurios turi pasirašyti ir (arba) ratifikuoti CTBT, įskaitant CTBT 2 priede išvardytas valstybes, sužinos apie CTBT ir tikrinimo sistemos teikiamą naudą.

---

| 2018 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/46

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2018/299

2018 m. vasario 26 d.

dėl Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo, remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – ES MNG neplatinimo strategija), kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis tiek Sąjungoje, tiek ir trečiosiose valstybėse, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – ES MNG neplatinimo strategija), kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis tiek Sąjungoje, tiek ir trečiosiose valstybėse, sąrašas;

| (2) | Sąjunga aktyviai įgyvendina ES MNG neplatinimo strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pavyzdžiui, Sąjungoje plėtoja būtinas struktūras; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga aktyviai įgyvendina ES MNG neplatinimo strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pavyzdžiui, Sąjungoje plėtoja būtinas struktūras;

| (3) | 2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė išvadas ir dokumentą „Naujos Europos Sąjungos veiksmų kryptys kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“ (toliau – naujos veiksmų kryptys), kuriame teigiama, kad masinio naikinimo ginklų (toliau – MNG) platinimas tebėra vienas iš didžiausių iššūkių saugumo srityje ir kad neplatinimo politika yra labai svarbi bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) dalis; |
| --- | --- |

(3)

2008 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė išvadas ir dokumentą „Naujos Europos Sąjungos veiksmų kryptys kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“ (toliau – naujos veiksmų kryptys), kuriame teigiama, kad masinio naikinimo ginklų (toliau – MNG) platinimas tebėra vienas iš didžiausių iššūkių saugumo srityje ir kad neplatinimo politika yra labai svarbi bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) dalis;

| (4) | naujose veiksmų kryptyse Taryba ragina kompetentingų sudėčių tarybą ir organus, Komisiją, kitas institucijas ir valstybes nares imtis konkrečių tolesnių su tuo dokumentu susijusių veiksmų; |
| --- | --- |

(4)

naujose veiksmų kryptyse Taryba ragina kompetentingų sudėčių tarybą ir organus, Komisiją, kitas institucijas ir valstybes nares imtis konkrečių tolesnių su tuo dokumentu susijusių veiksmų;

| (5) | naujose veiksmų kryptyse Taryba pabrėžia, kad vykdydama veiksmus ginklų platinimo prevencijos srityje Sąjunga galėtų pasinaudoti nevyriausybinio ginklų neplatinimo tinklo, kuriame suburtos užsienio politikos institucijos ir mokslinių tyrimų centrai, besispecializuojantys Sąjungos strateginėse srityse, parama ir kartu remtis naudingais jau veikiančiais tinklais. Toks tinklas galėtų apimti ir trečiosiose valstybėse veikiančias institucijas, su kuriomis Sąjunga veda konkretų dialogą ginklų neplatinimo klausimais; |
| --- | --- |

(5)

naujose veiksmų kryptyse Taryba pabrėžia, kad vykdydama veiksmus ginklų platinimo prevencijos srityje Sąjunga galėtų pasinaudoti nevyriausybinio ginklų neplatinimo tinklo, kuriame suburtos užsienio politikos institucijos ir mokslinių tyrimų centrai, besispecializuojantys Sąjungos strateginėse srityse, parama ir kartu remtis naudingais jau veikiančiais tinklais. Toks tinklas galėtų apimti ir trečiosiose valstybėse veikiančias institucijas, su kuriomis Sąjunga veda konkretų dialogą ginklų neplatinimo klausimais;

| (6) | 2005 m. gruodžio 15 ir 16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (toliau – ES ŠLG strategija), kurioje nustatytos Sąjungos veiksmų gairės šaulių ir lengvųjų ginklų (toliau – ŠLG) srityje. ES ŠLG strategijoje teigiama, kad neteisėtas ŠLG bei jų šaudmenų kaupimas ir prekyba jais kelia didelę grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

(6)

2005 m. gruodžio 15 ir 16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją (toliau – ES ŠLG strategija), kurioje nustatytos Sąjungos veiksmų gairės šaulių ir lengvųjų ginklų (toliau – ŠLG) srityje. ES ŠLG strategijoje teigiama, kad neteisėtas ŠLG bei jų šaudmenų kaupimas ir prekyba jais kelia didelę grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui;

| (7) | ES ŠLG strategijoje nustatyta, kad vienas iš tikslų yra poreikis skatinti veiksmingą daugiašališkumą, kad būtų sukurti tarptautiniai, regioniniai arba Sąjungos ir jos valstybių narių vidaus mechanizmai, nukreipti prieš ŠLG bei jų šaudmenų tiekimą ir destabilizuojantį plitimą; |
| --- | --- |

(7)

ES ŠLG strategijoje nustatyta, kad vienas iš tikslų yra poreikis skatinti veiksmingą daugiašališkumą, kad būtų sukurti tarptautiniai, regioniniai arba Sąjungos ir jos valstybių narių vidaus mechanizmai, nukreipti prieš ŠLG bei jų šaudmenų tiekimą ir destabilizuojantį plitimą;

| (8) | 2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/430/BUSP (1), kuriuo sukurtas Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklas ir nustatyta, kad techninį to sprendimo įgyvendinimą turi atlikti ES konsorciumas masinio naikinimo ginklų neplatinimo klausimais (toliau – konsorciumas); |
| --- | --- |

(8)

2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/430/BUSP (1), kuriuo sukurtas Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklas ir nustatyta, kad techninį to sprendimo įgyvendinimą turi atlikti ES konsorciumas masinio naikinimo ginklų neplatinimo klausimais (toliau – konsorciumas);

| (9) | konsorciumo pasirinkimas vieninteliu dotacijos gavėju šiuo atveju pateisinamas dėl Sąjungos pasiryžimo, kuriam pritaria valstybės narės, tęsti vaisingą bendradarbiavimą su Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklu, kuris padeda kurti bendrą Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo kultūrą, taip pat padeda Sąjungai plėtoti ir formuoti politiką tose srityse ir didinti Sąjungos matomumą. Šiuo atveju 100 % finansavimo reikia dėl paties konsorciumo pobūdžio – jis yra sukurtas Sąjungos ir visiškai priklausomas nuo Sąjungos paramos. Konsorciumas neturi jokių nepriklausomų finansinių išteklių ar teisinių įgaliojimų gauti kitų lėšų. Be to, konsorciumas, greta keturių valdymą vykdančių mokslinių institutų, yra sukūręs tinklą, į kurį suburta daugiau nei 70 mokslinių institutų ir mokslinių tyrimų centrų, kuriuose sukauptos beveik visos Sąjungos turimos nevyriausybinės ekspertinės žinios; |
| --- | --- |

(9)

konsorciumo pasirinkimas vieninteliu dotacijos gavėju šiuo atveju pateisinamas dėl Sąjungos pasiryžimo, kuriam pritaria valstybės narės, tęsti vaisingą bendradarbiavimą su Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklu, kuris padeda kurti bendrą Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo kultūrą, taip pat padeda Sąjungai plėtoti ir formuoti politiką tose srityse ir didinti Sąjungos matomumą. Šiuo atveju 100 % finansavimo reikia dėl paties konsorciumo pobūdžio – jis yra sukurtas Sąjungos ir visiškai priklausomas nuo Sąjungos paramos. Konsorciumas neturi jokių nepriklausomų finansinių išteklių ar teisinių įgaliojimų gauti kitų lėšų. Be to, konsorciumas, greta keturių valdymą vykdančių mokslinių institutų, yra sukūręs tinklą, į kurį suburta daugiau nei 70 mokslinių institutų ir mokslinių tyrimų centrų, kuriuose sukauptos beveik visos Sąjungos turimos nevyriausybinės ekspertinės žinios;

| (10) | 2014 m. kovo 10 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/129/BUSP (2), kuriuo dar trims metams pratęsė Sąjungos tęstinį Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veiklos skatinimą ir finansinę paramą tai veiklai vykdyti, ir pavedė konsorciumui to sprendimo techninį įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(10)

2014 m. kovo 10 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/129/BUSP (2), kuriuo dar trims metams pratęsė Sąjungos tęstinį Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veiklos skatinimą ir finansinę paramą tai veiklai vykdyti, ir pavedė konsorciumui to sprendimo techninį įgyvendinimą;

| (11) | 2017 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė sprendimą (BUSP) 2017/632 (3), kuriuo numatyta pratęsti Sprendimo 2014/129/BUSP galiojimą, siekiant sudaryti galimybę tęsti veiklos įgyvendinimą iki 2017 m. liepos 2 d.; |
| --- | --- |

(11)

2017 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė sprendimą (BUSP) 2017/632 (3), kuriuo numatyta pratęsti Sprendimo 2014/129/BUSP galiojimą, siekiant sudaryti galimybę tęsti veiklos įgyvendinimą iki 2017 m. liepos 2 d.;

| (12) | 2017 m. liepos 4 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1195 (4), kuriuo Sprendimo 2014/129/BUSP įgyvendinimo laikotarpis pratęstas nuo 2017 m. liepos 3 d. iki gruodžio 31 d., siekiant sudaryti galimybę 2017 m. surengti vieną iš pagrindinių kasmetinių konferencijų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimu, taip pat tęsti konsorciumo internetinės platformos techninę priežiūrą ir atnaujinimą; |
| --- | --- |

(12)

2017 m. liepos 4 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1195 (4), kuriuo Sprendimo 2014/129/BUSP įgyvendinimo laikotarpis pratęstas nuo 2017 m. liepos 3 d. iki gruodžio 31 d., siekiant sudaryti galimybę 2017 m. surengti vieną iš pagrindinių kasmetinių konferencijų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimu, taip pat tęsti konsorciumo internetinės platformos techninę priežiūrą ir atnaujinimą;

| (13) | Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo ir konsorciumo pavadinimai bus patikslinti į juos įtraukiant žodį „nusiginklavimas“, laikantis 2016 m. spalio 27 d. priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl branduolinio saugumo ir ginklų neplatinimo išdėstytų rekomendacijų, |
| --- | --- |

(13)

Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo ir konsorciumo pavadinimai bus patikslinti į juos įtraukiant žodį „nusiginklavimas“, laikantis 2016 m. spalio 27 d. priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl branduolinio saugumo ir ginklų neplatinimo išdėstytų rekomendacijų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekiant prisidėti prie ES MNG neplatinimo strategijos, grindžiamos veiksmingo daugiašališkumo, prevencijos ir bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis principais, geresnio įgyvendinimo, Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo veiklos tęstinis skatinimas ir parama tai veiklai pratęsiami 42 mėnesiams siekiant šių tikslų:

| a) | skatinti politinį ir su saugumu susijusį dialogą bei ilgalaikę diskusiją dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių pilietinėse visuomenėse ir, visų pirma, tarp ekspertų, mokslininkų ir akademinės bendruomenės narių; |
| --- | --- |

a)

skatinti politinį ir su saugumu susijusį dialogą bei ilgalaikę diskusiją dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių pilietinėse visuomenėse ir, visų pirma, tarp ekspertų, mokslininkų ir akademinės bendruomenės narių;

| b) | sudaryti galimybę atitinkamų Tarybos parengiamųjų organų dalyviams konsultuotis su tinklu ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, o valstybių narių atstovams – dalyvauti tinklo posėdžiuose; |
| --- | --- |

b)

sudaryti galimybę atitinkamų Tarybos parengiamųjų organų dalyviams konsultuotis su tinklu ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, o valstybių narių atstovams – dalyvauti tinklo posėdžiuose;

| c) | būti naudingu pagrindu Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės veiksmams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, visų pirma teikiant ataskaitas ir (arba) rekomendacijas Sąjungos vyriausiojo įgaliotino užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) atstovams; |
| --- | --- |

c)

būti naudingu pagrindu Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės veiksmams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, visų pirma teikiant ataskaitas ir (arba) rekomendacijas Sąjungos vyriausiojo įgaliotino užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) atstovams;

| d) | prisidėti prie trečiųjų valstybių informuotumo apie su ginklų platinimu ir nusiginklavimu susijusias problemas ir būtinybę dirbti bendradarbiaujant su Sąjunga ir daugiašaliuose forumuose, visų pirma Jungtinėse Tautose, didinimo, siekiant užkirsti kelią pasauliniu mastu susirūpinimą keliančioms ginklų platinimo programoms, atgrasyti nuo jų, sustabdyti jas ir, jei įmanoma, jas eliminuoti; |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie trečiųjų valstybių informuotumo apie su ginklų platinimu ir nusiginklavimu susijusias problemas ir būtinybę dirbti bendradarbiaujant su Sąjunga ir daugiašaliuose forumuose, visų pirma Jungtinėse Tautose, didinimo, siekiant užkirsti kelią pasauliniu mastu susirūpinimą keliančioms ginklų platinimo programoms, atgrasyti nuo jų, sustabdyti jas ir, jei įmanoma, jas eliminuoti;

| e) | prisidėti prie Sąjungos ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų ir Vyriausybių ekspertinių žinių ir institucinių gebėjimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse plėtojimo. |
| --- | --- |

e)

prisidėti prie Sąjungos ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų ir Vyriausybių ekspertinių žinių ir institucinių gebėjimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse plėtojimo.

2.   Atsižvelgiant į ES ŠLG strategiją, Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklas savo veikloje neapsiriboja klausimų, susijusių su MNG ir jų siuntimo į taikinius sistemų platinimo keliama grėsme, nagrinėjimu, bet taip pat svarsto klausimus, susijusius su įprastiniais ginklais, įskaitant ŠLG. Įtraukus įprastinių ginklų klausimus į tinklo veiklos sritį atsiras puiki galimybė palaikyti dialogą ir teikti rekomendacijas dėl Sąjungos veiksmų šioje srityje atsižvelgiant į įgyvendinamą ES ŠLG strategiją ir Sąjungos politiką įprastinių ginklų srityje.

3.   Todėl Sąjungos remiamais projektais vykdoma ši konkreti veikla:

| a) | suteikiamos priemonės surengti pagrindines kasmetines konferencijas su trečiosiomis valstybėmis ir pilietine visuomene ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, siekiant aptarti bei nustatyti kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu tolesnes priemones, ir tarpusavyje susijusius nusiginklavimo tikslus, taip pat nagrinėti su įprastiniais ginklais susijusias problemas, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu. Konferencijose taip pat bus tarptautiniu mastu propaguojama ES MNG neplatinimo strategija ir ES ŠLG strategija, Sąjungos institucijų bei mokslinių institutų vaidmuo Sąjungoje šioje srityje, siekiant didinti Sąjungos politikos šioje srityje matomumą ir teikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams; |
| --- | --- |

a)

suteikiamos priemonės surengti pagrindines kasmetines konferencijas su trečiosiomis valstybėmis ir pilietine visuomene ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, siekiant aptarti bei nustatyti kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu tolesnes priemones, ir tarpusavyje susijusius nusiginklavimo tikslus, taip pat nagrinėti su įprastiniais ginklais susijusias problemas, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu. Konferencijose taip pat bus tarptautiniu mastu propaguojama ES MNG neplatinimo strategija ir ES ŠLG strategija, Sąjungos institucijų bei mokslinių institutų vaidmuo Sąjungoje šioje srityje, siekiant didinti Sąjungos politikos šioje srityje matomumą ir teikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams;

| b) | suteikiamos priemonės surengti Sąjungos institucijų, valstybių narių atstovų ir akademinės bendruomenės ekspertų kasmetinius konsultacinius posėdžius, kad būtų pasikeista nuomonėmis pagrindiniais klausimais ir apie svarbiausius pokyčius nusiginklavimo ginklų neplatinimo ir ginkluotės eksporto kontrolės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams; |
| --- | --- |

b)

suteikiamos priemonės surengti Sąjungos institucijų, valstybių narių atstovų ir akademinės bendruomenės ekspertų kasmetinius konsultacinius posėdžius, kad būtų pasikeista nuomonėmis pagrindiniais klausimais ir apie svarbiausius pokyčius nusiginklavimo ginklų neplatinimo ir ginkluotės eksporto kontrolės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams;

| c) | suteikiamos priemonės surengti iki devynių ad hoc ekspertų ir specialistų seminarų įvairiais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams; |
| --- | --- |

c)

suteikiamos priemonės surengti iki devynių ad hoc ekspertų ir specialistų seminarų įvairiais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams;

| d) | suteikiamos priemonės parengti ir paskelbti iki 20 politikos dokumentų, kuriuose nagrinėjamos į konsorciumo įgaliojimų sritį įeinančios temos ir pasiūloma tolesnių politinių sprendimų ir (arba) veiklos lygmens politikos galimybių; |
| --- | --- |

d)

suteikiamos priemonės parengti ir paskelbti iki 20 politikos dokumentų, kuriuose nagrinėjamos į konsorciumo įgaliojimų sritį įeinančios temos ir pasiūloma tolesnių politinių sprendimų ir (arba) veiklos lygmens politikos galimybių;

| e) | suteikiamos priemonės nuolatiniam valdymui ir tolesniam konsorciume esančios pagalbos tarnybos plėtojimui, kad būtų teikiamos ad hoc konsultacijos įvairiais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse siekiant atsakymus pateikti per dvi tris savaites, be kita ko, parengiant iki 18 ekspertų dokumentų; |
| --- | --- |

e)

suteikiamos priemonės nuolatiniam valdymui ir tolesniam konsorciume esančios pagalbos tarnybos plėtojimui, kad būtų teikiamos ad hoc konsultacijos įvairiais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse siekiant atsakymus pateikti per dvi tris savaites, be kita ko, parengiant iki 18 ekspertų dokumentų;

| f) | suteikiamos priemonės toliau didinti Sąjungos ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų ir Vyriausybių informuotumą, švietimą ir plėtoti jų ekspertines žinias bei institucinius gebėjimus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, pasitelkiant šias priemones:






  — | prižiūrint ir toliau plėtojant e. mokymosi kursą, kuris apimtų visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus, |
| --- | --- | --- |

f)

suteikiamos priemonės toliau didinti Sąjungos ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų ir Vyriausybių informuotumą, švietimą ir plėtoti jų ekspertines žinias bei institucinius gebėjimus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, pasitelkiant šias priemones:

—

prižiūrint ir toliau plėtojant e. mokymosi kursą, kuris apimtų visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus,

| — | sukuriant iki 36 stažuočių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje antrosios studijų pakopos studentams arba jauniems diplomatams iš Sąjungos ir trečiųjų valstybių, |
| --- | --- |

—

sukuriant iki 36 stažuočių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje antrosios studijų pakopos studentams arba jauniems diplomatams iš Sąjungos ir trečiųjų valstybių,

| — | rengiant metinius pažintinius vizitus Briuselyje JT nusiginklavimo studijų programos dalyviams, siekiant skatinti ir didinti Sąjungos politikos ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginkluotės eksporto kontrolės srityje matomumą, |
| --- | --- |

—

rengiant metinius pažintinius vizitus Briuselyje JT nusiginklavimo studijų programos dalyviams, siekiant skatinti ir didinti Sąjungos politikos ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginkluotės eksporto kontrolės srityje matomumą,

| — | parengiant bandomąjį mokymo kursą siekiant didinti antrosios ir trečiosios pakopos gamtos mokslų studijų studentų informuotumą apie ginklų platinimo grėsmes, be kita ko, kylančias dėl mokslo ir technologijų vystymosi; |
| --- | --- |

—

parengiant bandomąjį mokymo kursą siekiant didinti antrosios ir trečiosios pakopos gamtos mokslų studijų studentų informuotumą apie ginklų platinimo grėsmes, be kita ko, kylančias dėl mokslo ir technologijų vystymosi;

| g) | suteikiamos priemonės toliau prižiūrėti, valdyti ir plėtoti interneto platformą ir susijusius socialinius tinklus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams palaikyti, suteikti unikalų forumą tyrimams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje Europoje, propaguoti Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklą, užmegzti ryšius su pasaulio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities bendruomene ir propaguoti konsorciumo teikiamus mokymo pasiūlymus – tiek mokymą vietoje, tiek e. mokymąsi. |
| --- | --- |

g)

suteikiamos priemonės toliau prižiūrėti, valdyti ir plėtoti interneto platformą ir susijusius socialinius tinklus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams palaikyti, suteikti unikalų forumą tyrimams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje Europoje, propaguoti Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklą, užmegzti ryšius su pasaulio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities bendruomene ir propaguoti konsorciumo teikiamus mokymo pasiūlymus – tiek mokymą vietoje, tiek e. mokymąsi.

Išsamus projektų aprašymas pateiktas priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą atsakingas vyriausiasis įgaliotinis.

2.   1 straipsnio 3 dalyje nurodytą veiklą apimančių projektų techninį įgyvendinimą vykdo konsorciumas, grindžiamas Strateginių mokslinių tyrimų fondu (la Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS)), Frankfurto taikos tyrimų institutu (HSFK/PRIF), Tarptautiniu strateginių tyrimų institutu (IISS), Stokholmo tarptautiniu taikos tyrimų institutu (SIPRI), Tarptautinių reikalų institutu (IAI) Romoje ir Vienos nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo centru (VCDNP). Konsorciumas vykdo šią užduotį vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Šiuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis ir konsorciumas sudaro būtinus susitarimus.

3.   Valstybės narės ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) siūlo prioritetus ir konkrečias jas dominančias temas, kurie turėtų būti įvertinti konsorciumo mokslinių tyrimų programose ir nagrinėjami darbiniuose dokumentuose ir seminaruose, laikantis Sąjungos politikos.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 3 dalyje nurodytą veiklą apimantiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 4 507 004,70 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai tvarkomos. Šiuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimą su konsorciumu. Susitarime numatoma, kad konsorciumas turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą jo dydžiui.

4.   Komisija siekia, kad 3 dalyje nurodytas finansavimo susitarimas būtų sudarytas kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo. Ji informuoja Tarybą apie sunkumus, kurie kyla minėto proceso metu, ir praneša susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, parengtą remiantis reguliariomis konsorciumo rengiamomis ataskaitomis. Taryba tų ataskaitų pagrindu atlieka įvertinimą.

2.   Komisija teikia ataskaitas dėl 1 straipsnio 3 dalyje nurodytų projektų finansinių aspektų.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 42 mėnesiams po 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo.

Tačiau jis nustoja galioti po šešių mėnesių nuo jo įsigaliojimo, jei iki to laiko nesudaromas minėtas finansavimo susitarimas.

Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/430/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo sukūrimo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą (OL L 202, 2010 8 4, p. 5).

1

(2)  
  2014 m. kovo 10 d. Tarybos sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo (OL L 71, 2014 3 12, p. 3).

2

(3)  
  2017 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/632, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą veiklos skatinimo (OL L 90, 2017 4 4, p. 10).

3

(4)  
  2017 m. liepos 4 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1195, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2014/129/BUSP dėl Europos ginklų neplatinimo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo, remiant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą, veiklos skatinimo (OL L 172, 2017 7 5, p. 14).

4

---

PRIEDAS

EUROPOS GINKLŲ NEPLATINIMO IR NUSIGINKLAVIMO NEPRIKLAUSOMŲ MOKSLINIŲ INSTITUTŲ TINKLAS REMIANT ES KOVOS SU MASINIO NAIKINIMO GINKLŲ PLATINIMU STRATEGIJOS (ES MNG NEPLATINIMO STRATEGIJA) ĮGYVENDINIMĄ

1.   Tikslai

Šio sprendimo tikslas – toliau įgyvendinti „Naujas Europos Sąjungos veiksmų kryptis kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu“ (toliau – naujos veiksmų kryptys), išdėstytas 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadose, plėtojant 2003 m. ES MNG neplatinimo strategiją. Pagal naujas veiksmų kryptis, Sąjungai vykdant kovą su MNG platinimu jai galėtų būti naudinga nevyriausybinių ginklų neplatinimo mokslinių institutų tinklo teikiama parama. Tinklas turėtų suburti užsienio politikos institucijas ir mokslinių tyrimų centrus, kurie specializuojasi Sąjungos strateginėse srityse. Toks tinklas galėtų apimti ir trečiosiose valstybėse veikiančias institucijas, su kuriomis Sąjunga veda konkretų dialogą nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo klausimais.

Šis nepriklausomų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo mokslinių institutų tinklas (toliau – tinklas) toliau skatintų politinį bei su saugumu susijusį dialogą ir ilgalaikę diskusiją dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių ir tarpusavyje susijusiais nusiginklavimo klausimais pilietinėse visuomenėse, konkrečiau – tarp ekspertų, mokslininkų ir akademinės bendruomenės narių.

Tinklas savo darbe turi nagrinėti ir klausimus, susijusius su įprastiniais ginklais, įskaitant ŠLG, itin daug dėmesio skiriant priemonėms, užtikrinančioms nuolatinį ES ŠLG strategijos įgyvendinimą. Tinklas padės parengti naujų idėjų dėl Sąjungos veiksmų, susijusių su įprastiniais ginklais, įskaitant neteisėtą prekybą ŠLG bei jų šaudmenimis ir perteklinį jų kaupimą. Tai apima ne tik atsakomojo pobūdžio, bet ir prevencinius saugumo klausimų aspektus. Neteisėtos ir nereguliuojamos prekybos įprastiniais ginklais, įskaitant ŠLG, prevencija yra pripažinta kaip vienas iš Sąjungos prioritetų pagal Sutartį dėl prekybos ginklais (SPG).

Tinklas taip pat turi nagrinėti visus eksporto kontrolės aspektus, susijusius su MNG arba įprastiniais ginklais, įskaitant dvejopo naudojimo prekes, taip pat kosmoso saugumo klausimus.

Tinklas siekia padidinti trečiųjų valstybių informuotumą apie problemas, susijusias su MNG ir įprastinių ginklų platinimu, įskaitant neteisėtą prekybą ŠLG bei jų šaudmenimis ir perteklinį jų kaupimą, rengdamas leidinius, susitikimus, konferencijas ir tikslinius švietimo ir informavimo projektus. Be to, jis siekia didinti supratimą apie būtinybę dirbti bendradarbiaujant su Sąjunga ir daugiašaliuose forumuose, visų pirma Jungtinėse Tautose, siekiant pasauliniu mastu užkirsti kelią susirūpinimą keliančioms ginklų platinimo programoms ir neteisėtai prekybai ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniam jų kaupimui, atgrasyti nuo tokių veiksmų, sustabdyti juos ir, jei įmanoma, juos nutraukti.

Sąjunga nori remti šį tinklą taip:

| — | rengiant tris pagrindines kasmetines konferencijas ir – kaip šalutinius renginius – „naujos kartos praktinius seminarus“, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) atstovams, |
| --- | --- |

—

rengiant tris pagrindines kasmetines konferencijas ir – kaip šalutinius renginius – „naujos kartos praktinius seminarus“, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) atstovams,

| — | surengiant tris Sąjungos institucijų, valstybių narių atstovų ir akademinės bendruomenės ekspertų konsultacinius posėdžius, kad būtų pasikeista nuomonėmis pagrindiniais klausimais ir apie svarbiausius pokyčius nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginkluotės eksporto kontrolės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams, |
| --- | --- |

—

surengiant tris Sąjungos institucijų, valstybių narių atstovų ir akademinės bendruomenės ekspertų konsultacinius posėdžius, kad būtų pasikeista nuomonėmis pagrindiniais klausimais ir apie svarbiausius pokyčius nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginkluotės eksporto kontrolės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams,

| — | surengiant iki devynių ad hoc ekspertų ir specialistų seminarų visais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams, |
| --- | --- |

—

surengiant iki devynių ad hoc ekspertų ir specialistų seminarų visais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse, siekiant pateikti ataskaitas ir (arba) rekomendacijas vyriausiojo įgaliotinio atstovams,

| — | parengiant ir paskelbiant iki 20 politikos dokumentų, kuriuose bus nagrinėjamos į konsorciumo įgaliojimų sritį įeinančios temos ir pasiūloma tolesnių politinių ir (arba) veiklos politikos galimybių, |
| --- | --- |

—

parengiant ir paskelbiant iki 20 politikos dokumentų, kuriuose bus nagrinėjamos į konsorciumo įgaliojimų sritį įeinančios temos ir pasiūloma tolesnių politinių ir (arba) veiklos politikos galimybių,

| — | nuolat valdant ir toliau plėtojant konsorciume esančią pagalbos tarnybą, kad būtų teikiamos ad hoc konsultacijos visais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse siekiant atsakymus pateikti per dvi tris savaites, be kita ko, parengiant iki 18 ekspertų dokumentų, |
| --- | --- |

—

nuolat valdant ir toliau plėtojant konsorciume esančią pagalbos tarnybą, kad būtų teikiamos ad hoc konsultacijos visais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse siekiant atsakymus pateikti per dvi tris savaites, be kita ko, parengiant iki 18 ekspertų dokumentų,

| — | prižiūrint ir toliau plėtojant e. mokymosi kursą, kuris apimtų visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus, |
| --- | --- |

—

prižiūrint ir toliau plėtojant e. mokymosi kursą, kuris apimtų visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus,

| — | sukuriant iki 36 stažuočių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje antrosios studijų pakopos studentams arba jauniems diplomatams iš Sąjungos ir trečiųjų valstybių, |
| --- | --- |

—

sukuriant iki 36 stažuočių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje antrosios studijų pakopos studentams arba jauniems diplomatams iš Sąjungos ir trečiųjų valstybių,

| — | rengiant kasmetinius pažintinius vizitus Briuselyje JT nusiginklavimo studijų programos dalyviams, siekiant skatinti ir didinti Sąjungos politikos ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginklų eksporto kontrolės srityje matomumą, |
| --- | --- |

—

rengiant kasmetinius pažintinius vizitus Briuselyje JT nusiginklavimo studijų programos dalyviams, siekiant skatinti ir didinti Sąjungos politikos ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir ginklų eksporto kontrolės srityje matomumą,

| — | parengiant bandomąjį mokymo kursą siekiant didinti antrosios ir trečiosios pakopos gamtos mokslų studijų studentų informuotumą apie ginklų platinimo grėsmes, be kita ko, kylančias dėl mokslo ir technologijų vystymosi, |
| --- | --- |

—

parengiant bandomąjį mokymo kursą siekiant didinti antrosios ir trečiosios pakopos gamtos mokslų studijų studentų informuotumą apie ginklų platinimo grėsmes, be kita ko, kylančias dėl mokslo ir technologijų vystymosi,

| — | toliau išlaikant, valdant ir plėtojant interneto platformą ir susijusius socialinius tinklus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams palaikyti, suteikti vieną bendrą forumą moksliniams tyrimams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje Europoje, propaguoti tinklą, užmegzti ryšius su pasaulio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities bendruomene ir propaguoti konsorciumo teikiamus mokymo pasiūlymus – tiek mokymą vietoje, tiek e. mokymąsi. |
| --- | --- |

—

toliau išlaikant, valdant ir plėtojant interneto platformą ir susijusius socialinius tinklus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams palaikyti, suteikti vieną bendrą forumą moksliniams tyrimams ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje Europoje, propaguoti tinklą, užmegzti ryšius su pasaulio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities bendruomene ir propaguoti konsorciumo teikiamus mokymo pasiūlymus – tiek mokymą vietoje, tiek e. mokymąsi.

2.   Tinklo veiklos organizavimas

Tinklo veikloje gali dalyvauti visi atitinkami Sąjungos ir asocijuotųjų valstybių moksliniai institutai ir mokslinių tyrimų institutai, o jam vykdant veiklą visapusiškai gerbiama nuomonių įvairovė Sąjungoje. Jis kuo didesniu mastu dalyvaus vykdant visą konsorciumo veiklą, kad jo nariams būtų suteikta atsakomybė už veiklą ir jie būtų matomi.

Tinklas ir toliau skatins palaikyti ryšius Europos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srities mokslinių tyrimų bendruomenės viduje ir visų pirma užmegzti ryšius su gamtos mokslų atstovais, dirbančiais ChBRB saugumo srityje. Tinklas ir toliau sudarys palankesnes sąlygas nevyriausybiniams ekspertams, valstybių narių atstovams ir Sąjungos institucijoms palaikyti tarpusavio ryšius. Tinklas bus pasirengęs užmegzti ryšius su trečiųjų valstybių nevyriausybiniais subjektais pagal ES MNG neplatinimo strategiją ir ŠLG strategiją.

Tinklo įgaliojimai apima klausimus, susijusius su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų neplatinimu, nusiginklavimu ir su įprastiniais ginklais, įskaitant ŠLG, taip pat ginklų eksporto kontrole ir kosmoso saugumu.

Atitinkamų Tarybos parengiamųjų organų (tokių kaip CONOP, CODUN ir COARM) dalyviai galės su tinklu konsultuotis klausimais, susijusiais su nusiginklavimu ir neįprastinių ir įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, neplatinimu, o jų atstovai galės dalyvauti tinklo posėdžiuose. Jei įmanoma, tinklo posėdžiai gali būti rengiami prieš pat darbo grupių posėdžius arba iš karto po jų.

Tinklui toliau vadovaus ES konsorciumas masinio ginklų neplatinimo klausimais, kurį sudarė FRS, HSFK/PRIF, IISS, SIPRI, IAI ir VCDNP, ir kuriam bus pavesta vadovauti projektams, glaudžiai bendradarbiaujant su vyriausiojo įgaliotinio atstovais.

Konsorciumas, konsultuodamasis su vyriausiojo įgaliotinio atstovais ir valstybėmis narėmis, pakvies dalyvius, turinčius ekspertinių žinių MNG ir įprastinių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politikos srityse, į ekspertų seminarus ir pagrindines kasmetines konferencijas, taip pat paprašys jų paskelbti savo publikacijas ir informaciją apie savo veiklą tam skirtoje interneto svetainėje. Konsorciumas taip pat prisidės plėtojant tiek pareigūnų, tiek mokslininkų Sąjungoje ir už jos ribų kompetencijas ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais.

3.   Projektų aprašymas

3.1.   1 projektas. Pagrindinės kasmetinės konferencijos (su ataskaita ir (arba) rekomendacijomis) rengimas

3.1.1.   Projekto tikslas

Pagrindinėse kasmetinėse ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konferencijose, kuriose dalyvauja Vyriausybių ekspertai ir nepriklausomi Sąjungos, asocijuotųjų valstybių ir trečiųjų valstybių moksliniai institutai ir kiti akademinės bendruomenės specialistai, bus aptariami bei nustatomi kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu tolesnės priemonės ir tarpusavyje susiję nusiginklavimo tikslai, taip pat nagrinėjami su įprastiniais ginklais susiję iššūkiai, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu. Kasmetinėje konferencijoje, kuri yra svarbiausias projekto renginys, ir toliau bus didinamas informuotumas apie ES MNG neplatinimo strategiją, ES ŠLG strategiją bei naujas veiksmų kryptis ir susijusias institucijų dedamas įgyvendinimo pastangas.

Kasmetinėmis konferencijomis taip pat bus padedama stiprinti Europos mokslinių institutų, kurie specializuojasi su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiose srityse, vaidmenį bei sanglaudą ir didinti jų ir kitų institucijų, be kita ko, nuodugnių ekspertinių žinių nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo srityse neturinčiose pasaulio dalyse, gebėjimus.

Kasmetinėse konferencijose ir visuose parengiamuosiuose susitikimuose bus sprendžiami su nusiginklavimu ir ginklų neplatinimu susiję klausimai, kurie yra itin aktualūs Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) veiklai. Remiantis tų diskusijų ir konsorciumo prižiūrimo kito darbo rezultatais, bus parengtos vyriausiojo įgaliotinio atstovams skirtos politinės ataskaitos ir rekomendacijos dėl veiksmų. Ataskaita bus išplatinta atitinkamoms Sąjungos institucijoms bei valstybėms narėms ir paskelbta internete.

3.1.2.   Projekto rezultatai

| — | Pagrindinės Europos vadovaujamos tarptautinės ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konferencijos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, kuri ir toliau bus svarbiausia vieta, kurioje bus skatinamos strateginės diskusijos dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių, ir tarpusavyje susijusių nusiginklavimo tikslų sprendžiant su įprastiniais ginklais susijusias problemas, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu, tolesnis rengimas, |
| --- | --- |

—

Pagrindinės Europos vadovaujamos tarptautinės ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo konferencijos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, kuri ir toliau bus svarbiausia vieta, kurioje bus skatinamos strateginės diskusijos dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių, ir tarpusavyje susijusių nusiginklavimo tikslų sprendžiant su įprastiniais ginklais susijusias problemas, įskaitant kovą su neteisėta prekyba ŠLG bei jų šaudmenimis ir pertekliniu jų kaupimu, tolesnis rengimas,

| — | Sąjungos politikos MNG ir ŠLG neplatinimo srityje ir cheminių, biologinių, radiologinių ar branduolinių (ChBRB) veiksmų srityje matomumo tarp trečiųjų valstybių Vyriausybių pareigūnų, akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės atstovų ir jų informuotumo apie šią politiką didinimas, |
| --- | --- |

—

Sąjungos politikos MNG ir ŠLG neplatinimo srityje ir cheminių, biologinių, radiologinių ar branduolinių (ChBRB) veiksmų srityje matomumo tarp trečiųjų valstybių Vyriausybių pareigūnų, akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės atstovų ir jų informuotumo apie šią politiką didinimas,

| — | tinklo vaidmens ir sanglaudos, taip pat Sąjungos vaidmens šioje srityje propagavimas ir ginklų neplatinimo srities ekspertinių žinių platinimas šalyse, kuriose jos nėra pakankamos, įskaitant trečiąsias valstybes, |
| --- | --- |

—

tinklo vaidmens ir sanglaudos, taip pat Sąjungos vaidmens šioje srityje propagavimas ir ginklų neplatinimo srities ekspertinių žinių platinimas šalyse, kuriose jos nėra pakankamos, įskaitant trečiąsias valstybes,

| — | politinių ataskaitų ir (arba) rekomendacijų dėl veiksmų, kurios sustiprintų ES MNG neplatinimo strategijos ir ES ŠLG strategijos įgyvendinimą ir būtų naudingas pagrindas Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės veiksmams, susijusiems su ginklų neplatinimu ir įprastiniais ginklais, pateikimas, |
| --- | --- |

—

politinių ataskaitų ir (arba) rekomendacijų dėl veiksmų, kurios sustiprintų ES MNG neplatinimo strategijos ir ES ŠLG strategijos įgyvendinimą ir būtų naudingas pagrindas Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės veiksmams, susijusiems su ginklų neplatinimu ir įprastiniais ginklais, pateikimas,

| — | Sąjungos institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės ir trečiųjų valstybių informuotumo ir žinių apie grėsmes, susijusias su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonėmis, didinimas, kad jos galėtų geriau numatyti šias grėsmes. |
| --- | --- |

—

Sąjungos institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės ir trečiųjų valstybių informuotumo ir žinių apie grėsmes, susijusias su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonėmis, didinimas, kad jos galėtų geriau numatyti šias grėsmes.

3.1.3.   Projekto aprašymas

Projektu numatoma surengti tris pagrindines kasmetines konferencijas, prireikus ir parengiamuosius susitikimus, ir parengti atitinkamas ataskaitas ir (arba) rekomendacijas:

| — | kasmetinė 1,5 dienos trukmės konferencija Briuselyje, kurioje dalyvautų iki 300 ginklų neplatinimo, nusiginklavimo, ginkluotės kontrolės ir įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, srities ekspertų iš Sąjungos, asocijuotųjų valstybių ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų, akademinės bendruomenės ir Vyriausybių, |
| --- | --- |

—

kasmetinė 1,5 dienos trukmės konferencija Briuselyje, kurioje dalyvautų iki 300 ginklų neplatinimo, nusiginklavimo, ginkluotės kontrolės ir įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, srities ekspertų iš Sąjungos, asocijuotųjų valstybių ir trečiųjų valstybių mokslinių institutų, akademinės bendruomenės ir Vyriausybių,

| — | dėmesys naujos kartos specialistų, be kita ko, ne iš Europos ir Šiaurės Amerikos šalių, rengimui; jie bus pakviesti dieną prieš konferenciją arba dieną po konferencijos dalyvauti specializuotame mokyme ir apsilankyti atitinkamose Sąjungos institucijose, |
| --- | --- |

—

dėmesys naujos kartos specialistų, be kita ko, ne iš Europos ir Šiaurės Amerikos šalių, rengimui; jie bus pakviesti dieną prieš konferenciją arba dieną po konferencijos dalyvauti specializuotame mokyme ir apsilankyti atitinkamose Sąjungos institucijose,

| — | politinės ataskaitos ir (arba) rekomendacijos dėl veiksmų, kurios sustiprintų ES MNG neplatinimo strategijos ir ES ŠLG strategijos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

politinės ataskaitos ir (arba) rekomendacijos dėl veiksmų, kurios sustiprintų ES MNG neplatinimo strategijos ir ES ŠLG strategijos įgyvendinimą.

3.2.   2 projektas. Kasmetinių Sąjungos konsultacinių susitikimų rengimas

3.2.1.   Projekto tikslas

Projektu numatoma surengti tris kasmetinius konsultacinius susitikimus ir parengti atitinkamas ataskaitas ir (arba) rekomendacijas. Seminaruose turėtų būti nagrinėjami tiek trumpojo, tiek vidutinio laikotarpio iššūkiai Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse, visų pirma MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių, įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, ir naujų rūšių ginklų ir siuntimo į taikinį sistemų srityse. Juose taip pat turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos sprendimus priimantiems asmenims daugiausia dėmesio skirti ilgesnio laikotarpio iššūkiams ir tendencijoms ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje, taip pat kitiems aktualiems klausimams, kurie nėra jų įprastos kasdienės veiklos objektas.

Konsultaciniuose susitikimuose taip pat bus stiprinama Europos mokslinių institutų, kurie specializuojasi su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiose srityse, sanglauda ir bus padedama didinti gebėjimus šiose srityse, ypač tuose Sąjungos regionuose, kuriuose ekspertines žinias nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo srityje galima būtų pagerinti.

3.2.2.   Projekto rezultatai

| — | Politikos specialistų ir akademinės bendruomenės ekspertų iš valstybių narių, taip pat EIVT ir kitų Sąjungos institucijų specialistų vykdomas keitimasis informacija tarpusavyje apie dabartines ginklų platinimo tendencijas ir jų analizė, |
| --- | --- |

—

Politikos specialistų ir akademinės bendruomenės ekspertų iš valstybių narių, taip pat EIVT ir kitų Sąjungos institucijų specialistų vykdomas keitimasis informacija tarpusavyje apie dabartines ginklų platinimo tendencijas ir jų analizė,

| — | diskusijos apie geriausius būdus ir priemones įgyvendinti Sąjungos kovos su ginklų platinimu politiką, |
| --- | --- |

—

diskusijos apie geriausius būdus ir priemones įgyvendinti Sąjungos kovos su ginklų platinimu politiką,

| — | nepriklausomų Sąjungos mokslinių institutų konstruktyvių atsiliepimų apie kovos su MNG ir ŠLG platinimu strategijas teikimas Sąjungai ir specialistų pasiūlymų dėl tolesniems moksliniams tyrimams skirtų aktualiausių politikos temų teikimas moksliniams institutams, |
| --- | --- |

—

nepriklausomų Sąjungos mokslinių institutų konstruktyvių atsiliepimų apie kovos su MNG ir ŠLG platinimu strategijas teikimas Sąjungai ir specialistų pasiūlymų dėl tolesniems moksliniams tyrimams skirtų aktualiausių politikos temų teikimas moksliniams institutams,

| — | politinėms ataskaitoms skirtų aktualių klausimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje nustatymas, |
| --- | --- |

—

politinėms ataskaitoms skirtų aktualių klausimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje nustatymas,

| — | vyriausiojo įgaliotinio atstovams teiktinų politinių ataskaitų, taip pat rekomendacijų dėl veiksmų rengimas. |
| --- | --- |

—

vyriausiojo įgaliotinio atstovams teiktinų politinių ataskaitų, taip pat rekomendacijų dėl veiksmų rengimas.

3.2.3.   Projekto aprašymas

Projektu numatoma surengti tris kasmetinius konsultacinius susitikimus ir parengti atitinkamas ataskaitas ir (arba) rekomendacijas. Šių renginių darbotvarkė rengiama glaudžiai bendradarbiaujant su Tarybos darbo grupėmis, atsakingomis už BUSP klausimus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse (CODUN, CONOP) ir ginkluotės eksporto srityje (COARM). Susitikimuose turėtų būti nagrinėjami tiek trumpojo, tiek vidutinio laikotarpio iššūkiai Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse dėl šių ginklų kategorijų: MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių, įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, naujų rūšių ginklų ir siuntimo į taikinį sistemų.

Kasmetiniai konsultaciniai susitikimai trunka 1,5 dienos, ir juose galėtų dalyvauti iki 100 asmenų iš Sąjungos mokslinių institutų, Sąjungos valstybių narių ir Sąjungos institucijų, kurių specializacija yra ginklų neplatinimo ir įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimai. Šie seminarai turėtų būti rengiami siekiant visų pirma sudaryti galimybę Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo moksliniams institutams, Sąjungai bei jos valstybėms narėms konsultuotis tarpusavyje. Kasmetiniai konsultaciniai susitikimai turėtų būti rengiami Briuselyje.

3.3.   3 projektas. Ad hoc seminarų rengimas

3.3.1.   Projekto tikslas

Projektu numatoma surengti iki devynių kasmetinių ad hoc ekspertų seminarų ir parengti susijusias ataskaitas ir (arba) rekomendacijas. Tie seminarai turėtų būti rengiami pirmiausia siekiant sudaryti galimybę Sąjungos ginklų neplatinimo moksliniams institutams, Sąjungai bei jos valstybėms narėms ad hoc konsultuotis tarpusavyje, siekiant apsvarstyti pagrindinius įvykius ir Sąjungos politikos galimybes, taip pat jais turėtų būti sudaroma galimybė Sąjungos moksliniams institutams, valstybėms narėms ir Sąjungos institucijoms platinti informaciją tikslinei auditorijai Sąjungoje ir už jos ribų.

3.3.2.   Projekto rezultatai

| — | Politikos specialistų ir akademinės bendruomenės ekspertų iš valstybių narių, taip pat EIVT ir kitų Sąjungos institucijų specialistų vykdomas keitimasis informacija tarpusavyje apie dabartines ginklų platinimo tendencijas ir jų analizė, |
| --- | --- |

—

Politikos specialistų ir akademinės bendruomenės ekspertų iš valstybių narių, taip pat EIVT ir kitų Sąjungos institucijų specialistų vykdomas keitimasis informacija tarpusavyje apie dabartines ginklų platinimo tendencijas ir jų analizė,

| — | diskusijos apie geriausius būdus ir priemones įgyvendinti Sąjungos kovos su ginklų platinimu politiką, |
| --- | --- |

—

diskusijos apie geriausius būdus ir priemones įgyvendinti Sąjungos kovos su ginklų platinimu politiką,

| — | nepriklausomų Sąjungos mokslinių institutų konstruktyvių atsiliepimų apie kovos su MNG ir ŠLG platinimu strategijas teikimas Sąjungai ir specialistų pasiūlymų dėl tolesniems moksliniams tyrimams skirtų aktualiausių politikos temų teikimas moksliniams institutams, |
| --- | --- |

—

nepriklausomų Sąjungos mokslinių institutų konstruktyvių atsiliepimų apie kovos su MNG ir ŠLG platinimu strategijas teikimas Sąjungai ir specialistų pasiūlymų dėl tolesniems moksliniams tyrimams skirtų aktualiausių politikos temų teikimas moksliniams institutams,

| — | politinėms ataskaitoms skirtų aktualių klausimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje nustatymas, |
| --- | --- |

—

politinėms ataskaitoms skirtų aktualių klausimų ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityje nustatymas,

| — | vyriausiojo įgaliotinio atstovams teiktinų politinių ataskaitų, taip pat rekomendacijų dėl veiksmų rengimas. Tos ataskaitos bus išplatintos atitinkamoms Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

—

vyriausiojo įgaliotinio atstovams teiktinų politinių ataskaitų, taip pat rekomendacijų dėl veiksmų rengimas. Tos ataskaitos bus išplatintos atitinkamoms Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms.

3.3.3.   Projekto aprašymas

Projektu numatoma surengti iki devynių kasmetinių ad hoc ekspertų seminarų ir parengti susijusias ataskaitas ir (arba) rekomendacijas. Ad hoc seminarai trunka iki dviejų dienų, ir juose galėtų dalyvauti iki 45 asmenų, dalyvių skaičių nustatant kiekvienu konkrečiu atveju.

3.4.   4 projektas. Leidiniai

3.4.1.   Projekto tikslas

| — | pateikti informaciją ir analizės rezultatus klausimais, susijusiais su MNG, jų siuntimo į taikinį sistemų, įprastinės ginkluotės, įskaitant ŠLG, neplatinimu ir nusiginklavimu, kuriais būtų remiamasi vedant visų pirma ekspertų, tyrėjų ir akademinės bendruomenės narių politinį ir su saugumo klausimais susijusį dialogą tais klausimais, |
| --- | --- |

—

pateikti informaciją ir analizės rezultatus klausimais, susijusiais su MNG, jų siuntimo į taikinį sistemų, įprastinės ginkluotės, įskaitant ŠLG, neplatinimu ir nusiginklavimu, kuriais būtų remiamasi vedant visų pirma ekspertų, tyrėjų ir akademinės bendruomenės narių politinį ir su saugumo klausimais susijusį dialogą tais klausimais,

| — | pateikti informacijos šaltinių, kuriais atitinkamų Tarybos parengiamųjų organų dalyviai galėtų naudotis diskutuodami dėl Sąjungos ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo politikos ir praktikos, |
| --- | --- |

—

pateikti informacijos šaltinių, kuriais atitinkamų Tarybos parengiamųjų organų dalyviai galėtų naudotis diskutuodami dėl Sąjungos ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo politikos ir praktikos,

| — | pateikti idėjų, informacijos ir analizės rezultatų, kurie gali būti naudingi rengiant Sąjungos lygmens veiksmus ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo srityse. |
| --- | --- |

—

pateikti idėjų, informacijos ir analizės rezultatų, kurie gali būti naudingi rengiant Sąjungos lygmens veiksmus ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo srityse.

3.4.2.   Projekto rezultatai

| — | Sustiprintas politinis ir su saugumo klausimais susijęs dialogas dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo, visų pirma tarp ekspertų, tyrėjų ir akademinės bendruomenės narių, |
| --- | --- |

—

Sustiprintas politinis ir su saugumo klausimais susijęs dialogas dėl kovos su MNG ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimu priemonių, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo, visų pirma tarp ekspertų, tyrėjų ir akademinės bendruomenės narių,

| — | pilietinės visuomenės, visų pirma platesnio Sąjungos nepriklausomų ginklų neplatinimo mokslinių institutų tinklo, ir Vyriausybių didesnis informuotumas, gilesnės žinios ir supratimas klausimais, susijusiais su Sąjungos ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo politika, |
| --- | --- |

—

pilietinės visuomenės, visų pirma platesnio Sąjungos nepriklausomų ginklų neplatinimo mokslinių institutų tinklo, ir Vyriausybių didesnis informuotumas, gilesnės žinios ir supratimas klausimais, susijusiais su Sąjungos ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo politika,

| — | politinių ir (arba) veiklos politikos galimybių pateikimas vyriausiajam įgaliotiniui, Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms, |
| --- | --- |

—

politinių ir (arba) veiklos politikos galimybių pateikimas vyriausiajam įgaliotiniui, Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms,

| — | Sąjungos lygmens veiksmų ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo srityse rengimas pasinaudojant idėjomis, informacija ir analizės rezultatais. |
| --- | --- |

—

Sąjungos lygmens veiksmų ginklų neplatinimo, ginkluotės kontrolės ir nusiginklavimo srityse rengimas pasinaudojant idėjomis, informacija ir analizės rezultatais.

3.4.3.   Projekto aprašymas

Projektu numatoma parengti ir paskelbti iki 20 politikos dokumentų. Politikos dokumentus parengs konsorciumas arba jie bus parengti jo užsakymu, ir jie nebūtinai atspindės Sąjungos institucijų ar valstybių narių nuomonę. Politikos dokumentuose bus aptariami klausimai, kuriuos pavesta spręsti konsorciumui. Kiekviename dokumente bus suformuluotos politinės ir (arba) veiklos politikos galimybės. Visi politikos dokumentai bus paskelbti konsorciumo interneto svetainėje.

3.5.   5 projektas. Pagalbos tarnybos valdymas ir tolesnis plėtojimas

3.5.1.   Projekto tikslas

Pagalbos tarnybos konsorciume tęstinis valdymas ir tolesnis plėtojimas, kad būtų teikiamos ad hoc konsultacijos visais su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiais klausimais tiek neįprastinės, tiek įprastinės ginkluotės srityse; tai sudarys palankesnes sąlygas pasiremiant informacija formuoti Sąjungos politikos veiksmus, susijusius su konkrečiais ir skubiais klausimais.

3.5.2.   Projekto rezultatai

| — | EIVT pateiktų ad hoc mokslinių tyrimų prašymų konkrečiais klausimais, į kuriuos atsakoma per dvi tris savaites, tvarkymas, |
| --- | --- |

—

EIVT pateiktų ad hoc mokslinių tyrimų prašymų konkrečiais klausimais, į kuriuos atsakoma per dvi tris savaites, tvarkymas,

| — | konsorciumo mokslinių institutų ir EIVT ad hoc dialogo konkrečiomis temomis skatinimas, |
| --- | --- |

—

konsorciumo mokslinių institutų ir EIVT ad hoc dialogo konkrečiomis temomis skatinimas,

| — | tokiu būdu žinių bazės stipinimas siekiant plėtoti diskusijas ginklų neplatinimo klausimais Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

tokiu būdu žinių bazės stipinimas siekiant plėtoti diskusijas ginklų neplatinimo klausimais Sąjungoje,

| — | visapusiškos prieigos prie konsorciumo ekspertinių žinių ir moksliniams tyrimams skirtų išteklių suteikimas EIVT trumpalaikių ir atskirų prašymų atveju. |
| --- | --- |

—

visapusiškos prieigos prie konsorciumo ekspertinių žinių ir moksliniams tyrimams skirtų išteklių suteikimas EIVT trumpalaikių ir atskirų prašymų atveju.

3.5.3.   Projekto aprašymas

Pagal projektą EIVT ir atitinkamoms Tarybos darbo grupėms bus parengta iki 18 ekspertų dokumentų (5–10 puslapių apimties) aktualiais ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais; jie bus parengiami per dvi tris savaites po to, kai jų paprašys EIVT. Dokumentai bus grindžiami esamos akademinės literatūros apžvalga ir pirminiais dokumentais (ne pirminiais tyrimais). Galimos temos, atsižvelgiant į tarptautinę darbotvarkę, būsimus Sąjungos renginius ir Sąjungos politikos dokumentus, bus nustatytos tariantis su EIVT. EIVT gali paprašyti atlikti šią užduotį a) pateikdama raštą ir (arba) b) pateikdama informacinį dokumentą CONOPCOARM ir (arba) c) paprašydama informacijos iš eksperto nuotoliniu būdu, kai reikalinga skubi konsultacija.

3.6.   6 projektas. E. mokymasis

3.6.1.   Projekto tikslas

| — | Didinti kitos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse, |
| --- | --- |

—

Didinti kitos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimus ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo srityse,

| — | Sąjungoje ir trečiosiose šalyse gilinti išsamias žinias apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką, |
| --- | --- |

—

Sąjungoje ir trečiosiose šalyse gilinti išsamias žinias apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką,

| — | prisidėti prie pasaulinių iniciatyvų, kuriomis siekiama plėtoti švietimą ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, |
| --- | --- |

—

prisidėti prie pasaulinių iniciatyvų, kuriomis siekiama plėtoti švietimą ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais,

| — | atnaujinti ir išplėsti ekspertines žinias MNG ir ŠLG klausimais Sąjungoje ir šalyse partnerėse, |
| --- | --- |

—

atnaujinti ir išplėsti ekspertines žinias MNG ir ŠLG klausimais Sąjungoje ir šalyse partnerėse,

| — | Sąjungos institucijoms, valstybėms narėms ir Europos mokslinių institutų tinklui teikti specialiai pritaikytas naujausias žinias apie visą neįprastinės ir įprastinės ginkluotės kontrolės klausimų spektrą. |
| --- | --- |

—

Sąjungos institucijoms, valstybėms narėms ir Europos mokslinių institutų tinklui teikti specialiai pritaikytas naujausias žinias apie visą neįprastinės ir įprastinės ginkluotės kontrolės klausimų spektrą.

3.6.2.   Projekto rezultatai

| — | Viso e. mokymosi kurso, apimančio visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus, priežiūra ir optimizavimas, |
| --- | --- |

—

Viso e. mokymosi kurso, apimančio visus aktualius ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo aspektus, priežiūra ir optimizavimas,

| — | ryšių su dėstytojais bei instruktoriais užmezgimas ir pagalba jiems, suteikiant galimybę naudotis su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiais Sąjungos švietimo ištekliais, |
| --- | --- |

—

ryšių su dėstytojais bei instruktoriais užmezgimas ir pagalba jiems, suteikiant galimybę naudotis su ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu susijusiais Sąjungos švietimo ištekliais,

| — | parama Sąjungos e. mokymosi išteklių integravimui į universitetų magistro studijų programas, |
| --- | --- |

—

parama Sąjungos e. mokymosi išteklių integravimui į universitetų magistro studijų programas,

| — | e. mokymosi ir klasėje vykdomo mokymo derinys, naudojamas konsorciumo parengto informuotumo mokymo ginklų platinimo srityje tikslu („mišrus mokymas“), |
| --- | --- |

—

e. mokymosi ir klasėje vykdomo mokymo derinys, naudojamas konsorciumo parengto informuotumo mokymo ginklų platinimo srityje tikslu („mišrus mokymas“),

| — | išsamių žinių apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką gilinimas Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse, |
| --- | --- |

—

išsamių žinių apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką gilinimas Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse,

| — | nuolat atnaujinamų atvirų švietimo išteklių teikimas visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems vykdant ginklų neplatinimo mokslinius tyrimus ir programavimą, |
| --- | --- |

—

nuolat atnaujinamų atvirų švietimo išteklių teikimas visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems vykdant ginklų neplatinimo mokslinius tyrimus ir programavimą,

| — | tolesnis internetinio turinio rengimas siekiant gerinti mokymo kurso programą ir suteikti kritiškai svarbių pagalbinių žinių ginklų neplatinimo srities specialistams ir mokslininkams. |
| --- | --- |

—

tolesnis internetinio turinio rengimas siekiant gerinti mokymo kurso programą ir suteikti kritiškai svarbių pagalbinių žinių ginklų neplatinimo srities specialistams ir mokslininkams.

3.6.3.   Projekto aprašymas

Vykdant projektą daugiausia dėmesio bus skirta e. mokymosi priemonės, kuri buvo sukurta pagal Sprendimą 2014/129/BUSP, platinimui ir naudojimui pasauliniu mastu.

Tuo tikslu bus nuolat didinamas e. mokymosi svetainės ir susijusio sertifikatų skyrelio patogumas naudotis, remiantis dalyvių atsiliepimais ir naudotojų elgesio vertinimu, atliekamu pasitelkus įvairias statistines priemones. Daug dėmesio bus skiriama e. mokymosi galimybių, siūlomų regėjimo ar klausos sutrikimų turintiems naudotojams, gerinimui, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos be kliūčių naudotis mokymo kursu ir kuo labiau padidintas galimų dalyvių skaičius. Be to, specialistams, kuriems anglų kalba yra gimtoji, atlikus išsamią kalbinę peržiūrą, bus padidintas viso kurso suprantamumas.

Bus atnaujinti visi 15 mokymosi modulių, kad besimokantiesiems būtų pateikiami naujausi faktai ir skaičiai. Ryšių su švietimo įstaigomis užmezgimas ir parama joms suteiks galimybę e. mokymąsi nesunkiai integruoti į universitetų magistro studijų programas bei kitas siūlomas mokymo programas ir paskatins e. mokymosi kursą naudoti visame pasaulyje.

2018–2020 m. bus parengta ir pradėta naudoti iki penkių papildomų mokymo modulių. Papildomas e. mokymosi turinys bus rengiamas glaudžiai konsultuojantis su EIVT ir valstybėmis narėmis. Jis gali būti vienos iš šių kategorijų:

| a) | aukštesnio lygio mokymosi modulis, kuriame išsamiau supažindama su esamu kurso turiniu ir pateikiama gilesnių žinių. |
| --- | --- |

a)

aukštesnio lygio mokymosi modulis, kuriame išsamiau supažindama su esamu kurso turiniu ir pateikiama gilesnių žinių.

| b) | Praktinis mokymo modulis, kuriame dėmesys sutelkiamas į ginklų neplatinimo ir eksporto kontrolės režimų įgyvendinimo klausimus. |
| --- | --- |

b)

Praktinis mokymo modulis, kuriame dėmesys sutelkiamas į ginklų neplatinimo ir eksporto kontrolės režimų įgyvendinimo klausimus.

| c) | Akademinis mokymo modulis, kuriame pateikiami teoriniai samprotavimai apie ginklų neplatinimą ir nusiginklavimą. |
| --- | --- |

c)

Akademinis mokymo modulis, kuriame pateikiami teoriniai samprotavimai apie ginklų neplatinimą ir nusiginklavimą.

| d) | Pagalbinis mokymosi modulis, kuriame pateikiamos kritiškai svarbios žinios, padedančios geriau suprasti plačiąją ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo problematiką (pvz., teisinius, finansinius ir etinius aspektus). |
| --- | --- |

d)

Pagalbinis mokymosi modulis, kuriame pateikiamos kritiškai svarbios žinios, padedančios geriau suprasti plačiąją ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo problematiką (pvz., teisinius, finansinius ir etinius aspektus).

| e) | Pritaikytas mokymosi modulis, padedantis vykdyti konkrečius mokymo kursus klasėje, naudojamas kartu su tais kursais („mišrus mokymas“). |
| --- | --- |

e)

Pritaikytas mokymosi modulis, padedantis vykdyti konkrečius mokymo kursus klasėje, naudojamas kartu su tais kursais („mišrus mokymas“).

3.7.   7 projektas. Stažuotės

3.7.1.   Projekto tikslas

| — | Didinti kitos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimus ginklų neplatinimo politikos ir programavimo srityje, |
| --- | --- |

—

Didinti kitos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimus ginklų neplatinimo politikos ir programavimo srityje,

| — | visoje Sąjungoje gilinti žinias apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką ir skatinti atsakomybę už ją, |
| --- | --- |

—

visoje Sąjungoje gilinti žinias apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką ir skatinti atsakomybę už ją,

| — | trečiosiose valstybėse skleisti ir gilinti žinias apie Sąjungos politiką ŠLG ir MNG srityse, |
| --- | --- |

—

trečiosiose valstybėse skleisti ir gilinti žinias apie Sąjungos politiką ŠLG ir MNG srityse,

| — | kurti naujų ekspertų tinklus regioniniu lygmeniu ten, kur Sąjunga turi svarbių ginklų neplatinimo interesų, |
| --- | --- |

—

kurti naujų ekspertų tinklus regioniniu lygmeniu ten, kur Sąjunga turi svarbių ginklų neplatinimo interesų,

| — | stiprinti gebėjimų kūrimą tinkle, |
| --- | --- |

—

stiprinti gebėjimų kūrimą tinkle,

| — | atnaujinti ir plėsti ekspertines žinias MNG ir ŠLG klausimais Sąjungoje ir šalyse partnerėse. |
| --- | --- |

—

atnaujinti ir plėsti ekspertines žinias MNG ir ŠLG klausimais Sąjungoje ir šalyse partnerėse.

3.7.2.   Projekto rezultatai

| — | Didesni kitos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimai ginklų neplatinimo politikos ir programavimo srityje, |
| --- | --- |

—

Didesni kitos kartos mokslininkų ir specialistų gebėjimai ginklų neplatinimo politikos ir programavimo srityje,

| — | didesnės išsamios žinios apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką visoje Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

didesnės išsamios žinios apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką visoje Sąjungoje,

| — | geresnis supratimas trečiosiose valstybėse apie Sąjungos strategijas, politiką ir veikimo būdus ginklų neplatinimo srityje, |
| --- | --- |

—

geresnis supratimas trečiosiose valstybėse apie Sąjungos strategijas, politiką ir veikimo būdus ginklų neplatinimo srityje,

| — | jaunųjų specialistų ir akademinės bendruomenės narių tinklų kūrimas ir palankesnių sąlygų praktiniam bendradarbiavimui sudarymas, |
| --- | --- |

—

jaunųjų specialistų ir akademinės bendruomenės narių tinklų kūrimas ir palankesnių sąlygų praktiniam bendradarbiavimui sudarymas,

| — | stipresnių tinklo gebėjimų, susijusių su Sąjungos politika MNG ir ŠLG srityse, kūrimas. |
| --- | --- |

—

stipresnių tinklo gebėjimų, susijusių su Sąjungos politika MNG ir ŠLG srityse, kūrimas.

3.7.3.   Projekto aprašymas

Pagal projektą numatoma, kad bus rengiamos stažuotės antrosios pakopos studijų studentams ar jauniems diplomatams (iki 36 asmenų); kiekvienos tokios stažuotės trukmė – iki trijų mėnesių. Stažuotes rengs, prižiūrės ir jų dokumentaciją tvarkys konsorciumas; jos apims paskaitas, diskusijų sesijas, struktūrinį skaitymą ir dalyvavimą projektuose.

Kaip priimantieji institutai gali dalyvauti visi institutai, priklausantys tinklui. 30 iš 36 stažuočių rezervuojamos kandidatams iš Europos, o likusios šešios stažuotės – kandidatams ne iš Europos, idealiu atveju iš Pietų Azijos, Rytų Azijos, Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos.

Visi stažuotojai, kiek tai įmanoma, bus kviečiami į konferencijas ir seminarus, kurias jų stažuotės laikotarpiu rengs konsorciumas.

3.8.   8 projektas. Studijų vizitas Sąjungoje, skirtas JT nusiginklavimo studijų programos dalyviams

3.8.1.   Projekto tikslas

| — | Trečiosiose valstybėse gilinti išsamias žinias apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką ir didinti jos matomumą, |
| --- | --- |

—

Trečiosiose valstybėse gilinti išsamias žinias apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką ir didinti jos matomumą,

| — | atnaujinti ir plėsti ekspertines žinias MNG ir ŠLG klausimais trečiosiose valstybėse, visų pirma didinant informuotumą apie galimybes, kurias suteikia Sąjungos gebėjimų didinimo programos tokiose srityse, kaip ginklų eksporto kontrolė, ginklų neplatinimas ir nusiginklavimas ir ChBRB rizikos mažinimas, |
| --- | --- |

—

atnaujinti ir plėsti ekspertines žinias MNG ir ŠLG klausimais trečiosiose valstybėse, visų pirma didinant informuotumą apie galimybes, kurias suteikia Sąjungos gebėjimų didinimo programos tokiose srityse, kaip ginklų eksporto kontrolė, ginklų neplatinimas ir nusiginklavimas ir ChBRB rizikos mažinimas,

| — | remti JT pastangas gerinti švietimą nusiginklavimo klausimais ir propaguoti daugiašališkumą. |
| --- | --- |

—

remti JT pastangas gerinti švietimą nusiginklavimo klausimais ir propaguoti daugiašališkumą.

3.8.2.   Projekto rezultatai

| — | Gilesnės išsamios žinios apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką ir didesnis jos matomumas trečiosiose šalyse, |
| --- | --- |

—

Gilesnės išsamios žinios apie Sąjungos ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką ir didesnis jos matomumas trečiosiose šalyse,

| — | geresnės ekspertinės žinios MNG ir ŠLG klausimais šalyse partnerėse, |
| --- | --- |

—

geresnės ekspertinės žinios MNG ir ŠLG klausimais šalyse partnerėse,

| — | geresnis JT švietimas nusiginklavimo klausimais. |
| --- | --- |

—

geresnis JT švietimas nusiginklavimo klausimais.

3.8.3.   Projekto aprašymas

Pagal projektą JT nusiginklavimo studijų programos dalyviams kasmet bus rengiamas nuo dviejų iki trijų dienų trukmės studijų vizitas į Briuselį, įskaitant seminarą, kuriame dalyvaus pranešėjai iš Sąjungos institucijų bei konsorciumo tinklo ekspertai, taip pat išvyka susipažinti su padėtimi atitinkamose vietose. Vizito tvarkaraštis bus parengtas taip, kad atitiktų studijų programos Europos komponentą, paprastai artėjant JT Generalinei Asamblėjai.

3.9.   9 projektas. Mokymas informuotumui ginklų platinimo klausimais didinti

3.9.1.   Projekto tikslas

| — | Gamtos mokslų ir kitų susijusių sričių aplinkoje didinti informuotumą apie MNG platinimo riziką, susijusią su tam tikromis medžiagomis, programine įranga ir technologijomis, ir apie atitinkamas tarptautines sutartis ir mechanizmus, |
| --- | --- |

—

Gamtos mokslų ir kitų susijusių sričių aplinkoje didinti informuotumą apie MNG platinimo riziką, susijusią su tam tikromis medžiagomis, programine įranga ir technologijomis, ir apie atitinkamas tarptautines sutartis ir mechanizmus,

| — | plėtoti šių grupių gebėjimus savo įstaigose nustatyti vidaus atitikties užtikrinimo mechanizmus, siekiant kontroliuoti didesnės rizikos technologijų srautus, taip pat medžiagų saugą ir saugumą, |
| --- | --- |

—

plėtoti šių grupių gebėjimus savo įstaigose nustatyti vidaus atitikties užtikrinimo mechanizmus, siekiant kontroliuoti didesnės rizikos technologijų srautus, taip pat medžiagų saugą ir saugumą,

| — | Sąjungos institucijoms, valstybėms narėms ir Sąjungos ginklų neplatinimo tinklui pateikti naujų idėjų dėl technologinių pokyčių ir jų galimo poveikio ginklų neplatinimui. |
| --- | --- |

—

Sąjungos institucijoms, valstybėms narėms ir Sąjungos ginklų neplatinimo tinklui pateikti naujų idėjų dėl technologinių pokyčių ir jų galimo poveikio ginklų neplatinimui.

3.9.2.   Projekto rezultatai

| — | Didesni kitos kartos mokslininkų, dirbančių gamtos mokslų ir kitose susijusiose srityse, gebėjimai ginklų neplatinimo priemonių ir politikos srityje, |
| --- | --- |

—

Didesni kitos kartos mokslininkų, dirbančių gamtos mokslų ir kitose susijusiose srityse, gebėjimai ginklų neplatinimo priemonių ir politikos srityje,

| — | bus prisidėta prie Sąjungos ginklų neplatinimo politikos tikslų įgyvendinimo, padidinus disciplinų, kuriose kyla didžiausi ginklų platinimo pavojai ir vyksta didžiausi technologiniai pokyčiai, atstovų informuotumą apie ginklų platinimo pavojus, |
| --- | --- |

—

bus prisidėta prie Sąjungos ginklų neplatinimo politikos tikslų įgyvendinimo, padidinus disciplinų, kuriose kyla didžiausi ginklų platinimo pavojai ir vyksta didžiausi technologiniai pokyčiai, atstovų informuotumą apie ginklų platinimo pavojus,

| — | nuotolinio mokymosi (e. mokymosi) ir mokymosi vietoje sujungimas („mišrus mokymasis“). |
| --- | --- |

—

nuotolinio mokymosi (e. mokymosi) ir mokymosi vietoje sujungimas („mišrus mokymasis“).

3.9.3.   Projekto aprašymas

Pagal šį projektą bus parengtas bandomasis mokymo kursas, kuriuo bus siekiama didinti gamtos mokslų ir kitų susijusių sričių antrosios ir trečiosios pakopos studijų studentų informuotumą apie ginklų platinimo pavojus. Tai apims, be kita ko, konkrečiai pritaikytos mokymo programos dviem skirtingoms besimokančiųjų grupėms (pvz., biomedicinos, inžinerijos arba branduolinėje srityse) parengimą ir vieno bandomojo kurso dėstymą kiekvienai iš tų tikslinių grupių.

3.10.   10 projektas. Interneto platformos valdymas

3.10.1.   Projekto tikslas

Prižiūrint ir plėtojant interneto svetainę bus sudarytos palankesnės sąlygos palaikyti ryšius laikotarpiu tarp tinklo posėdžių ir bus skatinamas ginklų neplatinimo mokslinių institutų dialogas mokslinių tyrimų klausimais. Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms taip pat galėtų būti naudinga speciali interneto svetainė, kurioje tinklo dalyviai galėtų laisvai keistis informacija, dalytis mintimis ir skelbti savo tyrimus MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių neplatinimo klausimais bei įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimais. Vykdant projektą bus sudaryta galimybė internete stebėti tolesnę su renginiais susijusią veiklą ir Europoje vykdomus mokslinius tyrimus. Juo bus prisidedama prie efektyvios mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos mokslinių institutų bendruomenėje ir tarp Vyriausybių. Tai leis geriau numatyti ir išmanyti grėsmes, susijusias su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu bei įprastiniais ginklais, įskaitant neteisėtą prekybą ŠLG bei jų šaudmenimis ir perteklinį jų kaupimą.

3.10.2.   Projekto rezultatai

| — | Platformos, kurioje ginklų neplatinimo moksliniai institutai galėtų nuolat dalytis nepriklausomomis nuomonėmis ir MNG platinimo bei įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimų analizės rezultatais, tvarkymas, |
| --- | --- |

—

Platformos, kurioje ginklų neplatinimo moksliniai institutai galėtų nuolat dalytis nepriklausomomis nuomonėmis ir MNG platinimo bei įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimų analizės rezultatais, tvarkymas,

| — | esamo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo plėtimas, valdymas ir atnaujinimas, |
| --- | --- |

—

esamo nepriklausomų mokslinių institutų tinklo plėtimas, valdymas ir atnaujinimas,

| — | geresnio pilietinės visuomenės informavimo apie Sąjungos MNG neplatinimo ir ŠLG strategijas skatinimas ir Sąjungos ir mokslinių institutų tinklo sąsajos užtikrinimas, |
| --- | --- |

—

geresnio pilietinės visuomenės informavimo apie Sąjungos MNG neplatinimo ir ŠLG strategijas skatinimas ir Sąjungos ir mokslinių institutų tinklo sąsajos užtikrinimas,

| — | galimybė nuolat nemokamai parsisiųsti tinklo posėdžių dokumentus ir nepriklausomų mokslinių institutų, kurie pageidautų nemokamai dalytis savo mokslinių tyrimų rezultatais, dokumentus, |
| --- | --- |

—

galimybė nuolat nemokamai parsisiųsti tinklo posėdžių dokumentus ir nepriklausomų mokslinių institutų, kurie pageidautų nemokamai dalytis savo mokslinių tyrimų rezultatais, dokumentus,

| — | didesnis Sąjungos institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės ir trečiųjų valstybių informuotumas ir gilesnės žinios apie grėsmes, susijusias su įprastiniais ginklais, MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonėmis, tokiu būdu suteikiant jiems galimybę geriau numatyti tas grėsmes. |
| --- | --- |

—

didesnis Sąjungos institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės ir trečiųjų valstybių informuotumas ir gilesnės žinios apie grėsmes, susijusias su įprastiniais ginklais, MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonėmis, tokiu būdu suteikiant jiems galimybę geriau numatyti tas grėsmes.

3.10.3.   Projekto aprašymas

| — | Jei įmanoma ir tikslinga, galėtų būti plėtojama galimybė naudoti socialinių tinklų tipo technologiją, siekiant tinklo dalyviams sudaryti sąlygas pažįstamoje aplinkoje aktyviai palaikyti ryšius ir keistis informacija internetu, |
| --- | --- |

—

Jei įmanoma ir tikslinga, galėtų būti plėtojama galimybė naudoti socialinių tinklų tipo technologiją, siekiant tinklo dalyviams sudaryti sąlygas pažįstamoje aplinkoje aktyviai palaikyti ryšius ir keistis informacija internetu,

| — | projektui vadovaujantis konsorciumas bus atsakingas už interneto svetainės prieglobą, kūrimą ir techninę priežiūrą, |
| --- | --- |

—

projektui vadovaujantis konsorciumas bus atsakingas už interneto svetainės prieglobą, kūrimą ir techninę priežiūrą,

| — | bus reguliariai sekama ir atitinkamais dokumentais iliustruojama Sąjungos politika, susijusi su MNG platinimo ir įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimais, |
| --- | --- |

—

bus reguliariai sekama ir atitinkamais dokumentais iliustruojama Sąjungos politika, susijusi su MNG platinimo ir įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimais,

| — | konkrečiais chronologiniais įrašais bus propaguojami ir remiami konsorciumo leidiniai, |
| --- | --- |

—

konkrečiais chronologiniais įrašais bus propaguojami ir remiami konsorciumo leidiniai,

| — | bus propaguojamos ir svetainėje pristatomos konsorciumo organizuojamos konferencijos (informaciniai dokumentai, darbotvarkės, pranešimai, atitinkamais atvejais viešų posėdžių vaizdo įrašai), |
| --- | --- |

—

bus propaguojamos ir svetainėje pristatomos konsorciumo organizuojamos konferencijos (informaciniai dokumentai, darbotvarkės, pranešimai, atitinkamais atvejais viešų posėdžių vaizdo įrašai),

| — | svetainėje bus pateiktas konsorciumo e. mokymosi kursas. Tinklo nariams ir Sąjungos pareigūnams bus sukurta speciali intraneto prieiga (integruota e. mokymosi kurso priemonė), |
| --- | --- |

—

svetainėje bus pateiktas konsorciumo e. mokymosi kursas. Tinklo nariams ir Sąjungos pareigūnams bus sukurta speciali intraneto prieiga (integruota e. mokymosi kurso priemonė),

| — | kas du mėnesius bus skelbiami specialūs teminiai puslapiai svarbiausiais klausimais, susijusiais su MNG platinimu ir įprastiniais ginklais, įskaitant ŠLG. |
| --- | --- |

—

kas du mėnesius bus skelbiami specialūs teminiai puslapiai svarbiausiais klausimais, susijusiais su MNG platinimu ir įprastiniais ginklais, įskaitant ŠLG.

4.   Trukmė

Bendra numatoma projektų įgyvendinimo trukmė – 42 mėnesiai.

5.   Naudos gavėjai

5.1.   Tiesioginiai naudos gavėjai

Siūlomi projektai yra naudingi siekiant BUSP tikslų ir padeda įgyvendinti ES MNG neplatinimo ir ŠLG strategijose nustatytus strateginius tikslus.

5.2.   Netiesioginiai naudos gavėjai

Projektų netiesioginiai naudos gavėjai yra:

| a) | Sąjungos ir trečiųjų valstybių nepriklausomi moksliniai institutai ir akademinės bendruomenės nariai, kurie specializuojasi ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimais; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos ir trečiųjų valstybių nepriklausomi moksliniai institutai ir akademinės bendruomenės nariai, kurie specializuojasi ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir įprastinių ginklų, įskaitant ŠLG, klausimais;

| b) | Sąjungos institucijos, įskaitant švietimo įstaigas, studentus ir visus kitus e. mokymosi kurso naudotojus; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos institucijos, įskaitant švietimo įstaigas, studentus ir visus kitus e. mokymosi kurso naudotojus;

| c) | valstybės narės; |
| --- | --- |

c)

valstybės narės;

| d) | trečiosios valstybės. |
| --- | --- |

d)

trečiosios valstybės.

6.   Dalyvaujančios trečiosios šalys

Projektai bus visiškai finansuojami pagal šį sprendimą. Tinklo ekspertai gali būti laikomi dalyvaujančia trečiąja šalimi. Jie dirbs laikydamiesi savo standartinių taisyklių.

7.   Iniciatyvinis komitetas

Šio projekto iniciatyvinį komitetą sudarys vyriausiojo įgaliotinio atstovai ir šio priedo 8 punkte nurodytas projektą įgyvendinantis subjektas. Iniciatyvinis komitetas reguliariai, bent kartą per metus, peržiūrės šio sprendimo įgyvendinimą, be kita ko, pasitelkdamas elektronines ryšio priemones.

8.   Projektą įgyvendinantis subjektas

Šio sprendimo techninis įgyvendinimas bus pavestas konsorciumui; jis savo užduotį vykdys kontroliuojant vyriausiajam įgaliotiniui. Vykdydamas savo veiklą konsorciumas atitinkamais atvejais bendradarbiaus su vyriausiuoju įgaliotiniu, valstybėmis narėmis ir kitomis susitariančiomis valstybėmis bei tarptautinėmis organizacijomis.

---

| 2018 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/60

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/300

2018 m. sausio 11 d.

dėl pateikto bendro atitinkamų valstybių narių pasiūlymo pratęsti Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 51)

(Tekstai autentiški tik ispanų, portugalų, prancūzų ir vokiečių kalbomis)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (1), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamosi Reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsnio 5 dalimi, už vežimą geležinkeliais atsakingos Vokietijos, Ispanijos, Prancūzijos ir Portugalijos ministerijos nusiuntė Komisijai ketinimų protokolą, kurį ji gavo 2017 m. kovo 6 d. Ketinimų protokole siūloma pratęsti Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridorių iki Valongo terminalo, Saragosos, La Rošelio ir Sen Nazero (Nantas); |
| --- | --- |

(1)

remdamosi Reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsnio 5 dalimi, už vežimą geležinkeliais atsakingos Vokietijos, Ispanijos, Prancūzijos ir Portugalijos ministerijos nusiuntė Komisijai ketinimų protokolą, kurį ji gavo 2017 m. kovo 6 d. Ketinimų protokole siūloma pratęsti Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridorių iki Valongo terminalo, Saragosos, La Rošelio ir Sen Nazero (Nantas);

| (2) | Komisija išnagrinėjo šį pasiūlymą pagal reglamento 5 straipsnio 6 dalį. Jos nuomone, pasiūlymas atitinka reglamento 5 straipsnį dėl toliau nurodytų priežasčių; |
| --- | --- |

(2)

Komisija išnagrinėjo šį pasiūlymą pagal reglamento 5 straipsnio 6 dalį. Jos nuomone, pasiūlymas atitinka reglamento 5 straipsnį dėl toliau nurodytų priežasčių;

| (3) | pasiūlyme atsižvelgiama į reglamento 4 straipsnyje nustatytus kriterijus. Krovinių vežimo geležinkeliais koridorius pratęsiamas trijų valstybių narių (Ispanijos, Prancūzijos ir Portugalijos) teritorijose, tačiau kuriant koridorių dalyvauja iš viso keturios valstybės narės. Naujos jungtys pagerins krovinių vežimo geležinkeliais koridoriaus ir kitų transporto rūšių integravimą. Pratęstas koridorius bus sujungtas su Viduržemio jūros krovinių vežimo geležinkeliais koridoriumi Saragosoje; užtikrinamas abiejų krovinių vežimo geležinkeliais koridorių tarpusavio suderinamumas ir suderinamumas su TEN-T tinklu. Naujos koridoriaus atkarpos atitinka TENT-T tinklo ribas, nes naujos atkarpos iki Saragosos ir Sen Nazero (Nantas) yra pagrindiniame tinkle, nauja atkarpa iki La Rošelio yra visuotinio tinklo dalis, o nauja atkarpa iki Valongo terminalo yra TEN-T pagrindinio tinklo Porto transporto mazgo pasiekiamumo zonoje; |
| --- | --- |

(3)

pasiūlyme atsižvelgiama į reglamento 4 straipsnyje nustatytus kriterijus. Krovinių vežimo geležinkeliais koridorius pratęsiamas trijų valstybių narių (Ispanijos, Prancūzijos ir Portugalijos) teritorijose, tačiau kuriant koridorių dalyvauja iš viso keturios valstybės narės. Naujos jungtys pagerins krovinių vežimo geležinkeliais koridoriaus ir kitų transporto rūšių integravimą. Pratęstas koridorius bus sujungtas su Viduržemio jūros krovinių vežimo geležinkeliais koridoriumi Saragosoje; užtikrinamas abiejų krovinių vežimo geležinkeliais koridorių tarpusavio suderinamumas ir suderinamumas su TEN-T tinklu. Naujos koridoriaus atkarpos atitinka TENT-T tinklo ribas, nes naujos atkarpos iki Saragosos ir Sen Nazero (Nantas) yra pagrindiniame tinkle, nauja atkarpa iki La Rošelio yra visuotinio tinklo dalis, o nauja atkarpa iki Valongo terminalo yra TEN-T pagrindinio tinklo Porto transporto mazgo pasiekiamumo zonoje;

| (4) | transporto rinkos tyrimo, kurį atliko krovinių vežimo geležinkeliais koridoriaus valdyba, rezultatai rodo, kad, pratęsus koridorių, Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridoriui tenkantis tarptautinio geležinkelių transporto srautas padidėtų, taip pat nuolat didėtų vežimo geležinkeliais dalis. Tokio transporto rūšies pakeitimo socialinė ir ekonominė nauda bus didelė, nes mažės išmetamo anglies dioksido ir spūsčių keliuose. Nutiesus jungtį su Viduržemio jūros krovinių vežimo geležinkeliais koridoriumi Saragosoje, autonominės Aragono ir Navaros sritys taip pat bus įtrauktos į koridoriaus pasiekiamumo zoną. Atlikus rinkos tyrimą apskaičiuota, kad pratęsus koridorių būtų toliau plėtojamas krovinių vežimo geležinkeliais eismas: krovinių vežimo geležinkeliais tarp Portugalijos ir trijų Ispanijos autonominių sričių – Madrido, Navaros ir Aragono – dalis padidėtų iki 60 % 2050 m., palyginti su 28 % 2010 m. Tai atitiktų planus bendrą geležinkeliais pervežamų krovinių tonų skaičių padidinti šešis kartus. Panašiai, jungtys su uostais ir terminalais Sen Nazere (Nantas), La Rošelyje ir Valonge padidintų koridoriaus naudą: būtų lengviau naudotis skirtingomis transporto rūšimis ir padidėtų poreikis naudotis koridoriumi, taigi didėtų Europos krovinių vežimo geležinkeliais konkurencingumas; |
| --- | --- |

(4)

transporto rinkos tyrimo, kurį atliko krovinių vežimo geležinkeliais koridoriaus valdyba, rezultatai rodo, kad, pratęsus koridorių, Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridoriui tenkantis tarptautinio geležinkelių transporto srautas padidėtų, taip pat nuolat didėtų vežimo geležinkeliais dalis. Tokio transporto rūšies pakeitimo socialinė ir ekonominė nauda bus didelė, nes mažės išmetamo anglies dioksido ir spūsčių keliuose. Nutiesus jungtį su Viduržemio jūros krovinių vežimo geležinkeliais koridoriumi Saragosoje, autonominės Aragono ir Navaros sritys taip pat bus įtrauktos į koridoriaus pasiekiamumo zoną. Atlikus rinkos tyrimą apskaičiuota, kad pratęsus koridorių būtų toliau plėtojamas krovinių vežimo geležinkeliais eismas: krovinių vežimo geležinkeliais tarp Portugalijos ir trijų Ispanijos autonominių sričių – Madrido, Navaros ir Aragono – dalis padidėtų iki 60 % 2050 m., palyginti su 28 % 2010 m. Tai atitiktų planus bendrą geležinkeliais pervežamų krovinių tonų skaičių padidinti šešis kartus. Panašiai, jungtys su uostais ir terminalais Sen Nazere (Nantas), La Rošelyje ir Valonge padidintų koridoriaus naudą: būtų lengviau naudotis skirtingomis transporto rūšimis ir padidėtų poreikis naudotis koridoriumi, taigi didėtų Europos krovinių vežimo geležinkeliais konkurencingumas;

| (5) | kaip nurodyta ketinimų protokole, buvo tariamasi su valdyba ir pareiškėjais – jie koridoriaus pratęsimui pritarė; |
| --- | --- |

(5)

kaip nurodyta ketinimų protokole, buvo tariamasi su valdyba ir pareiškėjais – jie koridoriaus pratęsimui pritarė;

| (6) | šiame sprendime nustatytos priemones atitinka Reglamento (ES) Nr. 913/2010 21 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame sprendime nustatytos priemones atitinka Reglamento (ES) Nr. 913/2010 21 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2017 m. kovo 6 d. gautame ketinimų protokole dėl Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridoriaus pratęsimo iki Valongo terminalo, Saragosos, La Rošelio ir Sen Nazero (Nantas) pateiktas pasiūlymas, kurį Komisijai atsiuntė už vežimą geležinkeliais atsakingos Vokietijos, Ispanijos, Prancūzijos ir Portugalijos ministerijos, atitinka Reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsnį.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai, Ispanijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai ir Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2018 m. sausio 11 d.

Komisijos vardu

Violeta BULC

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 276, 2010 10 20, p. 22.

1

---

| 2018 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/62

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/301

2018 m. vasario 26 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/926 dėl valstybių narių mokėjimo agentūrų 2016 finansinių metų sąskaitų, susijusių su Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) finansuojamomis išlaidomis, patvirtinimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 1078)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 51 straipsnį,

pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/926 (2) patvirtintos visų mokėjimo agentūrų, išskyrus Bulgarijos mokėjimo agentūros „State Fund Agriculture“, Danijos mokėjimo agentūros „Danish Agrifish Agency“, Italijos mokėjimo agentūrų AGEA ir ARCEA, Maltos mokėjimo agentūros „Agriculture and Rural Payments Agency“, Prancūzijos mokėjimo agentūros OADRC, Slovakijos mokėjimo agentūros „Agricultural Paying Agency“ ir Vengrijos mokėjimo agentūros ARDA, 2016 finansinių metų sąskaitos, susijusios su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/926 (2) patvirtintos visų mokėjimo agentūrų, išskyrus Bulgarijos mokėjimo agentūros „State Fund Agriculture“, Danijos mokėjimo agentūros „Danish Agrifish Agency“, Italijos mokėjimo agentūrų AGEA ir ARCEA, Maltos mokėjimo agentūros „Agriculture and Rural Payments Agency“, Prancūzijos mokėjimo agentūros OADRC, Slovakijos mokėjimo agentūros „Agricultural Paying Agency“ ir Vengrijos mokėjimo agentūros ARDA, 2016 finansinių metų sąskaitos, susijusios su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės prie Komisijai pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 (3) 29 straipsnį siunčiamų metinių ataskaitų pridėtų patvirtintą lentelę, joje nurodydamos sumas, kurias jos turi apmokėti pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį. Valstybių narių įsipareigojimo pranešti apie susigrąžintinas sumas taikymo taisyklės nustatytos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 908/2014. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 II priede pateikiamas lentelės pavyzdys, kurį valstybės narės turi naudoti teikdamos informaciją apie 2016 m. susigrąžintinas sumas. Komisija, remdamasi valstybių narių užpildytomis lentelėmis, turėtų nuspręsti dėl finansinių atitinkamai daugiau kaip prieš ketverius arba aštuonerius metus neteisėtai išmokėtų sumų nesusigrąžinimo pasekmių; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės prie Komisijai pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 (3) 29 straipsnį siunčiamų metinių ataskaitų pridėtų patvirtintą lentelę, joje nurodydamos sumas, kurias jos turi apmokėti pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį. Valstybių narių įsipareigojimo pranešti apie susigrąžintinas sumas taikymo taisyklės nustatytos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 908/2014. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 II priede pateikiamas lentelės pavyzdys, kurį valstybės narės turi naudoti teikdamos informaciją apie 2016 m. susigrąžintinas sumas. Komisija, remdamasi valstybių narių užpildytomis lentelėmis, turėtų nuspręsti dėl finansinių atitinkamai daugiau kaip prieš ketverius arba aštuonerius metus neteisėtai išmokėtų sumų nesusigrąžinimo pasekmių;

| (3) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 3 dalį dėl tinkamai pagrįstų priežasčių valstybės narės gali nuspręsti nesiekti susigrąžinti neteisėtai išmokėtų sumų. Toks sprendimas gali būti priimtas tik tuo atveju, jei jau patirtų ir numatomų išlaidų suma viršija sumą, kuri turi būti susigrąžinta, arba jei susigrąžinimas neįmanomas dėl skolininko arba už pažeidimą teisiškai atsakingų asmenų nemokumo, nustatyto ir pripažinto pagal nacionalinę teisę. Jei toks sprendimas priimamas per ketverius metus nuo sugrąžinimo reikalavimo datos arba per aštuonerius metus tais atvejais, kai susigrąžinimo byla perduota nacionaliniam teismui, 100 % finansinių nesusigrąžinimo pasekmių turėtų tekti Sąjungos biudžetui. Pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 29 straipsnio e punktą sumos, kurių tam tikra valstybė narė nusprendė nesusigrąžinti, ir tokio jos sprendimo priežastys turi būti nurodytos metinėse finansinėse ataskaitose, nurodytose Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 102 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje. Todėl tokios sumos neturėtų būti susigrąžinamos iš atitinkamų valstybių narių, o turi būti padengiamos iš Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 3 dalį dėl tinkamai pagrįstų priežasčių valstybės narės gali nuspręsti nesiekti susigrąžinti neteisėtai išmokėtų sumų. Toks sprendimas gali būti priimtas tik tuo atveju, jei jau patirtų ir numatomų išlaidų suma viršija sumą, kuri turi būti susigrąžinta, arba jei susigrąžinimas neįmanomas dėl skolininko arba už pažeidimą teisiškai atsakingų asmenų nemokumo, nustatyto ir pripažinto pagal nacionalinę teisę. Jei toks sprendimas priimamas per ketverius metus nuo sugrąžinimo reikalavimo datos arba per aštuonerius metus tais atvejais, kai susigrąžinimo byla perduota nacionaliniam teismui, 100 % finansinių nesusigrąžinimo pasekmių turėtų tekti Sąjungos biudžetui. Pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 29 straipsnio e punktą sumos, kurių tam tikra valstybė narė nusprendė nesusigrąžinti, ir tokio jos sprendimo priežastys turi būti nurodytos metinėse finansinėse ataskaitose, nurodytose Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 102 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktyje. Todėl tokios sumos neturėtų būti susigrąžinamos iš atitinkamų valstybių narių, o turi būti padengiamos iš Sąjungos biudžeto;

| (4) | Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/926 III priede nustatytos valstybių narių mokėtinos sumos, susidariusios taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

(4)

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/926 III priede nustatytos valstybių narių mokėtinos sumos, susidariusios taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu;

| (5) | valstybės narės dar turi sumokėti sumas, susidariusias taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį EŽŪFKP 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

(5)

valstybės narės dar turi sumokėti sumas, susidariusias taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį EŽŪFKP 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu;

| (6) | siekiant susidaryti išsamų vaizdą, kokias sumas valstybės narės turi sumokėti nepriklausomai nuo programavimo laikotarpio, ir užtikrinti veiksmingą administravimą, Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/926 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

siekiant susidaryti išsamų vaizdą, kokias sumas valstybės narės turi sumokėti nepriklausomai nuo programavimo laikotarpio, ir užtikrinti veiksmingą administravimą, Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/926 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/926 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis
  Valstybių narių mokėtinos sumos, susidariusios taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, nustatytos šio sprendimo III priede.
  Valstybių narių mokėtinos sumos, susidariusios taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, nustatytos šio sprendimo IV priede.“; |
| --- | --- |

1.

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Valstybių narių mokėtinos sumos, susidariusios taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, nustatytos šio sprendimo III priede.

Valstybių narių mokėtinos sumos, susidariusios taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, nustatytos šio sprendimo IV priede.“;

| 2. | Šio sprendimo priedo tekstas pridedamas prie Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/926 kaip IV priedas. |
| --- | --- |

2.

Šio sprendimo priedo tekstas pridedamas prie Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/926 kaip IV priedas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

1

(2)  
  2017 m. gegužės 29 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/926 dėl valstybių narių mokėjimo agentūrų 2016 finansinių metų sąskaitų, susijusių su Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) finansuojamomis išlaidomis, patvirtinimo (OL L 140, 2017 5 31, p. 15).

2

(3)  
  2014 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 908/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 taikymo taisyklės, susijusios su mokėjimo agentūromis ir kitomis įstaigomis, finansų valdymu, sąskaitų patvirtinimu, patikrų taisyklėmis, užstatais ir skaidrumu (OL L 255, 2014 8 28, p. 59).

3

---

PRIEDAS

„IV PRIEDAS

MOKĖJIMO AGENTŪRŲ SĄSKAITŲ PATVIRTINIMAS

2016 FINANSINIAI METAI. EŽŪFKP

Pataisos pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalį
   (*1)

| Valstybė narė | Valiuta | Nacionaline valiuta | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | EUR | — | — |
| BE | EUR | — | — |
| BG (*2) | BGN | — | — |
| CY | EUR | — | — |
| CZ | CZK | 36 969,05 | — |
| DE | EUR | — | 41 455,51 |
| DK (*2) | DKK | | — |
| EE | EUR | — | 233 063,44 |
| ES | EUR | — | 260 699,62 |
| FI | EUR | — | 4 602,87 |
| FR (*2) | EUR | — | 601 073,78 |
| UK | GBP | 9 169,51 | — |
| EL | EUR | — | 34 706,51 |
| HR | HRK | — | — |
| HU (*2) | HUF | — | — |
| IE | EUR | — | 179 494,91 |
| IT (*2) | EUR | | 67 180,48 |
| LT | EUR | — | — |
| LU | EUR | — | — |
| LV | EUR | — | 475,29 |
| MT (*2) | EUR | — | — |
| NL | EUR | — | — |
| PL | PLN | 1 563 681,20 | — |
| PT | EUR | — | 22 273,99 |
| RO | RON | 125 075,98 | — |
| SE | SEK | 378 568,89 | — |
| SI | EUR | — | 497,82 |
| SK (*2) | EUR | — | — |

Valstybė narė

Valiuta

Nacionaline valiuta

EUR

AT

EUR

—

—

BE

EUR

—

—

BG (*2)

BGN

—

—

CY

EUR

—

—

CZ

CZK

36 969,05

—

DE

EUR

—

41 455,51

DK (*2)

DKK

—

EE

EUR

—

233 063,44

ES

EUR

—

260 699,62

FI

EUR

—

4 602,87

FR (*2)

EUR

—

601 073,78

UK

GBP

9 169,51

—

EL

EUR

—

34 706,51

HR

HRK

—

—

HU (*2)

HUF

—

—

IE

EUR

—

179 494,91

IT (*2)

EUR

67 180,48

LT

EUR

—

—

LU

EUR

—

—

LV

EUR

—

475,29

MT (*2)

EUR

—

—

NL

EUR

—

—

PL

PLN

1 563 681,20

—

PT

EUR

—

22 273,99

RO

RON

125 075,98

—

SE

SEK

378 568,89

—

SI

EUR

—

497,82

SK (*2)

EUR

—

—

---

(*1)  Šiame priede nurodomos tik pataisos, susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.

*1

(*2)  Mokėjimo agentūrų, kurių sąskaitos yra atskirtos, atžvilgiu sumažinimas, kaip nustatyta 54 straipsnio 2 dalyje, taikomas tada, kai pasiūloma sąskaitas patvirtinti.

*2

---

Klaidų ištaisymas

| 2018 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/66

---

2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamento (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 175, 2017 m. liepos 7 d.
  )

135 puslapis, IIIA priedas, 2 priedėlis, 4.3.5 dalies c punkto ii papunktis:

yra:

„

  Formula

  “,

turi būti:

„

  Formula

  “;

178 puslapis, IIIA priedas, 7a priedėlis, 3.1.2 dalis:

yra:

„

  Formula
  , 6, i = 1 iki Nt

  “,

turi būti:

„

  Formula
  , i = 1 iki Nt

  “;

434 puslapis, XXI priedo 2 papildomas priedas, 3.5 dalies b punktas:

yra:

| „b) | Pavailable_i,i < Prequired,j“, |
| --- | --- |

„b)

turi būti:

| „b) | Pavailable_i,j ≥ Prequired,j“. |
| --- | --- |

„b)

---