# Den Europæiske Unions L 56/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 56 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang28. februar 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 56

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang28. februar 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/295 af 15. december 2017 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 44/2014 for så vidt angår køretøjskonstruktion og generelle krav og delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 for så vidt angår krav til miljøpræstationer og fremdriftsydelse for godkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/296 af 27. februar 2018 om afvisning af at godkende aktivstoffet ekstrakt af Reynoutria sachalinensis, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (
  1
  ) | 31 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2018/297 af 20. februar 2018 om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Unions Militærkomité | 33 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2018/298 af 26. februar 2018 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben | 34 |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2018/299 af 26. februar 2018 om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben | 46 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/300 af 11. januar 2018 om, at det fælles forslag fra de berørte medlemsstater om udvidelse af den atlantiske godstogskorridor er i overensstemmelse med artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010
  (meddelt under nummer C(2018) 51) | 60 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/301 af 26. februar 2018 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 om afslutning af regnskaberne for medlemsstaternes betalingsorganer vedrørende de udgifter for regnskabsåret 2016, der finansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
  (meddelt under nummer C(2018) 1078) | 62 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/295 af 15. december 2017 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 44/2014 for så vidt angår køretøjskonstruktion og generelle krav og delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 for så vidt angår krav til miljøpræstationer og fremdriftsydelse for godkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/296 af 27. februar 2018 om afvisning af at godkende aktivstoffet ekstrakt af Reynoutria sachalinensis, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (
  1
  )

Reynoutria sachalinensis

1

31

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2018/297 af 20. februar 2018 om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Unions Militærkomité

33

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2018/298 af 26. februar 2018 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

34

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2018/299 af 26. februar 2018 om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

46

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/300 af 11. januar 2018 om, at det fælles forslag fra de berørte medlemsstater om udvidelse af den atlantiske godstogskorridor er i overensstemmelse med artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010
  (meddelt under nummer C(2018) 51)

(meddelt under nummer C(2018) 51)

60

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/301 af 26. februar 2018 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 om afslutning af regnskaberne for medlemsstaternes betalingsorganer vedrørende de udgifter for regnskabsåret 2016, der finansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
  (meddelt under nummer C(2018) 1078)

(meddelt under nummer C(2018) 1078)

62

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 af 1. juni 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 og Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (EØS-relevant tekst) ( EUT L 175 af 7.7.2017 ) | 66 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 af 1. juni 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 og Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (EØS-relevant tekst) ( EUT L 175 af 7.7.2017 )

( EUT L 175 af 7.7.2017 )

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 56/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/295

af 15. december 2017

om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 44/2014 for så vidt angår køretøjskonstruktion og generelle krav og delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 for så vidt angår krav til miljøpræstationer og fremdriftsydelse for godkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 168/2013 af 15. januar 2013 om godkendelse og markedsovervågning af to- og trehjulede køretøjer samt quadricykler (1), særlig artikel 18, stk. 3, artikel 21, stk. 5, og artikel 23, stk. 12, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | På grundlag af Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om undersøgelsen af de overordnede virkninger af miljøklasse Euro 5 for køretøjer i klasse L (2) i overensstemmelse med artikel 23, stk. 4, i forordning (EU) nr. 168/2013, og under hensyntagen til de problemer, som de godkendende myndigheder og interessenter har konstateret ved anvendelsen af forordning (EU) nr. 168/2013, Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 44/2014 (3) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 134/2014 (4), bør der foretages visse ændringer og præciseringer i de delegerede forordninger for at sikre disses gnidningsløse gennemførelse. |
| --- | --- |

(1)

På grundlag af Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om undersøgelsen af de overordnede virkninger af miljøklasse Euro 5 for køretøjer i klasse L (2) i overensstemmelse med artikel 23, stk. 4, i forordning (EU) nr. 168/2013, og under hensyntagen til de problemer, som de godkendende myndigheder og interessenter har konstateret ved anvendelsen af forordning (EU) nr. 168/2013, Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 44/2014 (3) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 134/2014 (4), bør der foretages visse ændringer og præciseringer i de delegerede forordninger for at sikre disses gnidningsløse gennemførelse.

| (2) | For at sikre, at EU's typegodkendelsessystem for køretøjer i klasse L fungerer effektivt, bør de tekniske krav og prøvningsmetoder, der er fastsat i delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 og (EU) nr. 134/2014, løbende forbedres og tilpasses til den tekniske udvikling. |
| --- | --- |

(2)

For at sikre, at EU's typegodkendelsessystem for køretøjer i klasse L fungerer effektivt, bør de tekniske krav og prøvningsmetoder, der er fastsat i delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 og (EU) nr. 134/2014, løbende forbedres og tilpasses til den tekniske udvikling.

| (3) | Bilag IV til delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 indeholder den ligning, der skal anvendes til kontrol af de fremstillede køretøjers, systemers, komponenters og separate tekniske enheders overensstemmelse med den godkendte type. Ligningen bør ændres af hensyn til klarheden. Bilag XII til delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 bør ændres for så vidt angår motordriftvinduet for detektion af fejltænding for at sikre, at de pålagte krav er teknisk gennemførlige. Bilag XII bør også ændres for at muliggøre en teknisk opgradering til nye standarder, der er udviklet for grænsefladen mellem generiske scanningsværktøjer og køretøjet med hensyn til egendiagnosesystemer (OBD-systemer). Tillæg 2 til bilag XII bør ændres for at skabe klarhed om en række punkter, der overvåges med hensyn til kravene til egendiagnosesystemer, der er fastsat heri. Nye tillæg bør føjes til bilag XII for at sikre korrekt gennemførelse af funktionsrater efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

(3)

Bilag IV til delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 indeholder den ligning, der skal anvendes til kontrol af de fremstillede køretøjers, systemers, komponenters og separate tekniske enheders overensstemmelse med den godkendte type. Ligningen bør ændres af hensyn til klarheden. Bilag XII til delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 bør ændres for så vidt angår motordriftvinduet for detektion af fejltænding for at sikre, at de pålagte krav er teknisk gennemførlige. Bilag XII bør også ændres for at muliggøre en teknisk opgradering til nye standarder, der er udviklet for grænsefladen mellem generiske scanningsværktøjer og køretøjet med hensyn til egendiagnosesystemer (OBD-systemer). Tillæg 2 til bilag XII bør ændres for at skabe klarhed om en række punkter, der overvåges med hensyn til kravene til egendiagnosesystemer, der er fastsat heri. Nye tillæg bør føjes til bilag XII for at sikre korrekt gennemførelse af funktionsrater efter ibrugtagning.

| (4) | Visse ligninger i bilag II, III og IV til delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 bør tilpasses for at skabe større klarhed. Bilag VI til nævnte delegerede forordning bør ændres for at sikre korrekt anvendelse af prøvningskravene hvad angår de forureningsbegrænsende anordningers holdbarhed. Standard Road Cycle-klassificeringskravene for køretøjer i klasse L (SRC-LeCV) i bilag VI bør tilpasses for at sikre korrekt anvendelse af disse krav under prøvningen. Anvendelsen af Approved Mileage Accumulation-cyklussen (AMA), som fastlagt i bilag VI for køretøjer i klasse III, bør udfases i overensstemmelse med konklusionerne af den omfattende undersøgelse af miljømæssige konsekvenser. Bilag VI bør ligeledes ændres med henblik på at tillade anvendelse af ældning på prøvebænk som et alternativ til den faktiske fysiske holdbarhedsprøvning med fuldt eller delvist kilometertal. |
| --- | --- |

(4)

Visse ligninger i bilag II, III og IV til delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 bør tilpasses for at skabe større klarhed. Bilag VI til nævnte delegerede forordning bør ændres for at sikre korrekt anvendelse af prøvningskravene hvad angår de forureningsbegrænsende anordningers holdbarhed. Standard Road Cycle-klassificeringskravene for køretøjer i klasse L (SRC-LeCV) i bilag VI bør tilpasses for at sikre korrekt anvendelse af disse krav under prøvningen. Anvendelsen af Approved Mileage Accumulation-cyklussen (AMA), som fastlagt i bilag VI for køretøjer i klasse III, bør udfases i overensstemmelse med konklusionerne af den omfattende undersøgelse af miljømæssige konsekvenser. Bilag VI bør ligeledes ændres med henblik på at tillade anvendelse af ældning på prøvebænk som et alternativ til den faktiske fysiske holdbarhedsprøvning med fuldt eller delvist kilometertal.

| (5) | En af foranstaltningerne mod uforholdsmæssigt høje emissioner af carbonhydrider fra køretøjer i klasse L er at begrænse fordampningsemissionerne fra disse køretøjer. Med henblik herpå fastsættes der i bilag VI(C) til forordning (EU) nr. 168/2013 carbonhydridmassegrænser for køretøjer i klasse L3e, L4e, L5e-A, L6e-A og L7e-A. Fordampningsemissionerne fra disse køretøjer måles ved typegodkendelsen. Et af kravene i forbindelse med type IV-prøvning i et forseglet hus til bestemmelse af fordampning (SHED-prøvning) er enten at montere en hurtigt ældet adsorptionsbeholder eller alternativt at anvende en additiv forringelsesfaktor, når der er monteret en »degreened« adsorptionsbeholder. I den omfattende undersøgelse af miljømæssige konsekvenser undersøgtes det, om anvendelsen af SHED-prøvning er omkostningseffektiv for køretøjer i klasse L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B og L7e-C. Da undersøgelsen viste, at metoden ikke var omkostningseffektiv, bør bilag V til delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 ændres med henblik på at tillade fortsat anvendelse af den allerede etablerede alternative og mere omkostningseffektive metode med gennemtrængningsprøvning i Euro 5-trinnet for producenterne af køretøjer i klasse L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B og L7e-C. |
| --- | --- |

(5)

En af foranstaltningerne mod uforholdsmæssigt høje emissioner af carbonhydrider fra køretøjer i klasse L er at begrænse fordampningsemissionerne fra disse køretøjer. Med henblik herpå fastsættes der i bilag VI(C) til forordning (EU) nr. 168/2013 carbonhydridmassegrænser for køretøjer i klasse L3e, L4e, L5e-A, L6e-A og L7e-A. Fordampningsemissionerne fra disse køretøjer måles ved typegodkendelsen. Et af kravene i forbindelse med type IV-prøvning i et forseglet hus til bestemmelse af fordampning (SHED-prøvning) er enten at montere en hurtigt ældet adsorptionsbeholder eller alternativt at anvende en additiv forringelsesfaktor, når der er monteret en »degreened« adsorptionsbeholder. I den omfattende undersøgelse af miljømæssige konsekvenser undersøgtes det, om anvendelsen af SHED-prøvning er omkostningseffektiv for køretøjer i klasse L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B og L7e-C. Da undersøgelsen viste, at metoden ikke var omkostningseffektiv, bør bilag V til delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 ændres med henblik på at tillade fortsat anvendelse af den allerede etablerede alternative og mere omkostningseffektive metode med gennemtrængningsprøvning i Euro 5-trinnet for producenterne af køretøjer i klasse L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B og L7e-C.

| (6) | På grundlag af den omfattende undersøgelse af de miljømæssige konsekvenser konkluderede Kommissionen, at den matematiske procedure for kontrol af overholdelsen af kravene til holdbarhed, der er fastlagt i artikel 23, stk. 3, i forordning (EU) nr. 168/2013, bør udfases senest i 2025. Undersøgelsen påpegede, at denne teoretiske procedure ikke sikrede, at de krav til holdbarhed, der er fastsat i forordning (EU) nr. 168/2013, var opfyldt i praksis. For at afbøde følgerne af udfasningen af denne metode, blev det i undersøgelsen foreslået at indføre ældning på prøvebænk som alternativ procedure til faktisk holdbarhedsprøvning med fuldt kilometertal og delvist kilometertal. Ældning på prøvebænk er en veletableret procedure, der ofte anvendes på køretøjer, der falder ind under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (5). Bilag VI til delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 bør ændres for at indføre proceduren for ældning på prøvebænk afledt af kravene i Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (6) og FN/ECE-regulativ nr. 83 (7) og tilpasses til de nødvendige krav for køretøjer i klasse L. |
| --- | --- |

(6)

På grundlag af den omfattende undersøgelse af de miljømæssige konsekvenser konkluderede Kommissionen, at den matematiske procedure for kontrol af overholdelsen af kravene til holdbarhed, der er fastlagt i artikel 23, stk. 3, i forordning (EU) nr. 168/2013, bør udfases senest i 2025. Undersøgelsen påpegede, at denne teoretiske procedure ikke sikrede, at de krav til holdbarhed, der er fastsat i forordning (EU) nr. 168/2013, var opfyldt i praksis. For at afbøde følgerne af udfasningen af denne metode, blev det i undersøgelsen foreslået at indføre ældning på prøvebænk som alternativ procedure til faktisk holdbarhedsprøvning med fuldt kilometertal og delvist kilometertal. Ældning på prøvebænk er en veletableret procedure, der ofte anvendes på køretøjer, der falder ind under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (5). Bilag VI til delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 bør ændres for at indføre proceduren for ældning på prøvebænk afledt af kravene i Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (6) og FN/ECE-regulativ nr. 83 (7) og tilpasses til de nødvendige krav for køretøjer i klasse L.

| (7) | Delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 og delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 bør ændres på samme tid for at sikre, at Euro 5 kan gennemføres korrekt for alle de pågældende køretøjer i klasse L som fastsat i tabellen i bilag IV til forordning (EU) nr. 168/2013. |
| --- | --- |

(7)

Delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 og delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 bør ændres på samme tid for at sikre, at Euro 5 kan gennemføres korrekt for alle de pågældende køretøjer i klasse L som fastsat i tabellen i bilag IV til forordning (EU) nr. 168/2013.

| (8) | Delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 og delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(8)

Delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 og delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af delegeret forordning (EU) nr. 44/2014

I delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, nr. 42), affattes således:
  »42)   »kørecyklus«: prøvningscyklus, der består i start af motoren (»key-on«), efterfulgt af en køremåde, hvor eventuelle tilstedeværende fejl vil blive detekteret, samt standsning af motoren (»key-off«)« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2, nr. 42), affattes således:

»42)   »kørecyklus«: prøvningscyklus, der består i start af motoren (»key-on«), efterfulgt af en køremåde, hvor eventuelle tilstedeværende fejl vil blive detekteret, samt standsning af motoren (»key-off«)«

»kørecyklus«

| 2) | Bilag IV og XII ændres i overensstemmelse med bilag I til denne forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag IV og XII ændres i overensstemmelse med bilag I til denne forordning.

Artikel 2

Ændringer af delegeret forordning (EU) nr. 134/2014

Bilag II til VI, bilag VIII og bilag X til delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 ændres i overensstemmelse med bilag II til denne forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 60 af 2.3.2013, s. 52.

1

(2)  Rapporten om undersøgelsen: »Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles«, EU-Books (ET-04-17-619-EN-N).

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 44/2014 af 21. november 2013 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår køretøjskonstruktion og generelle krav for godkendelse af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler (EUT L 25 af 28.1.2014, s. 1).

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 134/2014 af 16. december 2013 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår krav til miljøpræstationer og fremdriftsydelse og ændring af bilag V hertil (EUT L 53 af 21.2.2014, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 af 18. juli 2008 om gennemførelse og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (EUT L 199 af 28.7.2008, s. 1).

6

(7)  Regulativ nr. 83 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår emissionen af forurenende stoffer i overensstemmelse med kravene til motorbrændstof [2015/1038] (EUT L 172 af 3.7.2015, s. 1).

7

---

BILAG I

Ændringer af delegeret forordning (EU) nr. 44/2014

Bilag IV og XII til delegeret forordning (EU) nr. 44/2014 ændres som følger:

| 1) | I bilag IV affattes punkt 4.1.1.3.1.1.1.1.1., 4.1.1.3.1.1.1.1.2. og 4.1.1.3.1.1.1.1.3 således:






  »4.1.1.3.1.1.1.1.1. | Hvis metoden til holdbarhedsprøvning som fastsat i artikel 23, stk. 3, litra a), i forordning (EU) nr. 168/2013 finder anvendelse, beregnes forringelsesfaktorerne fra resultaterne af type I-emissionsprøvningen til og med den fulde distance som omhandlet i bilag VII(A) til forordning (EU) nr. 168/2013, og efter den lineære beregningsmetode, der er omhandlet i punkt 4.1.1.3.1.1.1.1.2, der medfører hældningsværdier og forskudte værdier pr. emissionsbestanddel. CoP-resultaterne for forurenende emissioner beregnes med formlen:

  Ligning 4-1:

  Yfull = a (XFull – XCoP) + YCoP
  hvor:







  a | = | hældningsværdien ((mg/km)/km) bestemt i overensstemmelse med prøvningstype V i henhold til bilag V(A) til forordning (EU) nr. 168/2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| XFull | = | holdbarhedskilometerakkumulering i henhold til bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013 |
| XCoP | = | antal kilometer kørt af CoP-køretøjet på tidspunktet for Type I CoP-prøvning |
| Yfull | = | CoP-emissionsresultat for hver forurenende emissionskomponent i mg/km. De gennemsnitlige CoP-resultater skal være lavere end de grænseværdier for emission af forurenende stoffer, der er fastsat i bilag VI(A) til forordning (EU) nr. 168/2013 |
| YCoP | = | prøvningsresultat (mg/km) for forurenende stoffer (THC, CO, NOx, NMHC og partikelmasse, hvis relevant) pr. emissionsbestanddel for prøvningstype I med CoP-køretøj. |

1)

I bilag IV affattes punkt 4.1.1.3.1.1.1.1.1., 4.1.1.3.1.1.1.1.2. og 4.1.1.3.1.1.1.1.3 således:

»4.1.1.3.1.1.1.1.1.

Ligning 4-1:

Yfull = a (XFull – XCoP) + YCoP

hvor:

a

=

hældningsværdien ((mg/km)/km) bestemt i overensstemmelse med prøvningstype V i henhold til bilag V(A) til forordning (EU) nr. 168/2013

XFull

=

holdbarhedskilometerakkumulering i henhold til bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013

XCoP

=

antal kilometer kørt af CoP-køretøjet på tidspunktet for Type I CoP-prøvning

Yfull

=

CoP-emissionsresultat for hver forurenende emissionskomponent i mg/km. De gennemsnitlige CoP-resultater skal være lavere end de grænseværdier for emission af forurenende stoffer, der er fastsat i bilag VI(A) til forordning (EU) nr. 168/2013

YCoP

=

prøvningsresultat (mg/km) for forurenende stoffer (THC, CO, NOx, NMHC og partikelmasse, hvis relevant) pr. emissionsbestanddel for prøvningstype I med CoP-køretøj.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.2 | Hvis den holdbarhedsprøvning, der er fastsat i artikel 23, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 168/2013 finder anvendelse, består forringelsesudviklingen af hældningsværdien a, som er afspejlet i punkt 4.1.1.3.1.1.1.1.1 pr. emissionsbestanddel, som er beregnet med henblik på overensstemmelse med prøvningstype V i overensstemmelse med bilag V(A) til forordning (EU) nr. 168/2013. Ligning 4-1 anvendes til at beregne CoP-emissionsresultaterne for hver emissionsbestanddel (Yfull). |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.2

| 4.1.1.3.1.1.1.1.3. | Hvis den holdbarhedsprøvning, der er fastsat i artikel 23, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 168/2013, finder anvendelse, multipliceres de faste forringelsesfaktorer, som er fastsat i bilag VII(B) til forordning (EU) nr. 168/2013, med CoP-køretøjets prøvningstype I-resultat (Ycop) til at beregne de gennemsnitlige CoP-emissionsresultater for hver emissionsbestanddel (Yfull).« |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.3.

| 2) | I bilag XII foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende indsættes som punkt 3.2.3:
  3.2.3.   Identifikation af forringelse eller funktionsfejl kan også ske uden for en kørecyklus (f.eks. efter slukning af motoren).« |
| --- | --- | --- |

2)

I bilag XII foretages følgende ændringer:

a)

Følgende indsættes som punkt 3.2.3:

3.2.3.   Identifikation af forringelse eller funktionsfejl kan også ske uden for en kørecyklus (f.eks. efter slukning af motoren).«

| b) | Punkt 3.3.2.2 affattes således:
  »3.3.2.2.   Fejltænding af motoren
  Fejltænding i den del af motorens arbejdsområde, der begrænses af følgende linjer:






  a) | minimalhastighedsgrænse: En minimal hastighed på 2 500 min– 1 eller normal tomgangshastighed + 1 000 min– 1, alt efter hvad der er lavest |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3.3.2.2 affattes således:

»3.3.2.2.   Fejltænding af motoren

Fejltænding i den del af motorens arbejdsområde, der begrænses af følgende linjer:

a)

minimalhastighedsgrænse: En minimal hastighed på 2 500 min– 1 eller normal tomgangshastighed + 1 000 min– 1, alt efter hvad der er lavest

| b) | maksimalhastighedsgrænse: En maksimal hastighed på 8 000 min– 1 eller 1 000 min– 1 over den maksimale hastighed i en type I-prøvecyklus eller den konstruktivt bestemte maksimale nominelle motorhastighed minus 500 min– 1, afhængigt af hvad der er lavest |
| --- | --- |

b)

maksimalhastighedsgrænse: En maksimal hastighed på 8 000 min– 1 eller 1 000 min– 1 over den maksimale hastighed i en type I-prøvecyklus eller den konstruktivt bestemte maksimale nominelle motorhastighed minus 500 min– 1, afhængigt af hvad der er lavest

| c) | en linje, der forbinder følgende motordriftspunkter:






  i) | et punkt på minimalhastighedsgrænsen, der er defineret i litra a) med motorens indsugningsvakuum ved 3,3 kPa lavere end indsugningsvakuum på linjen med positivt drejningsmoment |
| --- | --- | --- |

c)

en linje, der forbinder følgende motordriftspunkter:

i)

et punkt på minimalhastighedsgrænsen, der er defineret i litra a) med motorens indsugningsvakuum ved 3,3 kPa lavere end indsugningsvakuum på linjen med positivt drejningsmoment

| ii) | et punkt på maksimalhastighedsgrænsen, der er defineret i litra b) med motorens indsugningsvakuum ved 13,3 kPa lavere end indsugningsvakuum på linjen med positivt drejningsmoment. |
| --- | --- |

ii)

et punkt på maksimalhastighedsgrænsen, der er defineret i litra b) med motorens indsugningsvakuum ved 13,3 kPa lavere end indsugningsvakuum på linjen med positivt drejningsmoment.

Motordriftområdet for detektion af fejltænding er afspejlet i figur 10-1.

Figur 10-1

Driftområde for detektion af fejltænding

Linje, der afgrænser området med positivt drejningsmoment

Minimum (maks. WTMC-motorhastighed + 1 000, 8 000 rpm, maks. nominel motorhastighed – 500

Minimum (nominel tomgang + 1 000 rpm, 2 500 rpm)

13,3 kPA

3,3 kPA

| c) | Følgende indsættes som punkt 3.10:
  3.10.   Supplerende bestemmelser for køretøjer med motorslukningsstrategier.
  3.10.1.   Kørecyklus
  3.10.1.1.   En autonom genstart af motoren beordret af motorens styresystem, efter at motoren er gået i stå, kan betragtes som en ny kørecyklus eller en fortsættelse af den igangværende kørecyklus.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 3.10:

3.10.   Supplerende bestemmelser for køretøjer med motorslukningsstrategier.

3.10.1.   Kørecyklus

3.10.1.1.   En autonom genstart af motoren beordret af motorens styresystem, efter at motoren er gået i stå, kan betragtes som en ny kørecyklus eller en fortsættelse af den igangværende kørecyklus.«

| d) | I tillæg 1 foretages følgende ændringer:






  1) | Punkt 3.2 affattes således:
  3.2.   Ud over de krævede fastfrosne data skal følgende signaler, hvis de foreligger, på forlangende stilles til rådighed via den serielle port på standarddiagnosestikket, hvis disse oplysninger foreligger på køretøjets computer eller kan fastlægges ved hjælp af oplysninger, der er tilgængelige for køretøjets computer: egendiagnose-fejlkoder, motorens kølemiddeltemperatur, brændstofreguleringssystemets status (lukket sløjfe, åben sløjfe, andet), brændstofafstemning, tændingsforstilling, indsugningslufttemperatur, manifoldlufttryk, lufttilførselshastighed, motorhastighed, størrelse af signal fra gasspjældspositionsføler, status af sekundærluft (opstrøms, nedstrøms eller atmosfærisk), beregnet belastning, kørehastighed og brændstoftryk.
  Signalerne skal foreligge i standardenheder, baseret på specifikationerne i punkt 3.7. Faktiske signaler skal tydeligt kunne skelnes fra faste standardværdier eller nødprogramsignaler.« |
| --- | --- | --- |

d)

I tillæg 1 foretages følgende ændringer:

1)

Punkt 3.2 affattes således:

3.2.   Ud over de krævede fastfrosne data skal følgende signaler, hvis de foreligger, på forlangende stilles til rådighed via den serielle port på standarddiagnosestikket, hvis disse oplysninger foreligger på køretøjets computer eller kan fastlægges ved hjælp af oplysninger, der er tilgængelige for køretøjets computer: egendiagnose-fejlkoder, motorens kølemiddeltemperatur, brændstofreguleringssystemets status (lukket sløjfe, åben sløjfe, andet), brændstofafstemning, tændingsforstilling, indsugningslufttemperatur, manifoldlufttryk, lufttilførselshastighed, motorhastighed, størrelse af signal fra gasspjældspositionsføler, status af sekundærluft (opstrøms, nedstrøms eller atmosfærisk), beregnet belastning, kørehastighed og brændstoftryk.

Signalerne skal foreligge i standardenheder, baseret på specifikationerne i punkt 3.7. Faktiske signaler skal tydeligt kunne skelnes fra faste standardværdier eller nødprogramsignaler.«

| 2) | Punkt 3.11, 3.12 og 3.13 affattes således:
  3.11.   Når der registreres en fejl, skal fabrikanten identificere fejlen med en hensigtsmæssig fejlkode, der er i overensstemmelse med ISO 15031-6: 2010 »Vejkøretøjer — Kommunikation mellem køretøj og eksternt udstyr til emissionsrelateret diagnostik — Del 6: Definition af diagnosefejlkoder« med relation til »emissionsrelaterede systemdiagnosefejlkoder«. Er dette ikke muligt, kan fabrikanten benytte diagnosefejlkoderne i ISO DIS 15031-6: 2010. Alternativt kan fejlkoderne samles og indberettes i overensstemmelse med ISO 14229:2006. Fejlkoderne skal være fuldt tilgængelige ved brug af standardiseret diagnoseudstyr, som opfylder kravene i punkt 3.9.
  Køretøjsfabrikanten oplyser et nationalt standardiseringsorgan om de nærmere detaljer i forbindelse med emissionsrelaterede diagnosedata, f.eks. PID'er, Id'er for OBD-overvågningsenheder, prøvnings-Id'er, der ikke er specificeret i ISO 15031-5:2011 eller ISO 14229:2006, men som er relateret til denne forordning.
  3.12.   Grænsefladen mellem køretøj og diagnosetester skal være standardiseret og opfylde alle krav i ISO 19689:2016 »Motorcycles and Mopeds — Communication between vehicle and external equipment for diagnostics — Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use« eller ISO 15031-3:2004 »Vejkøretøjer – Kommunikation mellem køretøj og eksternt udstyr til emissionsrelateret diagnostik — Del 3: Diagnosestik og tilhørende elektriske kredse: Specifikation og anvendelse«. Den foretrukne placering for montering af diagnosestikket er under siddepladsen. Enhver anden placering af diagnosestikket skal godkendes af den godkendende myndighed og være let tilgængelig for servicepersonale, men beskyttet mod uautoriserede indgreb. Placeringen af tilslutningsgrænsefladen skal være anført tydeligt i brugervejledningen.
  3.13.   Indtil et OBD II-system for køretøjer i klasse L er implementeret på køretøjet, kan der på anmodning fra fabrikanten være monteret en alternativ tilslutningsgrænseflade. I tilfælde, hvor en sådan alternativ tilslutningsgrænseflade er installeret, skal køretøjsfabrikanten gratis give prøvningsudstyrsfabrikanterne detaljerede angivelser af benkonfigurationen af køretøjets stik. Køretøjets fabrikant skal forsyne køretøjet med en adapter, som muliggør tilslutning til et generisk scanningsværktøj. En sådan adapter skal være af passende kvalitet til professionel værkstedsanvendelse. Den skal på anmodning udleveres til alle uafhængige aktører på ikke-diskriminerende vis. Fabrikanter kan tage rimelige og forholdsmæssige priser for denne adapter under hensyntagen til ekstraomkostningerne for kunden ved dette valg. Tilslutningsgrænsefladen og adapteren må ikke omfatte særlige designelementer, der ville kræve godkendelse eller certificering inden brug, eller som begrænser udvekslingen af køretøjsdata, når der anvendes et generisk scanningsværktøj.« |
| --- | --- |

2)

Punkt 3.11, 3.12 og 3.13 affattes således:

3.11.   Når der registreres en fejl, skal fabrikanten identificere fejlen med en hensigtsmæssig fejlkode, der er i overensstemmelse med ISO 15031-6: 2010 »Vejkøretøjer — Kommunikation mellem køretøj og eksternt udstyr til emissionsrelateret diagnostik — Del 6: Definition af diagnosefejlkoder« med relation til »emissionsrelaterede systemdiagnosefejlkoder«. Er dette ikke muligt, kan fabrikanten benytte diagnosefejlkoderne i ISO DIS 15031-6: 2010. Alternativt kan fejlkoderne samles og indberettes i overensstemmelse med ISO 14229:2006. Fejlkoderne skal være fuldt tilgængelige ved brug af standardiseret diagnoseudstyr, som opfylder kravene i punkt 3.9.

Køretøjsfabrikanten oplyser et nationalt standardiseringsorgan om de nærmere detaljer i forbindelse med emissionsrelaterede diagnosedata, f.eks. PID'er, Id'er for OBD-overvågningsenheder, prøvnings-Id'er, der ikke er specificeret i ISO 15031-5:2011 eller ISO 14229:2006, men som er relateret til denne forordning.

3.12.   Grænsefladen mellem køretøj og diagnosetester skal være standardiseret og opfylde alle krav i ISO 19689:2016 »Motorcycles and Mopeds — Communication between vehicle and external equipment for diagnostics — Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use« eller ISO 15031-3:2004 »Vejkøretøjer – Kommunikation mellem køretøj og eksternt udstyr til emissionsrelateret diagnostik — Del 3: Diagnosestik og tilhørende elektriske kredse: Specifikation og anvendelse«. Den foretrukne placering for montering af diagnosestikket er under siddepladsen. Enhver anden placering af diagnosestikket skal godkendes af den godkendende myndighed og være let tilgængelig for servicepersonale, men beskyttet mod uautoriserede indgreb. Placeringen af tilslutningsgrænsefladen skal være anført tydeligt i brugervejledningen.

3.13.   Indtil et OBD II-system for køretøjer i klasse L er implementeret på køretøjet, kan der på anmodning fra fabrikanten være monteret en alternativ tilslutningsgrænseflade. I tilfælde, hvor en sådan alternativ tilslutningsgrænseflade er installeret, skal køretøjsfabrikanten gratis give prøvningsudstyrsfabrikanterne detaljerede angivelser af benkonfigurationen af køretøjets stik. Køretøjets fabrikant skal forsyne køretøjet med en adapter, som muliggør tilslutning til et generisk scanningsværktøj. En sådan adapter skal være af passende kvalitet til professionel værkstedsanvendelse. Den skal på anmodning udleveres til alle uafhængige aktører på ikke-diskriminerende vis. Fabrikanter kan tage rimelige og forholdsmæssige priser for denne adapter under hensyntagen til ekstraomkostningerne for kunden ved dette valg. Tilslutningsgrænsefladen og adapteren må ikke omfatte særlige designelementer, der ville kræve godkendelse eller certificering inden brug, eller som begrænser udvekslingen af køretøjsdata, når der anvendes et generisk scanningsværktøj.«

| 3) | Punkt 4.1.4 affattes således:
  4.1.4.   Fra den 1. januar 2024 er køretøjet i henhold til kravene i dette bilag udstyret med en specifik overvågningsenhed M; IUPRM skal være over eller lig med 0,1 for alle overvågningsenheder M.« |
| --- | --- |

3)

Punkt 4.1.4 affattes således:

4.1.4.   Fra den 1. januar 2024 er køretøjet i henhold til kravene i dette bilag udstyret med en specifik overvågningsenhed M; IUPRM skal være over eller lig med 0,1 for alle overvågningsenheder M.«

| 4) | Følgende indsættes som punkt 4.1.4.1:
  4.1.4.1.   Indtil den 31. december 2023 skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise funktionaliteten af bestemmelsen af IUPR (funktionsraten efter brug), for nye køretøjstyper fra den 1. januar 2020 og for eksisterende køretøjstyper fra den 1. januar 2021.« |
| --- | --- |

4)

Følgende indsættes som punkt 4.1.4.1:

4.1.4.1.   Indtil den 31. december 2023 skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise funktionaliteten af bestemmelsen af IUPR (funktionsraten efter brug), for nye køretøjstyper fra den 1. januar 2020 og for eksisterende køretøjstyper fra den 1. januar 2021.«

| 5) | Punkt 4.5 og 4.5.1 affattes således:
  »4.5.   Generel nævner
  4.5.1.   Den generelle nævner er en tælling af det antal gange, et køretøj har været i drift. Den øges inden for 10 s, såfremt følgende kriterier er opfyldt i løbet af en enkelt kørecyklus:






  a) | Den kumulative tid siden motorstart er mindst 600 sekunder ved en højde på ikke over 2 440 m over havets overflade eller et omgivende tryk på over 75,7 kPa og en omgivende temperatur på mindst 266,2 K (– 7 °C) |
| --- | --- | --- |

5)

Punkt 4.5 og 4.5.1 affattes således:

»4.5.   Generel nævner

4.5.1.   Den generelle nævner er en tælling af det antal gange, et køretøj har været i drift. Den øges inden for 10 s, såfremt følgende kriterier er opfyldt i løbet af en enkelt kørecyklus:

a)

Den kumulative tid siden motorstart er mindst 600 sekunder ved en højde på ikke over 2 440 m over havets overflade eller et omgivende tryk på over 75,7 kPa og en omgivende temperatur på mindst 266,2 K (– 7 °C)

| b) | Den kumulative driftstid for køretøjet ved mindst 25 km/h er mindst 300 sekunder ved en højde på ikke over 2 440 m over havets overflade eller et omgivende tryk på over 75,7 kPa og en omgivende temperatur på mindst 266,2 K (– 7 °C) |
| --- | --- |

b)

Den kumulative driftstid for køretøjet ved mindst 25 km/h er mindst 300 sekunder ved en højde på ikke over 2 440 m over havets overflade eller et omgivende tryk på over 75,7 kPa og en omgivende temperatur på mindst 266,2 K (– 7 °C)

| c) | Der har fundet kontinuerlig køretøjsdrift sted ved tomgang (dvs. at føreren har sluppet speederen, og køretøjets hastighed er højst 1,6 km/h) i mindst 30 s ved en højde på højst 2 440 m over havets overflade eller et omgivende tryk på mindst 75,7 kPa og en omgivende temperatur på mindst 266,2 K (– 7 °C). |
| --- | --- |

c)

Der har fundet kontinuerlig køretøjsdrift sted ved tomgang (dvs. at føreren har sluppet speederen, og køretøjets hastighed er højst 1,6 km/h) i mindst 30 s ved en højde på højst 2 440 m over havets overflade eller et omgivende tryk på mindst 75,7 kPa og en omgivende temperatur på mindst 266,2 K (– 7 °C).

Forøgelsen af den generelle nævner kan også øges ud over grænsevilkårene for højde over havet eller omgivende tryk og omgivende temperatur.«

| 6) | Følgende indsættes som punkt 4.6.2.1:
  4.6.2.1.   Tællere og nævnere for specifikke overvågningsenheder for komponenter eller systemer, der overvåges kontinuerligt for kortslutningsfejl eller fejl med åbne kredsløb, er fritaget for indberetning.
  I dette punkt forstås ved »løbende«, at overvågningen altid er aktiv, og at samplingen af det signal, der overvåges, sker med en hastighed på ikke mindre end to samplinger pr. sekund, og tilstedeværelsen eller fraværet af den fejl, der er relevant for den pågældende overvågningsenhed, skal bestemmes inden for 15 sekunder. Hvis en computerinputkomponent med henblik på kontrol samples mindre ofte, kan komponentsignalet i stedet evalueres hver gang, sampling forekommer. Det er ikke nødvendigt at aktivere et en output-komponent/et output-system, for at den pågældende komponent eller det pågældende system kan overvåges.« |
| --- | --- |

6)

Følgende indsættes som punkt 4.6.2.1:

4.6.2.1.   Tællere og nævnere for specifikke overvågningsenheder for komponenter eller systemer, der overvåges kontinuerligt for kortslutningsfejl eller fejl med åbne kredsløb, er fritaget for indberetning.

I dette punkt forstås ved »løbende«, at overvågningen altid er aktiv, og at samplingen af det signal, der overvåges, sker med en hastighed på ikke mindre end to samplinger pr. sekund, og tilstedeværelsen eller fraværet af den fejl, der er relevant for den pågældende overvågningsenhed, skal bestemmes inden for 15 sekunder. Hvis en computerinputkomponent med henblik på kontrol samples mindre ofte, kan komponentsignalet i stedet evalueres hver gang, sampling forekommer. Det er ikke nødvendigt at aktivere et en output-komponent/et output-system, for at den pågældende komponent eller det pågældende system kan overvåges.«

| 7) | Punkt 4.7.4 affattes således:
  4.7.4.   OBD-systemet skal afbryde yderligere forøgelse af den generelle nævner inden for 10 s, hvis en funktionsfejl i en enhver komponent, der anvendes til at bestemme, om kriteriet i punkt 4.5 er opfyldt (f.eks. hastighed, temperatur, højde, tomgang eller driftstid), er blevet detekteret, og den tilsvarende indkommende fejlkode er blevet lagret. Forøgelsen af den generelle nævner må ikke deaktiveres af andre årsager. Forøgelsen af den generelle nævner skal starte igen inden for 10 s, når funktionsfejlen ikke længere er til stede (f.eks. den indkommende kode er slettet ved »selvrensning« eller en scanner-kommando).« |
| --- | --- |

7)

Punkt 4.7.4 affattes således:

4.7.4.   OBD-systemet skal afbryde yderligere forøgelse af den generelle nævner inden for 10 s, hvis en funktionsfejl i en enhver komponent, der anvendes til at bestemme, om kriteriet i punkt 4.5 er opfyldt (f.eks. hastighed, temperatur, højde, tomgang eller driftstid), er blevet detekteret, og den tilsvarende indkommende fejlkode er blevet lagret. Forøgelsen af den generelle nævner må ikke deaktiveres af andre årsager. Forøgelsen af den generelle nævner skal starte igen inden for 10 s, når funktionsfejlen ikke længere er til stede (f.eks. den indkommende kode er slettet ved »selvrensning« eller en scanner-kommando).«

| e) | I tillæg 2 foretages følgende ændringer:






  i) | I punkt 1 udgår fodnoten. |
| --- | --- | --- |

e)

I tillæg 2 foretages følgende ændringer:

i)

I punkt 1 udgår fodnoten.

| ii) | Punkt 2.1 affattes således:

  »2.1.

  Tabel Ap2-1


  Oversigt over anordninger (hvis disse er monteret), der skal overvåges i OBD-etape I og/eller II
















  Nr. | Anordning med strømkreds | | Gennemgang i strømkredsene | Strømkredsrationalitet | Grundlæggende overvågningskrav | Bemærkning nr. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Niveau, se punkt 2.3 | Høj gennemgang | Lav gennemgang | Åbent kredsløb | Uden for tilladt interval | Resultater/Plausibilitet | Fastfrosset signal | Anordning er ikke i drift/Anordningen forefindes ikke | |
| 1 | Styremodul (ECU/PCU) intern fejl | 3 | | | | | | | I&II | (1) |
| Sensor (input til styreenheder) |
| 1 | Positionsføler for speeder (pedal/håndtag) | 1 | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | | (2) |
| 2 | Barometertryksensor | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | | |
| 3 | Positionssensor for knastaksel | 3 | | | | | | | I&II | |
| 4 | Positionssensor for krumtapaksel | 3 | | | | | | | I&II | |
| 5 | Motorkølevæsketemperatursensor | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 6 | Sensor for vinklen af udstødningskontrolventilen | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 7 | Sensor for udstødningsrecirkulation | 1 | II | II | II | II | II | II | | (4) |
| 8 | Sensor for tryk i brændstoffordelerrør | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 9 | Sensor for temperatur i brændstoffordelerrør | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 10 | Sensor for gearskifterens position (potentiometertype) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4)
   (5) |
| 11 | Sensor for gearskifterens position (omskiftertype) | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| 12 | Sensor for indsugningsluftens temperatur | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 13 | Bankesensor (ikke-resonans-type) | 3 | | | | | | | I&II | |
| 14 | Bankesensor (resonans-type) | 3 | | | | | I&II | | | |
| 15 | Sensor for det absolutte tryk i manifolden | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 16 | Sensor for masseluftstrøm | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 17 | Motorolietemperatursensor | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 18 | O2-sensorsignaler (binære/lineære) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 19 | Brændstof(høj)tryksensor | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 20 | Brændstoflagringstemperatursensor | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 21 | Gasspjældspositionssensor | 1 | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | | (2) |
| 22 | Sensor for kørehastighed | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| 23 | Sensor for hjulhastighed | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| Aktuatorer (output fra styreenheder) |
| 1 | Udluftningskontrolventil for fordampningsemissioner | 2 | II | I&II | II | | | | I&II | (6) |
| 2 | (Motordrevet) aktuator for udstødningskontrolventil | 3 | | | | | II | | I&II | |
| 3 | Udstødningsrecirkulationskontrol | 3 | | | | | II | | | |
| 4 | Brændstofinjektor | 2 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| 5 | Tomgangsluftkontrolsystem | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | I&II | (6) |
| 6 | Primære tændspolekredsløb | 2 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| 7 | Varmeelement for lambdasonde | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | I&II | (6) |
| 8 | Sekundær-lufttilførsel | 2 | II | I&II | II | | | | I&II | (6) |
| 9 | Aktuator for elektronisk styring af gasspjæld | 3 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| (3) | Udgår. |

ii)

Punkt 2.1 affattes således:

»2.1.

Tabel Ap2-1

Oversigt over anordninger (hvis disse er monteret), der skal overvåges i OBD-etape I og/eller II

Nr.

Anordning med strømkreds

Gennemgang i strømkredsene

Strømkredsrationalitet

Grundlæggende overvågningskrav

Bemærkning nr.

Niveau, se punkt 2.3

Høj gennemgang

Lav gennemgang

Åbent kredsløb

Uden for tilladt interval

Resultater/Plausibilitet

Fastfrosset signal

Anordning er ikke i drift/Anordningen forefindes ikke

1

Styremodul (ECU/PCU) intern fejl

3

I&II

(1)

Sensor (input til styreenheder)

1

Positionsføler for speeder (pedal/håndtag)

1

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

(2)

2

Barometertryksensor

1

I&II

I&II

I&II

II

3

Positionssensor for knastaksel

3

I&II

4

Positionssensor for krumtapaksel

3

I&II

5

Motorkølevæsketemperatursensor

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

6

Sensor for vinklen af udstødningskontrolventilen

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

7

Sensor for udstødningsrecirkulation

1

II

II

II

II

II

II

(4)

8

Sensor for tryk i brændstoffordelerrør

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

9

Sensor for temperatur i brændstoffordelerrør

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

10

Sensor for gearskifterens position (potentiometertype)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)
   (5)

11

Sensor for gearskifterens position (omskiftertype)

3

II

I&II

(5)

12

Sensor for indsugningsluftens temperatur

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

13

Bankesensor (ikke-resonans-type)

3

I&II

14

Bankesensor (resonans-type)

3

I&II

15

Sensor for det absolutte tryk i manifolden

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

16

Sensor for masseluftstrøm

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

17

Motorolietemperatursensor

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

18

O2-sensorsignaler (binære/lineære)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

19

Brændstof(høj)tryksensor

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

20

Brændstoflagringstemperatursensor

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

21

Gasspjældspositionssensor

1

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

(2)

22

Sensor for kørehastighed

3

II

I&II

(5)

23

Sensor for hjulhastighed

3

II

I&II

(5)

Aktuatorer (output fra styreenheder)

1

Udluftningskontrolventil for fordampningsemissioner

2

II

I&II

II

I&II

(6)

2

(Motordrevet) aktuator for udstødningskontrolventil

3

II

I&II

3

Udstødningsrecirkulationskontrol

3

II

4

Brændstofinjektor

2

I&II

I&II

(6)

5

Tomgangsluftkontrolsystem

1

I&II

I&II

I&II

II

I&II

(6)

6

Primære tændspolekredsløb

2

I&II

I&II

(6)

7

Varmeelement for lambdasonde

1

I&II

I&II

I&II

II

I&II

(6)

8

Sekundær-lufttilførsel

2

II

I&II

II

I&II

(6)

9

Aktuator for elektronisk styring af gasspjæld

3

I&II

I&II

(6)

(3)

Udgår.

| iii) | Punkt 2.4 affattes således:
  2.4.   To ud af tre symptomer i forbindelse med gennemgang i strømkredse og i forbindelse med overvågning af kredsløbsrationalitet kan kombineres, f.eks.






  — | høj gennemgang eller åbent kredsløb og lav gennemgang |
| --- | --- | --- |

iii)

Punkt 2.4 affattes således:

2.4.   To ud af tre symptomer i forbindelse med gennemgang i strømkredse og i forbindelse med overvågning af kredsløbsrationalitet kan kombineres, f.eks.

—

høj gennemgang eller åbent kredsløb og lav gennemgang

| — | højt og lavt eller åbent kredsløb |
| --- | --- |

—

højt og lavt eller åbent kredsløb

| — | signal uden for tilladt interval eller kredsløbspræstationer og fastfrosset signal |
| --- | --- |

—

signal uden for tilladt interval eller kredsløbspræstationer og fastfrosset signal

| — | høj gennemgang og uden for interval (for højt) eller lavt kredsløb og uden for interval (lavt).« |
| --- | --- |

—

høj gennemgang og uden for interval (for højt) eller lavt kredsløb og uden for interval (lavt).«

| f) | Som tillæg 3, 4 og 5 indsættes følgende:


  »Tillæg 3

  Funktionsrate under brug

  1.   Indledning
  1.1.   I dette tillæg beskrives funktionsraten under brug for en specifik overvågningsenhed M for OBD-systemet (IUPR M), krav for køretøjer i klasse L3e, L5e-A og L7e-A, som er typegodkendt i overensstemmelse med denne forordning.
  2.   Audit af IUPR M
  2.1.   På anmodning af den godkendende myndighed skal fabrikanten rapportere til den typegodkendende myndighed om garantikrav, reparationer under garanti og OBD-fejl, der registreres i forbindelse med vedligeholdelse af køretøjet, i henhold til et format, der fastsættes i typegodkendelsen. Der skal gives detaljerede oplysninger om hyppigheden og indholdet af fejl vedrørende emissionsrelaterede komponenter og systemer. Rapporterne skal indgives mindst én gang i produktionscyklussen for hver køretøjsmodel for hvert 5. år aldersår eller efter tilbagelagt distance som fastsat i bilag VII(A) til forordning (EU) nr. 168/2013, alt efter hvad der er hurtigst.
  2.2.   Parametre, der er bestemmende for IUPR-familien
  Til definition af IUPR-familien anvendes OBD-familieparametrene i tillæg 5.
  2.3.   Krav til oplysninger
  Den godkendende myndighed foretager en audit af overensstemmelsen af IUPR efter ibrugtagning på grundlag af oplysningerne fra fabrikanten. Disse oplysninger skal navnlig omfatte:






  2.3.1. | fabrikantens navn og adresse |
| --- | --- | --- |

f)

Som tillæg 3, 4 og 5 indsættes følgende:

»Tillæg 3

Funktionsrate under brug

1.   Indledning

1.1.   I dette tillæg beskrives funktionsraten under brug for en specifik overvågningsenhed M for OBD-systemet (IUPR M), krav for køretøjer i klasse L3e, L5e-A og L7e-A, som er typegodkendt i overensstemmelse med denne forordning.

2.   Audit af IUPR M

2.1.   På anmodning af den godkendende myndighed skal fabrikanten rapportere til den typegodkendende myndighed om garantikrav, reparationer under garanti og OBD-fejl, der registreres i forbindelse med vedligeholdelse af køretøjet, i henhold til et format, der fastsættes i typegodkendelsen. Der skal gives detaljerede oplysninger om hyppigheden og indholdet af fejl vedrørende emissionsrelaterede komponenter og systemer. Rapporterne skal indgives mindst én gang i produktionscyklussen for hver køretøjsmodel for hvert 5. år aldersår eller efter tilbagelagt distance som fastsat i bilag VII(A) til forordning (EU) nr. 168/2013, alt efter hvad der er hurtigst.

2.2.   Parametre, der er bestemmende for IUPR-familien

Til definition af IUPR-familien anvendes OBD-familieparametrene i tillæg 5.

2.3.   Krav til oplysninger

Den godkendende myndighed foretager en audit af overensstemmelsen af IUPR efter ibrugtagning på grundlag af oplysningerne fra fabrikanten. Disse oplysninger skal navnlig omfatte:

2.3.1.

fabrikantens navn og adresse

| 2.3.2. | navn, adresse, telefon- og faxnummer samt e-mailadresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant inden for de områder, som fabrikantens oplysninger omfatter |
| --- | --- |

2.3.2.

navn, adresse, telefon- og faxnummer samt e-mailadresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant inden for de områder, som fabrikantens oplysninger omfatter

| 2.3.3. | modelbetegnelse(r) på de køretøjer, som fabrikantens oplysninger omfatter |
| --- | --- |

2.3.3.

modelbetegnelse(r) på de køretøjer, som fabrikantens oplysninger omfatter

| 2.3.4. | hvis det er relevant, en liste over de køretøjstyper, som fabrikantens oplysninger omfatter, dvs. for OBD og IUPR M, OBD-familien i overensstemmelse med tillæg 5 |
| --- | --- |

2.3.4.

hvis det er relevant, en liste over de køretøjstyper, som fabrikantens oplysninger omfatter, dvs. for OBD og IUPR M, OBD-familien i overensstemmelse med tillæg 5

| 2.3.5. | køretøjets identifikationsnummer (VIN), som gælder for disse køretøjstyper inden for familien (VIN-præfiks) |
| --- | --- |

2.3.5.

køretøjets identifikationsnummer (VIN), som gælder for disse køretøjstyper inden for familien (VIN-præfiks)

| 2.3.6. | numre på typegodkendelser af disse køretøjstyper inden for IUPR-familien, herunder numre på alle eventuelle udvidelser og fejlrettelser/tilbagekaldelser (større modifikationer) |
| --- | --- |

2.3.6.

numre på typegodkendelser af disse køretøjstyper inden for IUPR-familien, herunder numre på alle eventuelle udvidelser og fejlrettelser/tilbagekaldelser (større modifikationer)

| 2.3.7. | nærmere oplysninger om udvidelser og fejlrettelser/tilbagekaldelser vedrørende sådanne typegodkendelser for de køretøjer, som fabrikantens oplysninger omfatter (hvis den godkendende myndighed forlanger det) |
| --- | --- |

2.3.7.

nærmere oplysninger om udvidelser og fejlrettelser/tilbagekaldelser vedrørende sådanne typegodkendelser for de køretøjer, som fabrikantens oplysninger omfatter (hvis den godkendende myndighed forlanger det)

| 2.3.8. | det tidsrum, hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger |
| --- | --- |

2.3.8.

det tidsrum, hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger

| 2.3.9. | den køretøjsproduktionsperiode, som fabrikantens oplysninger omfatter (f.eks. »køretøjer produceret i kalenderåret 2017«) |
| --- | --- |

2.3.9.

den køretøjsproduktionsperiode, som fabrikantens oplysninger omfatter (f.eks. »køretøjer produceret i kalenderåret 2017«)

| 2.3.10. | fabrikantens IUPR M-kontrolprocedure, herunder følgende:






  a) | metode til lokalisering af køretøjerne |
| --- | --- | --- |

2.3.10.

fabrikantens IUPR M-kontrolprocedure, herunder følgende:

a)

metode til lokalisering af køretøjerne

| b) | kriterier for at udvælge og afvise køretøjer |
| --- | --- |

b)

kriterier for at udvælge og afvise køretøjer

| c) | prøvningstyper og -procedurer benyttet i forbindelse med programmet |
| --- | --- |

c)

prøvningstyper og -procedurer benyttet i forbindelse med programmet

| d) | fabrikantens kriterier for at acceptere/forkaste familiegruppen |
| --- | --- |

d)

fabrikantens kriterier for at acceptere/forkaste familiegruppen

| e) | de(t) geografiske område(r), hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger |
| --- | --- |

e)

de(t) geografiske område(r), hvori fabrikanten har indsamlet sine oplysninger

| f) | stikprøvestørrelse og prøveudtagningsplan |
| --- | --- |

f)

stikprøvestørrelse og prøveudtagningsplan

| 2.3.11. | resultaterne af fabrikantens IUPR M-procedure, herunder:






  a) | oplysninger til identifikation af de køretøjer, programmet omfatter (uanset om de har været til prøvning eller ikke). Oplysningerne til identifikation skal indeholde følgende:






  — | modelbetegnelse |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.11.

resultaterne af fabrikantens IUPR M-procedure, herunder:

a)

oplysninger til identifikation af de køretøjer, programmet omfatter (uanset om de har været til prøvning eller ikke). Oplysningerne til identifikation skal indeholde følgende:

—

modelbetegnelse

| — | køretøjets identifikationsnummer (VIN) |
| --- | --- |

—

køretøjets identifikationsnummer (VIN)

| — | region, som køretøjet anvendes i (hvis kendt) |
| --- | --- |

—

region, som køretøjet anvendes i (hvis kendt)

| — | produktionsdato |
| --- | --- |

—

produktionsdato

| b) | årsager til at afvise et køretøj fra stikprøven |
| --- | --- |

b)

årsager til at afvise et køretøj fra stikprøven

| c) | prøvningsdata, herunder:






  — | prøvningsdato/downloaddato |
| --- | --- | --- |

c)

prøvningsdata, herunder:

—

prøvningsdato/downloaddato

| — | prøvningssted/downloadsted |
| --- | --- |

—

prøvningssted/downloadsted

| — | alle data, som kræves i henhold til punkt 4.1.6 i tillæg 1, downloadet fra køretøjet |
| --- | --- |

—

alle data, som kræves i henhold til punkt 4.1.6 i tillæg 1, downloadet fra køretøjet

| — | for hver overvågningsenhed, der skal rapporteres fra, funktionsraten efter ibrugtagning |
| --- | --- |

—

for hver overvågningsenhed, der skal rapporteres fra, funktionsraten efter ibrugtagning

| 2.3.12. | for IUPR M-stikprøver følgende:






  a) | gennemsnittet af funktionsrater efter ibrugtagning (IUPR M) for alle udvalgte køretøjer for hver overvågningsenhed, jf. punkt 4.1.4 i tillæg 1. |
| --- | --- | --- |

2.3.12.

for IUPR M-stikprøver følgende:

a)

gennemsnittet af funktionsrater efter ibrugtagning (IUPR M) for alle udvalgte køretøjer for hver overvågningsenhed, jf. punkt 4.1.4 i tillæg 1.

| b) | Procentdelen af de udvalgte køretøjer, som har en IUPR M større end eller lig med den minimumsværdi, der gælder for overvågningsenheden, jf. punkt 4.1.4 i tillæg 1. |
| --- | --- |

b)

Procentdelen af de udvalgte køretøjer, som har en IUPR M større end eller lig med den minimumsværdi, der gælder for overvågningsenheden, jf. punkt 4.1.4 i tillæg 1.

3.   Udvælgelse af køretøjer til IUPR M

3.1.   Fabrikantens indsamling af data skal stamme fra mindst to medlemsstater med væsentlige forskelle i kørselsforhold (medmindre køretøjet kun er gjort tilgængeligt på markedet i én medlemsstat). Der skal ved valget af medlemsstater tages hensyn til faktorer som forskelle i brændstof, luftforhold, gennemsnitlige vejhastigheder og fordeling mellem by- og landevejskørsel.

I forbindelse med IUPR M-prøvning må kun køretøjer, som opfylder kriterierne i punkt 2.3 i tillæg 4 indgå i prøveindsamlingen.

3.2.   Fabrikanten kan ved valget af medlemsstater med henblik på udvælgelse af prøvningskøretøjer vælge køretøjer fra en medlemsstat, der anses for at være særligt repræsentativ. Fabrikanten skal i så fald dokumentere over for den godkendelsesmyndighed, der har udstedt typegodkendelsen, at valget er repræsentativt (f.eks. efter marked med det største årlige salg af en køretøjsfamilie i Unionen). Når en familie kræver mere end ét prøveparti som defineret i punkt 3.3, skal køretøjerne i 2. og 3. prøveparti afspejle andre kørselsforhold end dem, der gør sig gældende for 1. prøveparti.

3.3.   Undersøgelsesgrundlag

3.3.1.   Antallet af prøvepartier af den årlige salgsvolumen for en OBD-familie i Unionen, jf. nedenstående skema:

| EU-registreringer






  — | pr kalenderår (for udstødningsemissionsprøvninger) |
| --- | --- |

EU-registreringer

—

pr kalenderår (for udstødningsemissionsprøvninger)

| — | af køretøjer i en OBD-familie med IUPR i prøveindsamlingsperioden |
| --- | --- |

—

af køretøjer i en OBD-familie med IUPR i prøveindsamlingsperioden

Antallet af prøvepartier

indtil 100 000

1

100 001 til 200 000

2

over 200 000

3

3.3.2.   For IUPR er antallet af prøvepartier beskrevet i skemaet i punkt 3.3.1, og det er baseret på antallet af køretøjer i en IUPR-familie, der er godkendt med IUPR.

For så vidt angår den første prøveindsamlingsperiode for en IUPR-familie anses alle køretøjstyper i familien, som er godkendt med IUPR, for at skulle være omfattet af prøveindsamlingen. I efterfølgende prøveindsamlingsperioder anses kun køretøjstyper, der ikke tidligere er blevet prøvet, eller som er omfattet af emissionsgodkendelser, der er blevet forlænget siden den foregående prøveindsamlingsperiode, for at skulle være omfattet af prøveindsamlingen.

For så vidt angår familier med under 5 000 EU-registreringer, som er omfattet af prøveindsamlingen, er det mindste antal køretøjer i et prøveparti seks i prøveindsamlingsperioden. For så vidt angår alle andre familier er det mindste antal køretøjer i et prøveparti femten.

Hvert prøveparti skal på passende vis repræsentere salgsmønstret, dvs. at køretøjstyper med højt salgstal (≥ 20 % af den samlede familie) som minimum skal være repræsenteret.

Køretøjer i små produktionsserier med mindre end 1 000 køretøjer pr. OBD-familie er undtaget fra de minimale IUPR-krav samt kravet om at påvise disse for den typegodkendende myndighed.

4.   Den godkendende myndighed skal på grundlag af den i punkt 2 omhandlede audit træffe en af følgende beslutninger eller foranstaltninger:

| a) | beslutte, at IUPR-familien er tilfredsstillende, og ikke foretage sig yderligere |
| --- | --- |

a)

beslutte, at IUPR-familien er tilfredsstillende, og ikke foretage sig yderligere

| b) | beslutte, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger eller prøvningsdata fra fabrikanten |
| --- | --- |

b)

beslutte, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger eller prøvningsdata fra fabrikanten

| c) | beslutte på grundlag af data fra den godkendende myndigheds eller medlemsstatens kontrolprogrammer, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger eller prøvningsdata fra fabrikanten |
| --- | --- |

c)

beslutte på grundlag af data fra den godkendende myndigheds eller medlemsstatens kontrolprogrammer, at fabrikantens oplysninger er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger eller prøvningsdata fra fabrikanten

| d) | beslutte, at resultaterne af auditten af IUPR-familien er utilfredsstillende og lade denne køretøjstype eller IUPR-familie prøve i henhold til tillæg 1. |
| --- | --- |

d)

beslutte, at resultaterne af auditten af IUPR-familien er utilfredsstillende og lade denne køretøjstype eller IUPR-familie prøve i henhold til tillæg 1.

Hvis en IUPR M-audit viser, at prøvningskriterierne i tillæg 4, punkt 3.2, er opfyldt for køretøjerne i et prøveparti, skal den typegodkendende myndighed træffe foranstaltninger som beskrevet i litra d) i nærværende punkt.

4.1.   Den godkendende myndighed udtager i samarbejde med fabrikanten en stikprøve af køretøjer, der har kørt et tilstrækkeligt antal kilometer, og som med rimelig sikkerhed er brugt under normale forhold. Fabrikanten høres om valget af køretøjer og skal have lov til at overvære den bekræftende kontrol af køretøjerne.

»Tillæg 4

Kriterier for udvælgelse af køretøjer med hensyn til anvendelse af nøgletal

1.   Indledning

1.1.   I dette tillæg fastlægges de kriterier for udvælgelse af køretøjer til prøvning, der er omhandlet i punkt 4 i tillæg 1 til dette bilag, og procedurerne for IUPR M.

2.   Udvælgelseskriterier

Kriterierne for godkendelse af et udvalgt køretøj er anført for IUPR M i punkt 2.1 til 2.5.

2.1.   Køretøjet skal tilhøre en køretøjstype, der er typegodkendt i henhold til denne forordning og omfattet af en typeattest i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 901/2014 (3). Til kontrol af IUPR M skal køretøjet være godkendt i henhold til OBD-standarden, etape II eller senere. Det skal være indregistreret og have været i brug i Unionen.

2.2.   Køretøjet skal have kørt mindst 3 000 km eller været i brug i 6 måneder, alt efter hvad der er senest, og inden for de holdbarhedskilometertal, der er opgivet for den relevante køretøjsklasse som omhandlet i bilag VII(A) til forordning (EU) nr. 168/2013, eller 5 år, afhængigt af hvad der først indtræder.

2.3.   For så vidt angår kontrol af IUPR M må prøven kun omfatte køretøjer, som:

| a) | har indsamlet tilstrækkelige data om køretøjets drift til, at overvågningsenheden kan prøves.
  For overvågningsenheder, der skal opfylde funktionsraten efter ibrugtagning, og som skal registrere og rapportere data, jf. punkt 4.6.1 i tillæg 1, forstås der ved »tilstrækkelige data om køretøjets drift« det forhold, at nævneren opfylder nedenstående kriterier. Nævneren, jf. definitionen i punkt 4.3 og 4.5 i tillæg 1, for den overvågningsenhed, der skal prøves, skal have en værdi, der er mindst lige så stor som en af følgende værdier:






  i) | 15 for enheder til overvågning af fordampningssystemet, enheder til overvågning af sekundærluftsystemet og overvågningsenheder, der anvender en nævner, der er øget i overensstemmelse med punkt 4.3.2 i tillæg 1 (f.eks. enheder til overvågning af koldstart, airconditionanlæg osv.) eller |
| --- | --- | --- |

a)

har indsamlet tilstrækkelige data om køretøjets drift til, at overvågningsenheden kan prøves.

For overvågningsenheder, der skal opfylde funktionsraten efter ibrugtagning, og som skal registrere og rapportere data, jf. punkt 4.6.1 i tillæg 1, forstås der ved »tilstrækkelige data om køretøjets drift« det forhold, at nævneren opfylder nedenstående kriterier. Nævneren, jf. definitionen i punkt 4.3 og 4.5 i tillæg 1, for den overvågningsenhed, der skal prøves, skal have en værdi, der er mindst lige så stor som en af følgende værdier:

i)

15 for enheder til overvågning af fordampningssystemet, enheder til overvågning af sekundærluftsystemet og overvågningsenheder, der anvender en nævner, der er øget i overensstemmelse med punkt 4.3.2 i tillæg 1 (f.eks. enheder til overvågning af koldstart, airconditionanlæg osv.) eller

| ii) | 5 for enheder til overvågning af partikelfilter og enheder til overvågning af oxidationskatalysator, der anvender en nævner, der er øget i overensstemmelse med punkt 4.3.2 i tillæg 1, eller |
| --- | --- |

ii)

5 for enheder til overvågning af partikelfilter og enheder til overvågning af oxidationskatalysator, der anvender en nævner, der er øget i overensstemmelse med punkt 4.3.2 i tillæg 1, eller

| iii) | 30 for enheder til overvågning af katalysator, lambdasonde, EGR, VVT eller andre komponenter |
| --- | --- |

iii)

30 for enheder til overvågning af katalysator, lambdasonde, EGR, VVT eller andre komponenter

| b) | der ikke er foretaget ulovlige indgreb på, eller som ikke er blevet udstyret med supplerende eller modificerede dele, som gør, at OBD-systemet ikke overholder kravene i bilag XII. |
| --- | --- |

b)

der ikke er foretaget ulovlige indgreb på, eller som ikke er blevet udstyret med supplerende eller modificerede dele, som gør, at OBD-systemet ikke overholder kravene i bilag XII.

2.3.   Hvis der er foretaget service, skal det være sket i overensstemmelse med de af fabrikanten anbefalede serviceintervaller.

2.4.   Køretøjet må ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. »vild kørsel«, overbelastning, brug af forkert brændstof eller anden misbrug) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kan indvirke på emissionen. Der skal tages hensyn til oplysninger om fejlkode og kørte kilometer, der er lagret i computeren. Et køretøj udvælges ikke til prøvning, hvis oplysningerne i computeren viser, at køretøjet har kørt, efter at en fejlkode er blevet lagret, uden at der er blevet udført en reparation umiddelbart herefter.

2.5.   Der må hverken være foretaget større uautoriserede reparationer af motoren eller af køretøjet.

3.   Plan for korrigerende foranstaltninger

3.1.   Den typegodkendende myndighed anmoder fabrikanten om at forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af den manglende overensstemmelse i følgende tilfælde:

3.2.   For IUPR M for en specifik overvågningsenhed M, hvis følgende statistiske betingelser er opfyldt i en prøve, hvis størrelse er fastlagt i henhold til punkt 3.3.1 i tillæg 3:

For køretøjer, der er certificeret til en rate på 0,1, jf. punkt 4.1.4 i tillæg 1, viser data indsamlet fra køretøjerne for mindst én overvågningsenhed M i prøven, at prøvens gennemsnitlige funktionsrate efter ibrugtagning er mindre end 0,1, eller at mindst 66 % af køretøjerne i prøven har en funktionsrate efter ibrugtagning på mindre end 0,1.

3.3.   Planen for korrigerende foranstaltninger skal forelægges for den typegodkendende myndighed senest 60 arbejdsdage efter, at meddelelsen i henhold til punkt 3.1 er givet. Den godkendende myndighed skal inden 30 arbejdsdage godkende eller afvise planen for korrigerende foranstaltninger. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for den godkendende myndighed, at der er brug for mere tid til at undersøge den manglende overensstemmelse for at kunne forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger, forlænges fristen dog.

3.4.   De korrigerende foranstaltninger finder anvendelse på alle køretøjer, der kan tænkes at have samme fejl. Det vurderes, om der er behov for at ændre typegodkendelsesdokumenterne.

3.5.   Fabrikanten skal fremlægge kopi af al korrespondance i forbindelse med planen for korrigerende foranstaltninger, føre register over tilbagekaldelsen og regelmæssigt tilstille den godkendende myndighed statusrapporter.

3.6.   Planen for korrigerende foranstaltninger skal omfatte de i punkt 3.6.1 til 3.6.11 omhandlede krav. Fabrikanten giver planen for korrigerende foranstaltninger et specifikt navn eller nummer.

3.6.1.   En beskrivelse af hver køretøjstype, som planen omfatter.

3.6.2.   En beskrivelse af de specifikke modifikationer, forandringer, reparationer, korrektioner, justeringer eller andre ændringer, der skal foretages for at bringe køretøjerne i overensstemmelse med forskrifterne, herunder et kort sammendrag af de data og tekniske undersøgelser, som underbygger fabrikantens beslutning om særlige foranstaltninger, der skal udbedre den manglende overensstemmelse.

3.6.3.   En beskrivelse af den metode, fabrikanten agter at anvende til at underrette køretøjsejerne.

3.6.4.   Eventuelt en beskrivelse af korrekt vedligeholdelse eller brug, som fabrikanten stiller som betingelse for ret til reparation under planen for korrigerende foranstaltninger, og fabrikantens begrundelse for at stille sådanne betingelser. Der kan ikke stilles betingelser med hensyn til vedligeholdelse eller brug, medmindre vedligeholdelse eller brug påviseligt har betydning for den manglende overensstemmelse og de korrigerende foranstaltninger.

3.6.5.   En beskrivelse af, hvilken procedure køretøjsejerne skal følge for at få udbedret den manglende overensstemmelse. Beskrivelsen skal omfatte en dato, efter hvilken de korrigerende foranstaltninger kan træffes, hvor lang tid værkstedet skønsmæssigt skal bruge til udbedringen, og hvor den kan finde sted. Reparationen skal ske på hensigtsmæssig måde inden for en rimelig tid efter indleveringen af køretøjet.

3.6.6.   En kopi af de oplysninger, der gives til køretøjsejerne.

3.6.7.   En kort beskrivelse af det system, som fabrikanten vil benytte til at sikre tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til gennemførelse af udbedringen. Det skal fremgå, hvornår der vil være tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til, af kampagnen kan iværksættes.

3.6.8.   En kopi af alle instruktioner, der sendes til de personer, der skal foretage afhjælpningen.

3.6.9.   En beskrivelse af, hvilken virkning de foreslåede korrigerende foranstaltninger vil få for den enkelte af planen omfattede køretøjstypes emissioner, brændstofforbrug, køreegenskaber og sikkerhed, indeholdende data, tekniske undersøgelser osv., som underbygger disse konklusioner.

3.6.10.   Alle øvrige oplysninger, rapporter eller data, som den godkendende myndighed med rimelighed måtte anse for nødvendige for at bedømme planen for korrigerende foranstaltninger.

3.6.11.   Omfatter planen for korrigerende foranstaltninger tilbagekaldelse, skal den godkendende myndighed have forelagt en beskrivelse af, hvordan udbedringen registreres. Hvis der anvendes en etiket, vedlægges et eksemplar af denne.

3.7.   Det kan kræves, at fabrikanten udfører passende tilrettelagte og nødvendige prøvninger af komponenter og køretøjer med en foreslået ændring, reparation eller modifikation for at godtgøre, at ændringen, reparationen eller modifikationen har den tilsigtede virkning.

3.8.   Fabrikanten er ansvarlig for at føre et register over, hvilke køretøjer der er tilbagekaldt og udbedret, og hvilket værksted der har udført arbejdet. Godkendelsesmyndigheden har på forlangende adgang til registeret i en periode på fem år fra implementeringen af planen for korrigerende foranstaltninger.

3.9.   Den gennemførte reparation og/eller ændring eller eventuelle fornyelser anføres i en attest, som fabrikanten udsteder til køretøjets ejer.

»Tillæg 5

OBD-familie

1.   Indledning

1.1.   I dette tillæg fastlægges kriterierne for definition af en OBD-familie, jf. tillæg 3 og 4.

2.   Udvælgelseskriterier

Køretøjstyper, for hvilke de parametre, der er beskrevet nedenfor, anses for at tilhøre samme kombination af motor-/emissionsbegrænsnings-/egendiagnosesystem.

2.2.   Motor:

| — | forbrændingsproces (f.eks. styret tænding/kompressionstænding, totakts/firetakts/rotations) |
| --- | --- |

—

forbrændingsproces (f.eks. styret tænding/kompressionstænding, totakts/firetakts/rotations)

| — | brændstoftilførsel (f.eks. enkeltpunkt- eller flerpunktsindsprøjtning) |
| --- | --- |

—

brændstoftilførsel (f.eks. enkeltpunkt- eller flerpunktsindsprøjtning)

| — | brændstoftype (f.eks. benzin, diesel, blandingsbrændstoffer med benzin/ethanol, blandingsbrændstoffer med diesel/biodiesel, NG/biogas, LPG, dobbeltbrændstoffer med benzin/NG/biogas, dobbeltbrændstoffer benzin/LPG). |
| --- | --- |

—

brændstoftype (f.eks. benzin, diesel, blandingsbrændstoffer med benzin/ethanol, blandingsbrændstoffer med diesel/biodiesel, NG/biogas, LPG, dobbeltbrændstoffer med benzin/NG/biogas, dobbeltbrændstoffer benzin/LPG).

2.3.   Emissionsbegrænsningssystem:

| — | katalysatortype (f.eks. oxiderende, 3-vejs, opvarmet, SCR, andet) |
| --- | --- |

—

katalysatortype (f.eks. oxiderende, 3-vejs, opvarmet, SCR, andet)

| — | partikelfiltertype |
| --- | --- |

—

partikelfiltertype

| — | sekundærlufttilførsel (med eller uden) |
| --- | --- |

—

sekundærlufttilførsel (med eller uden)

| — | udstødningsrecirkulation (med eller uden). |
| --- | --- |

—

udstødningsrecirkulation (med eller uden).

2.4.   OBD-systemets komponenter og virkemåde:

| — | de metoder, som anvendes til overvågning af funktioner ved hjælp af OBD-systemet, til at detektere fejl og angive fejl over for føreren af køretøjet. |
| --- | --- |

—

de metoder, som anvendes til overvågning af funktioner ved hjælp af OBD-systemet, til at detektere fejl og angive fejl over for føreren af køretøjet.

---

(1)  Kun hvis en aktiveret standardindstilling medfører en betydelig reduktion af fremdriftsmomentet, eller hvis der er monteret et system til elektronisk styring af gasspjældet.

1

(2)  Hvis der er monteret overflødig APS eller TPS, skal krydskontrol af signaler opfylde alle kredsløbsrationalitetskrav. Hvis der kun er monteret én APS eller TPS, er overvågning af kredsløbsrationaliteten ikke obligatorisk.

2

(4)  OBD-etape II: to ud af tre fejlfunktioner i kredsløbsrationaliteten, som er markedet med »II«, skal overvåges ud over overvågningen af gennemgang i strømkredsene.

4

(5)  Kun hvis de anvendes som input til ECU/PCU med relevans for miljøpræstationer eller den funktionelle sikkerhed.

5

(6)  Undtagelse tilladt, hvis fabrikanten i stedet anmoder om niveau 3, aktuatorsignal forekommer udelukkende uden angivelse af symptom.«

6

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 901/2014 af 18. juli 2014 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 168/2013 for så vidt angår de administrative bestemmelser for godkendelse og markedsovervågning af to- eller trehjulede køretøjer samt quadricykler (EUT L 249 af 22.8.2014, s. 1).

3

---

BILAG II

Ændringer af delegeret forordning (EU) nr. 134/2014

I bilag II til VI, VIII og X til delegeret forordning (EU) nr. 134/2014 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag II foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 4.5.5.2.1.1 og 4.5.5.2.1.2 affattes således:
  »4.5.5.2.1.1.   Trin 1 — Beregning af gearskiftpunkter
  Hastighederne for opadgående gearskift (v1→2 og vi→i + 1) i km/h i accelerationsfaser beregnes ved hjælp af følgende ligning:

  Ligning 2-3:




  , i = 2 to ng – 1

  Ligning 2-4:






  hvor:







  »i« | = | gearnummeret (≥ 2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »ng« | = | det samlede antal fremadgående gear |
| »Pn« | = | den nominelle effekt i kW |
| »mref« | = | referencemassen i kg |
| »nidle« | = | tomgangshastigheden i min– 1 |
| »s« | = | den nominelle motorhastighed i min– 1 |
| »ndvi« | = | forholdet mellem motorhastigheden i min– 1 og kørehastigheden i km/h i gear »i«. |

1)

I bilag II foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 4.5.5.2.1.1 og 4.5.5.2.1.2 affattes således:

»4.5.5.2.1.1.   Trin 1 — Beregning af gearskiftpunkter

Hastighederne for opadgående gearskift (v1→2 og vi→i + 1) i km/h i accelerationsfaser beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Ligning 2-3:

Formula
  , i = 2 to ng – 1

Ligning 2-4:

Formula

hvor:

»i«

=

gearnummeret (≥ 2)

»ng«

=

det samlede antal fremadgående gear

»Pn«

=

den nominelle effekt i kW

»mref«

=

referencemassen i kg

»nidle«

=

tomgangshastigheden i min– 1

»s«

=

den nominelle motorhastighed i min– 1

»ndvi«

=

forholdet mellem motorhastigheden i min– 1 og kørehastigheden i km/h i gear »i«.

4.5.5.2.1.2.   Hastighederne for nedadgående gearskift (vi→i – 1) i km/h ved stabil hastighed eller i decelerationsfaser i gear 4 (4. gear) til ng beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Ligning 2-5:

Formula
  , i = 4 to ng

hvor:

| i | = | gearnummeret (≥ 4) |
| --- | --- | --- |
| »ng« | = | det samlede antal fremadgående gear |
| »Pn« | = | den nominelle effekt i kW |
| »Mref« | = | referencemassen i kg |
| »nidle« | = | tomgangshastigheden i min– 1 |
| »s« | = | den nominelle motorhastighed i min– 1 |
| »ndvi – 2« | = | forholdet mellem motorhastigheden i min– 1 og kørehastigheden i km/h i geari – 2 |

i

=

gearnummeret (≥ 4)

»ng«

=

det samlede antal fremadgående gear

»Pn«

=

den nominelle effekt i kW

»Mref«

=

referencemassen i kg

»nidle«

=

tomgangshastigheden i min– 1

»s«

=

den nominelle motorhastighed i min– 1

»ndvi – 2«

=

forholdet mellem motorhastigheden i min– 1 og kørehastigheden i km/h i geari – 2

Hastigheden for nedadgående gearskift fra gear 3 til gear 2 (v3→2) beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Ligning 2-6:

Formula

hvor:

| »Pn« | = | den nominelle effekt i kW |
| --- | --- | --- |
| »Mref« | = | referencemassen i kg |
| »nidle« | = | tomgangshastigheden i min– 1 |
| »s« | = | den nominelle motorhastighed i min– 1 |
| »ndv1« | = | forholdet mellem motorhastigheden i min– 1 og kørehastigheden i km/h i gear 1 |

»Pn«

=

den nominelle effekt i kW

»Mref«

=

referencemassen i kg

»nidle«

=

tomgangshastigheden i min– 1

»s«

=

den nominelle motorhastighed i min– 1

»ndv1«

=

forholdet mellem motorhastigheden i min– 1 og kørehastigheden i km/h i gear 1

Hastigheden for nedadgående gearskift fra gear 2 til gear 1 (v2→1) beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Ligning 2-7:

Formula

hvor:

| ndv2 | = | forholdet mellem motorhastigheden i min– 1 og kørehastigheden i km/h i gear 2 |
| --- | --- | --- |

ndv2

=

forholdet mellem motorhastigheden i min– 1 og kørehastigheden i km/h i gear 2

Eftersom faserne med stabile hastigheder defineres af faseindikatoren, kan der forekomme små hastighedsstigninger, og det kan være hensigtsmæssigt at foretage et opadgående gearskift. Hastighederne for opadgående gearskift (v1→2, v2→3 og vi→i + 1) i km/h i faser med stabil hastighed beregnes ved hjælp af følgende ligninger:

Ligning 2-7a:

Formula

Ligning 2-8:

Formula

Ligning 2-9:

Formula
  , i = 3 to ng«

| b) | I punkt 4.5.6.1.2.2, sidste afsnit, erstattes ordene »Som et alternativ kan mr1 anslås som f % af m.« med ordene »som alternativ kan mr1 anslås til 4 % af m.« |
| --- | --- |

b)

I punkt 4.5.6.1.2.2, sidste afsnit, erstattes ordene »Som et alternativ kan mr1 anslås som f % af m.« med ordene »som alternativ kan mr1 anslås til 4 % af m.«

| c) | I punkt 6.1.1.6.2.2, tabel 1-10, i rækkerne svarende til køretøjsklasse L3a, L4e, L5e-A og L7e-A med en højeste hastighed på under 130 km/h, affattes teksten i femte kolonne (vægtningsfaktorer) således:

  »w1 = 0,30
  w2 = 0,70« |
| --- | --- |

c)

I punkt 6.1.1.6.2.2, tabel 1-10, i rækkerne svarende til køretøjsklasse L3a, L4e, L5e-A og L7e-A med en højeste hastighed på under 130 km/h, affattes teksten i femte kolonne (vægtningsfaktorer) således:

»w1 = 0,30

w2 = 0,70«

| d) | I tillæg 6, sektion 3 (»Den på verdensplan harmoniserede prøvningscyklus for motorcykler (WMTC), etape 2«), punkt 4.1.1, tabel Ap6-19, punktet svarende til 148 s i kolonnen for rullehastigheden i km/h, ændres »75,4« til »85,4«. |
| --- | --- |

d)

I tillæg 6, sektion 3 (»Den på verdensplan harmoniserede prøvningscyklus for motorcykler (WMTC), etape 2«), punkt 4.1.1, tabel Ap6-19, punktet svarende til 148 s i kolonnen for rullehastigheden i km/h, ændres »75,4« til »85,4«.

| 2) | I bilag III foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 4.2.2 affattes således:






  »4.2.2. | For hver tomgangsindstillingsdel, der kan indstilles trinløst, bestemmes et passende antal karakteristiske positioner. Prøvningen udføres med motoren i normal tomgang og ved forhøjet tomgangshastighed. Definitionen af positionen for indstillingsdelene til »normal tomgangshastighed« er anført i punkt 4.2.5. Forhøjet tomgangshastighed er defineret af fabrikanten, men skal være højere end 2 000 min– 1. Høj tomgangshastighed nås og fastholdes ved manuel betjening af gaspedal eller -håndtag.« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag III foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 4.2.2 affattes således:

»4.2.2.

| b) | Punkt 4.2.5.1 affattes således:






  »4.2.5.1. | den største af følgende to værdier:






  a) | den laveste tomgangshastighed, som motoren kan præstere |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 4.2.5.1 affattes således:

»4.2.5.1.

a)

den laveste tomgangshastighed, som motoren kan præstere

| b) | den af fabrikanten anbefalede tomgangshastighed, minus 100 omdrejninger i minuttet«. |
| --- | --- |

b)

den af fabrikanten anbefalede tomgangshastighed, minus 100 omdrejninger i minuttet«.

| 3) | I bilag IV foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 2.2.1 affattes således:






  »2.2.1. | for nye køretøjstyper og nye motortyper med hensyn til miljøpræstationer, udstyret med en ny konstruktion for krumtaphusets gasventilationssystem, i hvilket tilfælde et stamkøretøj med et krumtaphusgasventilationssystem, der er repræsentativt for det, der er godkendt, kan blive udvalgt, hvis fabrikanten vælger at dokumentere over for den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed, at type III-prøvningen er bestået.« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I bilag IV foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 2.2.1 affattes således:

»2.2.1.

| b) | Punkt 4.1 affattes således:
  »4.1.   Prøvningsmetode 1
  Type III-prøvningen gennemføres i overensstemmelse med følgende prøvningsprocedure:«. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4.1 affattes således:

»4.1.   Prøvningsmetode 1

Type III-prøvningen gennemføres i overensstemmelse med følgende prøvningsprocedure:«.

| c) | Punkt 4.1.4.3 affattes således:
  4.1.4.3.   Køretøjet anses for at opfylde forskrifterne, hvis det gennemsnitlige målte tryk i krumtaphuset under hver af de i punkt 4.1.2 ovenfor fastsatte målebetingelser ikke overstiger det gennemsnitlige atmosfæriske tryk på måletidspunktet.« |
| --- | --- |

c)

Punkt 4.1.4.3 affattes således:

4.1.4.3.   Køretøjet anses for at opfylde forskrifterne, hvis det gennemsnitlige målte tryk i krumtaphuset under hver af de i punkt 4.1.2 ovenfor fastsatte målebetingelser ikke overstiger det gennemsnitlige atmosfæriske tryk på måletidspunktet.«

| d) | Følgende indsættes som punkt 4.1.8:
  4.1.8.   Hvis det under en eller flere af målebetingelserne i punkt 4.1.2 forekommer, at det gennemsnitlige tryk målt i krumtaphuset inden for perioden i punkt 4.1.7 overstiger det atmosfæriske tryk, skal den supplerende prøvning som defineret i punkt 4.2.3 gennemføres på tilfredsstillende vis over for den godkendende myndighed.« |
| --- | --- |

d)

Følgende indsættes som punkt 4.1.8:

4.1.8.   Hvis det under en eller flere af målebetingelserne i punkt 4.1.2 forekommer, at det gennemsnitlige tryk målt i krumtaphuset inden for perioden i punkt 4.1.7 overstiger det atmosfæriske tryk, skal den supplerende prøvning som defineret i punkt 4.2.3 gennemføres på tilfredsstillende vis over for den godkendende myndighed.«

| e) | Punkt 4.2 og 4.2.1 affattes således:
  »4.2.   Prøvningsmetode 2
  4.2.1.   Type III-prøvningen gennemføres i overensstemmelse med følgende prøvningsprocedure:«. |
| --- | --- |

e)

Punkt 4.2 og 4.2.1 affattes således:

»4.2.   Prøvningsmetode 2

4.2.1.   Type III-prøvningen gennemføres i overensstemmelse med følgende prøvningsprocedure:«.

| f) | Punkt 4.2.1.2 affattes således:
  4.2.1.2.   En blød sæk med en kapacitet på ca. 3 gange det nominelle slagvolumen, hvorigennem krumtaphusgasserne ikke kan undslippe, tilsluttes hullet til oliemålepinden. Sækken skal være tom før hver måling.« |
| --- | --- |

f)

Punkt 4.2.1.2 affattes således:

4.2.1.2.   En blød sæk med en kapacitet på ca. 3 gange det nominelle slagvolumen, hvorigennem krumtaphusgasserne ikke kan undslippe, tilsluttes hullet til oliemålepinden. Sækken skal være tom før hver måling.«

| g) | Punkt 4.2.1.4 affattes således:
  4.2.1.4.   Køretøjet anses for at opfylde forskrifterne, hvis der under hver af de i punkt 4.1.2 og 4.2.1.3 fastsatte målebetingelser ikke forekommer en synlig oppustning af sækken.« |
| --- | --- |

g)

Punkt 4.2.1.4 affattes således:

4.2.1.4.   Køretøjet anses for at opfylde forskrifterne, hvis der under hver af de i punkt 4.1.2 og 4.2.1.3 fastsatte målebetingelser ikke forekommer en synlig oppustning af sækken.«

| h) | Følgende indsættes som punkt 4.2.2.4:
  4.2.2.4.   Hvis en eller flere af betingelserne i punkt 4.2.1.2 ikke er opfyldt, skal den supplerende prøvning, der er fastsat i punkt 4.2.3, foretages på tilfredsstillende vis over for den godkendende myndighed.« |
| --- | --- |

h)

Følgende indsættes som punkt 4.2.2.4:

4.2.2.4.   Hvis en eller flere af betingelserne i punkt 4.2.1.2 ikke er opfyldt, skal den supplerende prøvning, der er fastsat i punkt 4.2.3, foretages på tilfredsstillende vis over for den godkendende myndighed.«

| i) | Punkt 4.2.3 affattes således:
  4.2.3.   Alternativ supplerende type III-prøvningsmetode (metode nr. 3)«. |
| --- | --- |

i)

Punkt 4.2.3 affattes således:

4.2.3.   Alternativ supplerende type III-prøvningsmetode (metode nr. 3)«.

| 4) | I bilag V foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 2.5 affattes således:
  2.5.   Køretøjer i L-(under)klasserne L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B og L7e-C skal prøves enten efter prøvningsproceduren for gennemtrængningsprøvning i tillæg 2 eller prøvningsproceduren for SHED-prøvning, der er fastsat i tillæg 3, efter fabrikantens valg.« |
| --- | --- | --- |

4)

I bilag V foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 2.5 affattes således:

2.5.   Køretøjer i L-(under)klasserne L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B og L7e-C skal prøves enten efter prøvningsproceduren for gennemtrængningsprøvning i tillæg 2 eller prøvningsproceduren for SHED-prøvning, der er fastsat i tillæg 3, efter fabrikantens valg.«

| b) | Punkt 2.6 udgår. |
| --- | --- |

b)

Punkt 2.6 udgår.

| c) | I tillæg 2 affattes punkt 1.1 således:
  1.1.   Fra datoen for første ansøgning som fastsat i bilag IV til forordning (EU) nr. 168/2013, prøves gennemtrængningen i brændstofsystemet i henhold til prøvningsproceduren i punkt 2. Denne grundlæggende forskrift finder anvendelse på alle køretøjer i klasse L udstyret med en brændstoftank til opbevaring af flydende, flygtige brændstoffer, som det gælder for køretøjer med forbrændingsmotor med styret tænding, i overensstemmelse med del B i bilag V til forordning (EU) nr. 168/2013.
  Med henblik på at opfylde fordampningsemissionsprøvningens krav i forordning (EU) nr. 168/2013 prøves køretøjer i L-(under)klasse L3e, L4e, L5e-A, L6e-A og L7e-A kun i overensstemmelse med SHED-prøvningsproceduren, som er fastsat i tillæg 3 til dette bilag.« |
| --- | --- |

c)

I tillæg 2 affattes punkt 1.1 således:

1.1.   Fra datoen for første ansøgning som fastsat i bilag IV til forordning (EU) nr. 168/2013, prøves gennemtrængningen i brændstofsystemet i henhold til prøvningsproceduren i punkt 2. Denne grundlæggende forskrift finder anvendelse på alle køretøjer i klasse L udstyret med en brændstoftank til opbevaring af flydende, flygtige brændstoffer, som det gælder for køretøjer med forbrændingsmotor med styret tænding, i overensstemmelse med del B i bilag V til forordning (EU) nr. 168/2013.

Med henblik på at opfylde fordampningsemissionsprøvningens krav i forordning (EU) nr. 168/2013 prøves køretøjer i L-(under)klasse L3e, L4e, L5e-A, L6e-A og L7e-A kun i overensstemmelse med SHED-prøvningsproceduren, som er fastsat i tillæg 3 til dette bilag.«

| 5) | I bilag VI foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 3.3.1 affattes således:
  3.3.1.   Emissionsresultaterne for et køretøj, der har kørt mere end den afstand, der er foreskrevet i artikel 23, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 168/2013 efter den første start ved produktionslinjens ophør, de anvendte forringelsesfaktorer, der er fastsat i del B i bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013, og produktet af multiplikationen af begge og den emissionsgrænseværdi, der er fastsat i bilag VI til forordning (EU) nr. 168/2013, indsættes i prøvningsrapporten.« |
| --- | --- | --- |

5)

I bilag VI foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 3.3.1 affattes således:

3.3.1.   Emissionsresultaterne for et køretøj, der har kørt mere end den afstand, der er foreskrevet i artikel 23, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 168/2013 efter den første start ved produktionslinjens ophør, de anvendte forringelsesfaktorer, der er fastsat i del B i bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013, og produktet af multiplikationen af begge og den emissionsgrænseværdi, der er fastsat i bilag VI til forordning (EU) nr. 168/2013, indsættes i prøvningsrapporten.«

| b) | Punkt 3.4.2 affattes således:
  »3.4.2.   USA's EPA Approved Mileage Accumulation Cycle
  Efter fabrikantens valg kan den godkendte kilometerakkumuleringsholdbarhedscyklus (AMA) udføres som alternativ type V-kilometerakkumuleringscyklus. AMA-holdbarhedscyklussen udføres i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, der er fastlagt i tillæg 2.« |
| --- | --- |

b)

Punkt 3.4.2 affattes således:

»3.4.2.   USA's EPA Approved Mileage Accumulation Cycle

Efter fabrikantens valg kan den godkendte kilometerakkumuleringsholdbarhedscyklus (AMA) udføres som alternativ type V-kilometerakkumuleringscyklus. AMA-holdbarhedscyklussen udføres i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, der er fastlagt i tillæg 2.«

| c) | Følgende indsættes som punkt 3.4.3:
  3.4.3.   AMA-holdbarhedscyklussen udfases for køretøjer i klasse III, jf. tabellen AP2-1 i tillæg 2, men den kan anvendes i en overgangsperiode frem til den 31. december 2024.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 3.4.3:

3.4.3.   AMA-holdbarhedscyklussen udfases for køretøjer i klasse III, jf. tabellen AP2-1 i tillæg 2, men den kan anvendes i en overgangsperiode frem til den 31. december 2024.«

| d) | Følgende indsættes som punkt 3.6, 3.6.1, 3.6.2 og 3.7:
  »3.6.   Holdbarhedsprøvning ved ældning på prøvebænk.
  3.6.1.   Som et alternativ til punkt 3.1 eller 3.2 kan fabrikanten anmode om anvendelse af proceduren for prøvning på ældningsprøvebænk som fastsat i tillæg 3. Holdbarhedsprøvningen ved ældning på prøvebænk som fastsat i tillæg 3 bestemmer emissionerne fra et ældet køretøj ved hjælp af ældning af køretøjets katalysator med standardprøvebænkcyklussen (SBC) med henblik på at opnå samme forringelse som den, katalysatoren udsættes for ved termisk deaktivering over den prøvningsdistance, der er fastsat i del A i bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013.
  3.6.2.   Emissionsresultaterne for det køretøj, der har kørt mindst 100 km efter den første start ved produktionslinjens ophør, og forringelsesfaktorerne som bestemt ved brug af proceduren som fastsat i tillæg 3 må ikke overskride emissionsgrænseværdierne for den relevante type I-emissionsprøvningscyklus i laboratorium, jf. del A i bilag VI til forordning (EU) nr. 168/2013. Emissionsresultaterne for det køretøj, der har kørt mindst 100 km efter den første start ved produktionslinjens ophør, og forringelsesfaktorerne som bestemt ved brug af proceduren som fastsat i tillæg 3 til dette bilag, de samlede emissioner (beregnet med multiplikative eller additive ligninger) og emissionsgrænseværdierne i bilag VI til forordning (EU) nr. 168/2013 føjes til prøvningsrapporten.
  3.7.   På fabrikantens anmodning kan en supplerende forringelsesfaktor for udstødningsemissionen (D. E. F.) beregnes og anvendes til den procedure, der er beskrevet i punkt 3.1 og 3.2. Forringelsesfaktoren beregnes for hvert forurenende stof på følgende måde:
  D. E. F.= Mi2 – Mi1

  hvor:







  Mi1 | = | masseemission af det forurenende stof (i) i g/km efter type 1-prøvning af et køretøj i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i punkt 3.1 og 3.2. |
| --- | --- | --- | --- |
| Mi2 | = | masseemission af det forurenende stof (i) i g/km efter type 1-prøvning af et ældet køretøj i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i punkt 3.1 eller 3.2.« |

d)

Følgende indsættes som punkt 3.6, 3.6.1, 3.6.2 og 3.7:

»3.6.   Holdbarhedsprøvning ved ældning på prøvebænk.

3.6.1.   Som et alternativ til punkt 3.1 eller 3.2 kan fabrikanten anmode om anvendelse af proceduren for prøvning på ældningsprøvebænk som fastsat i tillæg 3. Holdbarhedsprøvningen ved ældning på prøvebænk som fastsat i tillæg 3 bestemmer emissionerne fra et ældet køretøj ved hjælp af ældning af køretøjets katalysator med standardprøvebænkcyklussen (SBC) med henblik på at opnå samme forringelse som den, katalysatoren udsættes for ved termisk deaktivering over den prøvningsdistance, der er fastsat i del A i bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013.

3.6.2.   Emissionsresultaterne for det køretøj, der har kørt mindst 100 km efter den første start ved produktionslinjens ophør, og forringelsesfaktorerne som bestemt ved brug af proceduren som fastsat i tillæg 3 må ikke overskride emissionsgrænseværdierne for den relevante type I-emissionsprøvningscyklus i laboratorium, jf. del A i bilag VI til forordning (EU) nr. 168/2013. Emissionsresultaterne for det køretøj, der har kørt mindst 100 km efter den første start ved produktionslinjens ophør, og forringelsesfaktorerne som bestemt ved brug af proceduren som fastsat i tillæg 3 til dette bilag, de samlede emissioner (beregnet med multiplikative eller additive ligninger) og emissionsgrænseværdierne i bilag VI til forordning (EU) nr. 168/2013 føjes til prøvningsrapporten.

3.7.   På fabrikantens anmodning kan en supplerende forringelsesfaktor for udstødningsemissionen (D. E. F.) beregnes og anvendes til den procedure, der er beskrevet i punkt 3.1 og 3.2. Forringelsesfaktoren beregnes for hvert forurenende stof på følgende måde:

D. E. F.= Mi2 – Mi1

hvor:

Mi1

=

masseemission af det forurenende stof (i) i g/km efter type 1-prøvning af et køretøj i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i punkt 3.1 og 3.2.

Mi2

=

masseemission af det forurenende stof (i) i g/km efter type 1-prøvning af et ældet køretøj i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i punkt 3.1 eller 3.2.«

| e) | I tillæg 1 affattes punkt 2.6.1 således:
  2.6.1.   Med henblik på distanceakkumulering i SRC-LeCV inddeles køretøjer i klasse L i overensstemmelse med tabel Ap1-1.

  Tabel Ap1-1


  Køretøjer i klasse L til SRC-LeCV







  SRC-cyklus-klassificering | WTMC-klassificering |
| --- | --- | --- |
| | |
| 1 | kategori 1 |
| 2 | kategori 2-1 |
| | |
| 2 | kategori 2-2 |
| 3 | kategori 3-1 |
| 4 | kategori 3-2« |

e)

I tillæg 1 affattes punkt 2.6.1 således:

2.6.1.   Med henblik på distanceakkumulering i SRC-LeCV inddeles køretøjer i klasse L i overensstemmelse med tabel Ap1-1.

Tabel Ap1-1

Køretøjer i klasse L til SRC-LeCV

SRC-cyklus-klassificering

WTMC-klassificering

1

kategori 1

2

kategori 2-1

2

kategori 2-2

3

kategori 3-1

4

kategori 3-2«

| f) | I tillæg 2 foretages følgende ændringer:






  i) | Punkt 1.1 affattes således:
  1.1.   Approved Mileage Accumulation-holdbarhedscyklussen (AMA) fra USA's Environmental Protection Agency (EPA) er en kilometerakkumuleringscyklus, der anvendes til ældning af prøvekøretøjer og disses forureningsbegrænsende anordninger på en repeterbar måde, men som er betydeligt mindre repræsentativ for EU's køretøjer og trafiksituation end SRC-LeCV. AMA-holdbarhedscyklussen udfases for køretøjer i klasse III, jf. tabellen Ap2-1 i dette tillæg; på anmodning fra fabrikanten kan cyklussen imidlertid anvendes i en overgangsperiode frem til den 31. december 2024. Prøvekøretøjer i klasse L kan gennemføre prøvningscyklussen på vej, prøvningsbane eller kilometerakkumuleringschassisdynamometer.« |
| --- | --- | --- |

f)

I tillæg 2 foretages følgende ændringer:

i)

Punkt 1.1 affattes således:

1.1.   Approved Mileage Accumulation-holdbarhedscyklussen (AMA) fra USA's Environmental Protection Agency (EPA) er en kilometerakkumuleringscyklus, der anvendes til ældning af prøvekøretøjer og disses forureningsbegrænsende anordninger på en repeterbar måde, men som er betydeligt mindre repræsentativ for EU's køretøjer og trafiksituation end SRC-LeCV. AMA-holdbarhedscyklussen udfases for køretøjer i klasse III, jf. tabellen Ap2-1 i dette tillæg; på anmodning fra fabrikanten kan cyklussen imidlertid anvendes i en overgangsperiode frem til den 31. december 2024. Prøvekøretøjer i klasse L kan gennemføre prøvningscyklussen på vej, prøvningsbane eller kilometerakkumuleringschassisdynamometer.«

| ii) | Punkt 2.1 affattes således:
  2.1.   Med henblik på kilometerakkumulering i AMA-holdbarhedscyklussen inddeles køretøjer i klasse L som følger:

  Tabel Ap2-1


  Gruppering af køretøjer i klasse L med henblik på AMA-holdbarhedsprøven








  Køretøjskategori i klasse L | Slagvolumen (cm3) | Vmax (Km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | < 150 | Ikke relevant |
| II | ≥ 150 | < 130 |
| III | ≥ 150 | ≥ 130« |

ii)

Punkt 2.1 affattes således:

2.1.   Med henblik på kilometerakkumulering i AMA-holdbarhedscyklussen inddeles køretøjer i klasse L som følger:

Tabel Ap2-1

Gruppering af køretøjer i klasse L med henblik på AMA-holdbarhedsprøven

Køretøjskategori i klasse L

Slagvolumen (cm3)

Vmax (Km/h)

I

< 150

Ikke relevant

II

≥ 150

< 130

III

≥ 150

≥ 130«

| g) | Som tillæg 3 og 4 indsættes:


  »Tillæg 3

  Holdbarhedsprøvning ved ældning på prøvebænk

  1.   Holdbarhedsprøvning ved ældning på prøvebænk
  1.1.   Køretøjer, som er prøvet efter den procedure, der er fastsat i dette tillæg, har akkumuleret mere end 100 km efter den første start ved produktionslinjens ophør.
  1.2.   Det brændstof, der anvendes under prøvningen, skal være et af de brændstoffer, der er specificeret i tillæg 2 til bilag II.
  2.   Procedure for køretøjer med motorer med styret tænding
  2.1.   Følgende procedure for prøvning på ældningsprøvebænk finder anvendelse på køretøjer med styret tænding, inklusive hybridkøretøjer, der anvender en katalysator som vigtigste emissionsbegrænsende efterbehandlingssystem.
  Proceduren for prøvning på ældningsprøvebænk kræver installation af et system bestående af katalysator og lambdasonde på en prøvebænk til katalysatorældning.
  Ældningen på prøvebænk foretages i henhold til standardprøvebænkcyklussen (SBC) for den periode, der beregnes med formlen for ældningstid på prøvebænk (bench ageing time) (BAT). BAT-formlen kræver som input tids- og temperaturdata om katalysatoren, som måles under Standard Road Cycle (SRC-LeCV), der er beskrevet i tillæg 1. Som alternativ, hvis det er relevant, kan tids- og temperaturdata om katalysatoren målt under AMA-holdbarhedscyklussen som beskrevet i tillæg 2 anvendes.
  2.2.   Standardprøvebænkcyklus (Standard Bench Cycle — SBC). Standardældning af katalysator på prøvebænk foretages i henhold til SBC. SBC foretages i en periode, der beregnes med BAT-formlen. SBC er beskrevet i tillæg 4.
  2.3.   Tids- og temperaturdata om katalysator (catalyst time-at-temperature data). Katalysatortemperaturen måles i løbet af mindst to fulde cyklusser af SRC-LeCV-cyklussen, som beskrevet i tillæg 1, eller, hvis det er relevant, mindst to fulde cyklusser af AMA som beskrevet i tillæg 2.
  Katalysatortemperaturen måles i punktet med den højeste temperatur i den varmeste katalysator på prøvningskøretøjet. Alternativt kan temperaturen måles i et andet punkt, såfremt den på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn korrigeres således, at den repræsenterer temperaturen, der måles i det varmeste punkt.
  Katalysatortemperaturen måles ved en frekvens på mindst 1 hertz (en måling pr. sekund).
  Den målte katalysatortemperatur registreres i et histogram med temperaturintervaller på højst 25 °C.
  2.4.   Ældningstid på prøvebænk (bench-ageing time). Ældningstiden på prøvebænk beregnes ved hjælp af formlen for ældningstid på prøvebænk (BAT) som følger:





  te for en temperatur bin = th e((R/Tr) – (R/Tv)) |
| --- | --- |

g)

Som tillæg 3 og 4 indsættes:

»Tillæg 3

Holdbarhedsprøvning ved ældning på prøvebænk

1.   Holdbarhedsprøvning ved ældning på prøvebænk

1.1.   Køretøjer, som er prøvet efter den procedure, der er fastsat i dette tillæg, har akkumuleret mere end 100 km efter den første start ved produktionslinjens ophør.

1.2.   Det brændstof, der anvendes under prøvningen, skal være et af de brændstoffer, der er specificeret i tillæg 2 til bilag II.

2.   Procedure for køretøjer med motorer med styret tænding

2.1.   Følgende procedure for prøvning på ældningsprøvebænk finder anvendelse på køretøjer med styret tænding, inklusive hybridkøretøjer, der anvender en katalysator som vigtigste emissionsbegrænsende efterbehandlingssystem.

Proceduren for prøvning på ældningsprøvebænk kræver installation af et system bestående af katalysator og lambdasonde på en prøvebænk til katalysatorældning.

Ældningen på prøvebænk foretages i henhold til standardprøvebænkcyklussen (SBC) for den periode, der beregnes med formlen for ældningstid på prøvebænk (bench ageing time) (BAT). BAT-formlen kræver som input tids- og temperaturdata om katalysatoren, som måles under Standard Road Cycle (SRC-LeCV), der er beskrevet i tillæg 1. Som alternativ, hvis det er relevant, kan tids- og temperaturdata om katalysatoren målt under AMA-holdbarhedscyklussen som beskrevet i tillæg 2 anvendes.

2.2.   Standardprøvebænkcyklus (Standard Bench Cycle — SBC). Standardældning af katalysator på prøvebænk foretages i henhold til SBC. SBC foretages i en periode, der beregnes med BAT-formlen. SBC er beskrevet i tillæg 4.

2.3.   Tids- og temperaturdata om katalysator (catalyst time-at-temperature data). Katalysatortemperaturen måles i løbet af mindst to fulde cyklusser af SRC-LeCV-cyklussen, som beskrevet i tillæg 1, eller, hvis det er relevant, mindst to fulde cyklusser af AMA som beskrevet i tillæg 2.

Katalysatortemperaturen måles i punktet med den højeste temperatur i den varmeste katalysator på prøvningskøretøjet. Alternativt kan temperaturen måles i et andet punkt, såfremt den på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn korrigeres således, at den repræsenterer temperaturen, der måles i det varmeste punkt.

Katalysatortemperaturen måles ved en frekvens på mindst 1 hertz (en måling pr. sekund).

Den målte katalysatortemperatur registreres i et histogram med temperaturintervaller på højst 25 °C.

2.4.   Ældningstid på prøvebænk (bench-ageing time). Ældningstiden på prøvebænk beregnes ved hjælp af formlen for ældningstid på prøvebænk (BAT) som følger:

te for en temperatur bin = th e((R/Tr) – (R/Tv))

| Samlet te = Sum af te for alle temperaturgrupper |
| --- |

Samlet te = Sum af te for alle temperaturgrupper

| ældningstid på prøvebænk = A (samlet te) |
| --- |

ældningstid på prøvebænk = A (samlet te)

hvor:

| A | = | 1,1 Denne værdi korrigerer katalysatorældningstiden for at tage hensyn til forringelse fra andre kilder end den termiske ældning af katalysatoren. |
| --- | --- | --- |
| R | = | Katalysatorens termiske reaktivitet = 18 500 |
| th | = | Tiden (i timer), der måles inden for den fastsatte temperatur-bin for et køretøjs katalysatortemperaturhistogram, korrigeret til en fuld livscyklusbasis, hvilket f.eks. betyder, at alle histogramværdier skal ganges med 50, hvis histogrammet repræsenterer 400 km, og livscyklussen i overensstemmelse med bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013, f.eks. for Le3, er 20 000  km (20 000 /400). |
| te i alt | = | Den ækvivalente tid (i timer) til ældning af katalysatoren ved en temperatur Tr på prøvebænken til katalysatorældning ved hjælp af katalysatorens ældningscyklus med henblik på at opnå samme forringelse som den, katalysatoren udsættes for ved termisk deaktivering ved anvendelse over en reel distance, der er specifik for køretøjskategorien i bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013, f.eks. 20 000  km for Le3 |
| te for en temperatur-bin | = | Den ækvivalente tid (i timer) til ældning af katalysatoren ved en temperatur Tr på prøvebænken til katalysatorældning ved hjælp af katalysatorens ældningscyklus med henblik på at opnå samme forringelse som den, katalysatoren udsættes for ved termisk deaktivering ved temperaturen Tv ved anvendelse over en reel distance, der er specificeret for køretøjskategorien i bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013, f.eks. 20 000  km for Le3 |
| Tr | = | Katalysatorens effektive referencetemperatur (i °K) på prøvebænken under ældningscyklussen. Den effektive temperatur er den konstante temperatur, der medfører samme ældningsgrad som de forskellige temperaturer, der opstår under prøvebænkens ældningscyklus. |
| Tv | = | Midtpunktstemperaturen (i °K) for køretøjets temperatur-bin i histogrammet for katalysatortemperatur på vej. |

A

=

1,1 Denne værdi korrigerer katalysatorældningstiden for at tage hensyn til forringelse fra andre kilder end den termiske ældning af katalysatoren.

R

=

Katalysatorens termiske reaktivitet = 18 500

th

=

Tiden (i timer), der måles inden for den fastsatte temperatur-bin for et køretøjs katalysatortemperaturhistogram, korrigeret til en fuld livscyklusbasis, hvilket f.eks. betyder, at alle histogramværdier skal ganges med 50, hvis histogrammet repræsenterer 400 km, og livscyklussen i overensstemmelse med bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013, f.eks. for Le3, er 20 000  km (20 000 /400).

te i alt

=

Den ækvivalente tid (i timer) til ældning af katalysatoren ved en temperatur Tr på prøvebænken til katalysatorældning ved hjælp af katalysatorens ældningscyklus med henblik på at opnå samme forringelse som den, katalysatoren udsættes for ved termisk deaktivering ved anvendelse over en reel distance, der er specifik for køretøjskategorien i bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013, f.eks. 20 000  km for Le3

te for en temperatur-bin

=

Den ækvivalente tid (i timer) til ældning af katalysatoren ved en temperatur Tr på prøvebænken til katalysatorældning ved hjælp af katalysatorens ældningscyklus med henblik på at opnå samme forringelse som den, katalysatoren udsættes for ved termisk deaktivering ved temperaturen Tv ved anvendelse over en reel distance, der er specificeret for køretøjskategorien i bilag VII til forordning (EU) nr. 168/2013, f.eks. 20 000  km for Le3

Tr

=

Katalysatorens effektive referencetemperatur (i °K) på prøvebænken under ældningscyklussen. Den effektive temperatur er den konstante temperatur, der medfører samme ældningsgrad som de forskellige temperaturer, der opstår under prøvebænkens ældningscyklus.

Tv

=

Midtpunktstemperaturen (i °K) for køretøjets temperatur-bin i histogrammet for katalysatortemperatur på vej.

2.5.   Effektiv referencetemperatur i standardprøvebænkcyklussen (SBC). Den effektive referencetemperatur i SBC bestemmes for det aktuelle katalysatorsystem og den aktuelle ældningsprøvebænk, der vil blive anvendt ved hjælp af følgende procedurer:

| a) | Måling af tids- og temperaturdata i katalysatorsystemet på prøvebænken til katalysatorældning i henhold til SBC. Katalysatortemperaturen måles i punktet med den højeste temperatur i den varmeste katalysator i systemet. Alternativt kan temperaturen måles i et andet punkt, såfremt den korrigeres således, at den repræsenterer temperaturen, der måles i det varmeste punkt.
  Katalysatortemperaturen måles ved en frekvens på mindst 1 hertz (en måling pr. sekund) i mindst 20 minutters ældning på prøvebænk. De målte katalysatortemperaturer registreres i et histogram med temperaturintervaller på højst 10 °C. |
| --- | --- |

a)

Måling af tids- og temperaturdata i katalysatorsystemet på prøvebænken til katalysatorældning i henhold til SBC. Katalysatortemperaturen måles i punktet med den højeste temperatur i den varmeste katalysator i systemet. Alternativt kan temperaturen måles i et andet punkt, såfremt den korrigeres således, at den repræsenterer temperaturen, der måles i det varmeste punkt.

Katalysatortemperaturen måles ved en frekvens på mindst 1 hertz (en måling pr. sekund) i mindst 20 minutters ældning på prøvebænk. De målte katalysatortemperaturer registreres i et histogram med temperaturintervaller på højst 10 °C.

| b) | BAT-formlen anvendes til at beregne den effektive referencetemperatur ved hjælp af gentagne ændringer af referencetemperaturen (Tr), indtil den beregnede ældningstid svarer til eller overstiger den aktuelle tid i katalysatorens temperaturhistogram. Den resulterende temperatur er den effektive referencetemperatur i SBC for det pågældende katalysatorsystem og den pågældende ældningsprøvebænk. |
| --- | --- |

b)

BAT-formlen anvendes til at beregne den effektive referencetemperatur ved hjælp af gentagne ændringer af referencetemperaturen (Tr), indtil den beregnede ældningstid svarer til eller overstiger den aktuelle tid i katalysatorens temperaturhistogram. Den resulterende temperatur er den effektive referencetemperatur i SBC for det pågældende katalysatorsystem og den pågældende ældningsprøvebænk.

2.6.   Prøvebænk til katalysatorældning. Prøvebænken til katalysatorældning skal være i overensstemmelse med SBC og give passende udstødningsstrøm og emissionsniveau på linje med udstødningsstrømmen for den motortype, som katalysatoren og udstødningens komponenter er beregnet til, samt være i overensstemmelse med udstødningstemperaturen på katalysatorens indgangsside.

Alt udstyr og alle procedurer til ældning på prøvebænk skal registrere passende data (f.eks. målte A/F-forhold og tids- og temperaturdata i katalysatoren) for at sikre, at der er opnået tilstrækkelig ældning.

2.7.   Prøvningskrav. For at beregne forringelsesfaktorer skal der på prøvningskøretøjet mindst foretages 2 type 1-prøvninger inden ældning af den emissionsbegrænsende hardware på prøvebænk og mindst 2 type 1-prøvninger efter geninstallering af denne hardware.

Beregningen af forringelsesfaktorer skal foretages i henhold til beregningsmetoden specificeret nedenfor.

En multiplikativ forringelsesfaktor for udstødningsemissionen beregnes for hvert forurenende stof på følgende måde:

Formula

hvor:

| Mi 1 | = | masseemission af det forurenende stof (i) i g/km efter type 1-prøvning af et køretøj, der er beskrevet i punkt 1.1 i dette tillæg. |
| --- | --- | --- |
| Mi 2 | = | masseemission af det forurenende stof (i) i g/km efter type 1-prøvning af et ældet køretøj i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i dette bilag. |

Mi 1

=

masseemission af det forurenende stof (i) i g/km efter type 1-prøvning af et køretøj, der er beskrevet i punkt 1.1 i dette tillæg.

Mi 2

=

masseemission af det forurenende stof (i) i g/km efter type 1-prøvning af et ældet køretøj i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i dette bilag.

Disse interpolerede værdier skal beregnes med mindst fire decimaler, inden den ene værdi divideres med den anden for at bestemme forringelsesfaktoren. Slutværdien afrundes til tre decimaler.

Hvis en forringelsesfaktor er under en, skal den pågældende forringelsesfaktor være en.

På anmodning fra fabrikanten kan en supplerende forringelsesfaktor for udstødningsemissionen anvendes; forringelsesfaktoren for hvert forurenende stof beregnes på følgende måde:

D. E. F. = Mi2 – Mi1

»Tillæg 4

Standardprøvebænkcyklus (Standard Bench Cycle — SBC)

1.   Indledning

Standardældningsproceduren ved holdbarhedsprøvning består i ældning af et katalysator- eller lambdasondesystem på en ældningsprøvebænk i henhold til standardprøvebænkcyklussen (SBC) som beskrevet i dette tillæg. SBC kræver anvendelse af en ældningsprøvebænk med en motor som kilde til fødegas til katalysatoren. SBC er en cyklus på 60 s, der gentages efter behov på ældningsprøvebænken med henblik på ældning af den nødvendige varighed. SBC defineres på grundlag af katalysatortemperatur, motorens luft/brændstofforhold (A/F) og mængden af sekundærlufttilførsel foran den første katalysator.

2.   Kontrol af katalysatortemperatur

2.1.   Katalysatortemperaturen måles i katalysatormassen i punktet, hvor den højeste temperatur forekommer i den varmeste katalysator. Alternativt kan fødegastemperaturen måles og konverteres til katalysatormassetemperatur ved hjælp af en lineær transformation, der beregnes ud fra korrelationsdata, som indsamles ud fra katalysatordesign og ældningsprøvebænken til brug i ældningsprocessen.

2.2.   Katalysatortemperaturen kontrolleres ved støkiometrisk drift (1 til 40 s pr. cyklus) til mindst 800 °C (± 10 °C) ved valg af passende motorhastighed, belastning og tændingsindstilling for motoren. Den maksimale katalysatortemperatur, der forekommer i løbet af cyklussen ved 890 °C (± 10 °C), kontrolleres ved at vælge det passende A/F-forhold for motoren i løbet af den »fede« fase som beskrevet i skemaet nedenfor.

2.3.   Ved anvendelse af en anden lav kontroltemperatur end 800 °C skal den høje kontroltemperatur være 90 °C højere end den lave kontroltemperatur.

Standardprøvebænkcyklus (Standard Bench Cycle — SBC)

| Tid
  (sekunder) | Motorens luft/brændstofforhold | Sekundær lufttilførsel |
| --- | --- | --- |
| 1-40 | Støkiometrisk med belastning, tændingsindstilling og motorhastighed, der kontrolleres for at opnå en katalysatortemperatur på mindst 800 °C | Ingen |
| 41-45 | »Fed« (A/F-forhold, der vælges for at opnå en maksimal katalysatortemperatur over hele cyklussen på 890 °C eller 90 °C højere end den laveste kontroltemperatur) | Ingen |
| 46-55 | »Fed« (A/F-forhold, der vælges for at opnå en maksimal katalysatortemperatur over hele cyklussen på 890 °C eller 90 °C højere end den laveste kontroltemperatur) | 3 % (± 0,1 %) |
| 56-60 | Støkiometrisk med samme belastning, tændingsindstilling og motorhastighed, som anvendes i 1-40 sekunders perioden i cyklussen | 3 % (± 0,1 %) |

Tid

(sekunder)

Motorens luft/brændstofforhold

Sekundær lufttilførsel

1-40

Støkiometrisk med belastning, tændingsindstilling og motorhastighed, der kontrolleres for at opnå en katalysatortemperatur på mindst 800 °C

Ingen

41-45

»Fed« (A/F-forhold, der vælges for at opnå en maksimal katalysatortemperatur over hele cyklussen på 890 °C eller 90 °C højere end den laveste kontroltemperatur)

Ingen

46-55

»Fed« (A/F-forhold, der vælges for at opnå en maksimal katalysatortemperatur over hele cyklussen på 890 °C eller 90 °C højere end den laveste kontroltemperatur)

3 % (± 0,1 %)

56-60

Støkiometrisk med samme belastning, tændingsindstilling og motorhastighed, som anvendes i 1-40 sekunders perioden i cyklussen

3 % (± 0,1 %)

Standardprøvebænkcyklus (Standard Bench Cycle — SBC)

luft-/brændstofforhold

“Fed”

Sekundærluft

Tid (sekunder)

Lufttilførsel (%)

luft/brændstof-forhold

Katalysatortemperatur kontrolleres ved 800 °C

Støkiometri

3.   Udstyr og procedurer for ældningsprøvebænk

3.1.   Konfigurering af ældningsprøvebænk. Ældningsprøvebænken skal give passende udstødningsstrøm, temperatur, luft-/brændstofforhold, udstødningsbestanddele og sekundær lufttilførsel ved katalysatorens indtag.

Standardældningsprøvebænken består af en motor, en motorkontrol og et motordynamometer. Andre opstillinger accepteres også (f.eks. komplet køretøj på dynamometer eller en brænder, der giver de korrekte udstødningsforhold), så længe forholdene ved katalysatorindtaget og kontrolspecifikationerne i dette tillæg overholdes.

En enkelt ældningsprøvebænk kan være udformet således, at udstødningsstrømmen er inddelt i flere strømme, såfremt hver udstødningsstrøm opfylder kravene i dette tillæg. Hvis prøvebænken har mere end én udstødningsstrøm, kan flere katalysatorsystemer ældes samtidigt.

3.2.   Montering af udstødningssystem. Hele systemet bestående af katalysator og lambdasonde sammen med alle udstødningsrør, der forbinder disse komponenter, monteres på prøvebænken. For motorer med flere udstødningsstrømme skal hver sektion i udstødningssystemet parallelmonteres separat på prøvebænken.

For udstødningssystemer med flere rækkemonterede katalysatorer monteres hele katalysatorsystemet bestående af alle katalysatorer, alle lambdasonder og de tilknyttede udstødningsrør som en samlet helhed med henblik på ældning. Alternativt kan hver enkelt katalysator udsættes for ældning af passende varighed.

3.3.   Temperaturmåling. Katalysatortemperaturen måles ved hjælp af et termoelement placeret i katalysatormassen i punktet med den højeste temperatur i den varmeste katalysator. Alternativt kan fødegastemperaturen lige før katalysatorindtaget måles og konverteres til katalysatormassetemperatur ved hjælp af en lineær transformation, der beregnes ud fra indsamlede korrelationsdata om katalysatordesignet og ældningsprøvebænken til brug i ældningsprocessen. Katalysatortemperaturen registreres digitalt ved en hastighed på 1 hertz (1 måling pr. sekund).

3.4.   Luft/brændstof-måling. Der træffes foranstaltninger med henblik på måling af luft/brændstof-forholdet (A/F) (f.eks. »wide-range« lambdasonder) så tæt som muligt på katalysatorens ind- og udtagsflanger. Dataene fra disse sensorer skal registreres digitalt ved en hastighed på 1 hertz (1 måling pr. sekund).

3.5.   Udstødningsstrømbalance. Der træffes foranstaltninger med henblik på at sikre, at en passende mængde udstødning (der måles i g/s ved støkiometri med en tolerance på ± 5 g/s) strømmer gennem hvert katalysatorsystem, der ældes på prøvebænken.

Den korrekte gennemstrømningshastighed bestemmes på grundlag af den udstødningsstrøm, der normalt forekommer i det originale køretøjs motor ved en stationær motorhastighed og belastning, der vælges for prøvebænkældning i punkt 3.6.

3.6.   Opstilling. Motorhastigheden, belastningen og tændingsindstillingen vælges således, at man opnår en temperatur i katalysatormassen på 800 °C (± 10 °C) ved stationær støkiometrisk drift.

Lufttilførselssystemet indstilles til at levere den nødvendige luftstrøm til at frembringe 3,0 % oxygen (± 0,1 %) i den stationære støkiometriske udstødningsstrøm lige før den første katalysator. En typisk A/F-værdi opstrøms (i henhold til punkt 5) er lambda 1,16 (hvilket svarer til ca. 3 % oxygen).

Med tændt lufttilførsel justeres det »fede« A/F-forhold således, at der opnås en temperatur i katalysatormassen på 890 °C (± 10 °C). En typisk A/F-værdi for dette trin er lambda 0,94 (ca. 2 % CO).

3.7.   Ældningscyklus. Standardprocedurerne for ældning på prøvebænk bygger på standardprøvebænkcyklussen (SBC). SBC gentages, indtil ældningsgraden, der beregnes ved hjælp af formlen for ældningstid på prøvebænk (BAT) er nået.

3.8.   Kvalitetssikring. Temperaturerne og A/F-forholdet i punkt 3.3 og 3.4 kontrolleres regelmæssigt (mindst hver 50. time) under ældning. Der foretages de nødvendige justeringer for at sikre, at SBC overholdes under hele ældningsprocessen.

Efter afsluttet ældning registreres katalysatorens tids- og temperaturdata, der blev indsamlet under ældningsprocessen, i et histogram med temperaturintervaller på højst 10 °C. BAT-formlen og den beregnede effektive referencetemperatur for ældningscyklussen i henhold til punkt 2.4 i tillæg 3 til bilag VI anvendes til at bestemme, om katalysatoren har været udsat for en passende grad af termisk ældning. Ældningen på prøvebænk forlænges, hvis den termiske effekt af den beregnede ældningstid ikke er mindst 95 % af den ønskede termiske ældning.

3.9.   Start og slut. Det skal sikres, at den maksimale katalysatortemperatur for hurtig forringelse (f.eks. 1 050 °C) ikke forekommer ved start eller slut. Der kan anvendes særlige start- og slutprocedurer med lav temperatur for at sikre dette.

4.   Eksperimentel bestemmelse af R-faktoren for procedurerne for holdbarhedsprøvning ved ældning på prøvebænk.

4.1.   R-faktoren er katalysatorens termiske reaktivitetskoefficient, der anvendes i formlen for ældningstid på prøvebænk (BAT). Fabrikanterne kan bestemme værdien af R eksperimentelt ved følgende procedurer.

4.2.   Ved hjælp af den relevante prøvebænkcyklus og den relevante hardware til ældning på prøvebænk ældes flere katalysatorer (mindst 3 af samme konstruktion) ved forskellige kontroltemperaturer mellem den normale driftstemperatur og den temperatur, hvor der opstår skade. Emissionerne (eller katalysator-ineffektiviteten (1-katalysator-effektivitet)) måles for hver udstødningskomponent. Det skal sikres, at den endelige prøvning giver data mellem en og to gange emissionsnormen.

4.3.   Der foretages et estimat af værdien af »R« og en beregning af den effektive referencetemperatur (Tr) for ældningscyklussen på prøvebænk for hver kontroltemperatur i henhold til punkt 2.4 i tillæg 3 til bilag VI.

4.4.   Emissionerne (eller katalysator-ineffektiviteten) registreres i forhold til ældningstid for hver katalysator. Den mindst kvadratiske og bedst tilpassede linje beregnes på grundlag af de pågældende data. For at de pågældende data kan benyttes til dette formål, bør de have et omtrentligt fælles skæringspunkt [mellem 0 og 6 400 km. Se eksemplet i nedenstående grafik.]

4.5.   Beregn hældningen for den bedst tilpassede linje for hver ældningstemperatur.

4.6.   Den naturlige logaritme (ln) af hældningen for hver bedst tilpassede linje (bestemt punkt i 4.5) registreres langs den lodrette akse i forhold til den omvendte ældningstemperatur (1/(ældningstemperatur, grader K)) langs den vandrette akse. Den mindst kvadratiske og bedst tilpassede linje gennem dataene beregnes. Linjens hældning er R-faktoren. Se eksemplet i nedenstående grafik.

Katalysatorældning

2 × std

1 × std

Emissioner

Temp. A

Temp. C

Temp. B

Ældningstid (timer)

4K

4.7.   R-faktoren sammenlignes med den oprindelige værdi, der blev anvendt i overensstemmelse med punkt 4.3. Hvis den beregnede R-faktor adskiller sig fra den oprindelige værdi med mere end 5 %, vælges en ny R-faktor, som ligger mellem den oprindelige og de beregnede værdier, hvorefter trinnene i punkt 4 gentages for at finde en ny R-faktor. Denne procedure gentages, indtil den beregnede R-faktor er mindre end 5 % fra den R-faktor, der oprindeligt blev antaget.

4.8.   Sammenlign R-faktoren, der fastsættes separat for hver udstødningskomponent. Den laveste R-faktor (»worst case«) anvendes i BAT-formlen.

Bestemmelse af R-faktoren

1/(ældningstemperatur)hældning =

emissionsændring/tid

1/TC

1/TB

1/TA

-Ln(hældning)

| 5) | I bilag VIII foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 1.2 affattes således:
  1.2.   Fabrikanten skal stille de defekte komponenter og/eller elektriske anordninger, som skal benyttes til simulering af fejl, til rådighed. Målt over den relevante prøvningstype I-cyklus må sådanne defekte komponenter eller anordninger ikke bevirke, at køretøjets emissioner med mere end 20 % overskrider de OBD-grænseværdier, der er angivet i bilag VI(B) til forordning (EU) nr. 168/2013. Ved elektriske fejl (kortslutning/åbent kredsløb), kan emissionerne overstige de grænser, der er fastsat i bilag VI (B) til forordning (EU) nr. 168/2013, med mere end tyve procent.
  Når køretøjet prøves med den defekte komponent eller den defekte anordning, godkendes egendiagnosesystemet, hvis fejlindikatoren aktiveres. Egendiagnosesystemet godkendes ligeledes, hvis fejlindikatoren aktiveres ved lavere værdier end egendiagnosesystemets tærskelværdier.« |
| --- | --- | --- |

5)

I bilag VIII foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 1.2 affattes således:

1.2.   Fabrikanten skal stille de defekte komponenter og/eller elektriske anordninger, som skal benyttes til simulering af fejl, til rådighed. Målt over den relevante prøvningstype I-cyklus må sådanne defekte komponenter eller anordninger ikke bevirke, at køretøjets emissioner med mere end 20 % overskrider de OBD-grænseværdier, der er angivet i bilag VI(B) til forordning (EU) nr. 168/2013. Ved elektriske fejl (kortslutning/åbent kredsløb), kan emissionerne overstige de grænser, der er fastsat i bilag VI (B) til forordning (EU) nr. 168/2013, med mere end tyve procent.

Når køretøjet prøves med den defekte komponent eller den defekte anordning, godkendes egendiagnosesystemet, hvis fejlindikatoren aktiveres. Egendiagnosesystemet godkendes ligeledes, hvis fejlindikatoren aktiveres ved lavere værdier end egendiagnosesystemets tærskelværdier.«

| b) | Punkt 3.1.2 affattes således:
  3.1.2.   Ved anvendelse af holdbarhedsprøvningsproceduren, der er fastsat i artikel 23, stk. 3, litra a) eller litra b), i forordning (EU) nr. 168/2013, eller i punkt 3.6 i bilag VI til nærværende forordning, skal prøvekøretøjerne være udstyret med ældede emissionskomponenter, der er anvendt såvel ved holdbarhedsprøvninger som med henblik på formålene i dette bilag, og miljøprøvningerne af egendiagnosesystemer skal kontrolleres endeligt og rapporteres ved afslutning af type V-holdbarhedsprøvningen. På fabrikantens anmodning kan et passende ældet og repræsentativt køretøj anvendes til disse OBD-demonstrationsprøvninger.« |
| --- | --- |

b)

Punkt 3.1.2 affattes således:

3.1.2.   Ved anvendelse af holdbarhedsprøvningsproceduren, der er fastsat i artikel 23, stk. 3, litra a) eller litra b), i forordning (EU) nr. 168/2013, eller i punkt 3.6 i bilag VI til nærværende forordning, skal prøvekøretøjerne være udstyret med ældede emissionskomponenter, der er anvendt såvel ved holdbarhedsprøvninger som med henblik på formålene i dette bilag, og miljøprøvningerne af egendiagnosesystemer skal kontrolleres endeligt og rapporteres ved afslutning af type V-holdbarhedsprøvningen. På fabrikantens anmodning kan et passende ældet og repræsentativt køretøj anvendes til disse OBD-demonstrationsprøvninger.«

| c) | Følgende indsættes som punkt 8.1.1:
  8.1.1.   Type I-prøvningen behøver ikke gennemføres til påvisning af elektriske fejl (kortslutning/åbent kredsløb). Fabrikanten kan påvise disse former for svigt ved hjælp af kørselsbetingelser, hvor komponenten anvendes, og betingelserne for overvågning forekommer. Disse betingelser skal dokumenteres i typegodkendelsesdokumentationen.« |
| --- | --- |

c)

Følgende indsættes som punkt 8.1.1:

8.1.1.   Type I-prøvningen behøver ikke gennemføres til påvisning af elektriske fejl (kortslutning/åbent kredsløb). Fabrikanten kan påvise disse former for svigt ved hjælp af kørselsbetingelser, hvor komponenten anvendes, og betingelserne for overvågning forekommer. Disse betingelser skal dokumenteres i typegodkendelsesdokumentationen.«

| d) | Følgende indsættes som punkt 8.2.3:
  8.2.3.   Anvendelse af supplerende konditioneringscyklusser eller alternative konditioneringsmetoder skal dokumenteres i typegodkendelsesdokumentationen.« |
| --- | --- |

d)

Følgende indsættes som punkt 8.2.3:

8.2.3.   Anvendelse af supplerende konditioneringscyklusser eller alternative konditioneringsmetoder skal dokumenteres i typegodkendelsesdokumentationen.«

| e) | Punkt 8.4.1.1 affattes således:
  8.4.1.1.   Når prøvekøretøjet er konditioneret i overensstemmelse med punkt 8.2, gennemgår det den relevante type I-prøvning.
  Før denne prøvning er afsluttet, skal enhver af de betingelser, der er angivet i punkt 8.4.1.2 til 8.4.1.6, bevirke, at fejlindikatoren aktiveres. Fejlindikatoren kan også aktiveres under konditionering. Den godkendende myndighed kan i stedet for de nævnte betingelser benytte andre betingelser i overensstemmelse med punkt 8.4.1.6. Ved typegodkendelse må det samlede antal fejl dog ikke overstige fire.
  Hvis der er tale om dobbeltbrændstofkøretøjer, skal begge typer brændstof anvendes inden for højst fire simulerede fejl efter den godkendende myndigheds valg.« |
| --- | --- |

e)

Punkt 8.4.1.1 affattes således:

8.4.1.1.   Når prøvekøretøjet er konditioneret i overensstemmelse med punkt 8.2, gennemgår det den relevante type I-prøvning.

Før denne prøvning er afsluttet, skal enhver af de betingelser, der er angivet i punkt 8.4.1.2 til 8.4.1.6, bevirke, at fejlindikatoren aktiveres. Fejlindikatoren kan også aktiveres under konditionering. Den godkendende myndighed kan i stedet for de nævnte betingelser benytte andre betingelser i overensstemmelse med punkt 8.4.1.6. Ved typegodkendelse må det samlede antal fejl dog ikke overstige fire.

Hvis der er tale om dobbeltbrændstofkøretøjer, skal begge typer brændstof anvendes inden for højst fire simulerede fejl efter den godkendende myndigheds valg.«

| 6) | I bilag X foretages følgende ændringer:






  a) | I tillæg 1 affattes punkt 8.1 således:
  8.1.   Køretøjets maksimalhastighed, som fastlægges af den tekniske tjeneste til den godkendende myndigheds tilfredshed, kan afvige fra værdien i punkt 7 med ± 10 % for køretøjer med Vmax ≤ 30 km/h, og med ± 5 % for køretøjer med Vmax > 30 km/h.« |
| --- | --- | --- |

6)

I bilag X foretages følgende ændringer:

a)

I tillæg 1 affattes punkt 8.1 således:

8.1.   Køretøjets maksimalhastighed, som fastlægges af den tekniske tjeneste til den godkendende myndigheds tilfredshed, kan afvige fra værdien i punkt 7 med ± 10 % for køretøjer med Vmax ≤ 30 km/h, og med ± 5 % for køretøjer med Vmax > 30 km/h.«

max

max

| b) | I tillæg 4 foretages følgende ændringer:






  i) | Overskriften affattes således:

  »Forskrifter for metoder til måling af maksimal kontinuerlig nominel effekt, frakoblingsafstand og maksimal hjælpefaktor for køretøjer i klasse L1e med pedaler som omhandlet i artikel 3, nr. 94), litra b), og pedalcykler som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra h), i forordning (EU) nr. 168/2013«. |
| --- | --- | --- |

b)

I tillæg 4 foretages følgende ændringer:

i)

Overskriften affattes således:

»Forskrifter for metoder til måling af maksimal kontinuerlig nominel effekt, frakoblingsafstand og maksimal hjælpefaktor for køretøjer i klasse L1e med pedaler som omhandlet i artikel 3, nr. 94), litra b), og pedalcykler som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra h), i forordning (EU) nr. 168/2013«.

| ii) | Følgende indsættes som punkt 1.3:
  1.3.   Pedalcykler som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra h), i forordning (EU) nr. 168/2013.« |
| --- | --- |

ii)

Følgende indsættes som punkt 1.3:

1.3.   Pedalcykler som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra h), i forordning (EU) nr. 168/2013.«

| iii) | Punkt 3.2 affattes således:
  »3.2.   Prøvningsprocedure for måling af maksimal kontinuerlig nominel effekt
  Maksimal kontinuerlig nominel effekt måles i overensstemmelse med tillæg 3, eller alternativt med den prøvningsprocedure, der er fastsat i punkt 4.2.7 i EN 15194:2009.« |
| --- | --- |

iii)

Punkt 3.2 affattes således:

»3.2.   Prøvningsprocedure for måling af maksimal kontinuerlig nominel effekt

Maksimal kontinuerlig nominel effekt måles i overensstemmelse med tillæg 3, eller alternativt med den prøvningsprocedure, der er fastsat i punkt 4.2.7 i EN 15194:2009.«

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 56/31

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/296

af 27. februar 2018

om afvisning af at godkende aktivstoffet ekstrakt af Reynoutria sachalinensis, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 modtog Det Forenede Kongerige den 3. november 2011 en ansøgning fra Marrone Bio Innovations om godkendelse af aktivstoffet ekstrakt af Reynoutria sachalinensis. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 modtog Det Forenede Kongerige den 3. november 2011 en ansøgning fra Marrone Bio Innovations om godkendelse af aktivstoffet ekstrakt af Reynoutria sachalinensis.

| (2) | I henhold til artikel 9, stk. 3, i nævnte forordning meddelte den rapporterende medlemsstat den 21. marts 2012 ansøgeren og de øvrige medlemsstater, at ansøgningen kunne antages, og den 11. maj 2012 gav den Kommissionen og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) meddelelse herom. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 9, stk. 3, i nævnte forordning meddelte den rapporterende medlemsstat den 21. marts 2012 ansøgeren og de øvrige medlemsstater, at ansøgningen kunne antages, og den 11. maj 2012 gav den Kommissionen og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) meddelelse herom.

| (3) | Dette aktivstofs virkninger for menneskers og dyrs sundhed og miljøet er blevet vurderet i henhold til artikel 11, stk. 2 og 3, i nævnte forordning for det anvendelsesformål, som ansøgeren har foreslået. Den 22. juli 2014 forelagde den rapporterende medlemsstat et udkast til en vurderingsrapport for Kommissionen og autoriteten. |
| --- | --- |

(3)

Dette aktivstofs virkninger for menneskers og dyrs sundhed og miljøet er blevet vurderet i henhold til artikel 11, stk. 2 og 3, i nævnte forordning for det anvendelsesformål, som ansøgeren har foreslået. Den 22. juli 2014 forelagde den rapporterende medlemsstat et udkast til en vurderingsrapport for Kommissionen og autoriteten.

| (4) | Autoriteten handlede i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009. I henhold til artikel 12, stk. 3, i nævnte forordning anmodede den ansøgeren om at fremlægge supplerende oplysninger for medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten. Den rapporterende medlemsstats vurdering af de supplerende oplysninger blev forelagt autoriteten i form af et opdateret udkast til vurderingsrapport. |
| --- | --- |

(4)

Autoriteten handlede i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009. I henhold til artikel 12, stk. 3, i nævnte forordning anmodede den ansøgeren om at fremlægge supplerende oplysninger for medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten. Den rapporterende medlemsstats vurdering af de supplerende oplysninger blev forelagt autoriteten i form af et opdateret udkast til vurderingsrapport.

| (5) | Udkastet til vurderingsrapporten blev behandlet af medlemsstaterne og autoriteten. Den 31. august 2015 forelagde autoriteten Kommissionen sin konklusion om risikovurderingen af aktivstoffet ekstrakt af Reynoutria sachalinensis (2). |
| --- | --- |

(5)

Udkastet til vurderingsrapporten blev behandlet af medlemsstaterne og autoriteten. Den 31. august 2015 forelagde autoriteten Kommissionen sin konklusion om risikovurderingen af aktivstoffet ekstrakt af Reynoutria sachalinensis (2).

| (6) | Ved brev af 16. oktober 2017 trak Marrone Bio Innovations sin ansøgning om godkendelse af ekstrakt af Reynoutria sachalinensis tilbage. Som følge af tilbagetrækningen af ansøgningen bør ekstrakt af Reynoutria sachalinensis ikke godkendes, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 16. oktober 2017 trak Marrone Bio Innovations sin ansøgning om godkendelse af ekstrakt af Reynoutria sachalinensis tilbage. Som følge af tilbagetrækningen af ansøgningen bør ekstrakt af Reynoutria sachalinensis ikke godkendes, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (7) | Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende ekstrakt af Reynoutria sachalinensis i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende ekstrakt af Reynoutria sachalinensis i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Afvisning af at godkende et aktivstof

Aktivstoffet ekstrakt af Reynoutria sachalinensis godkendes ikke.

Reynoutria sachalinensis

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. februar 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EFSA, 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Reynoutria sachalinensis extract. EFSA Journal 2015;13(9):4221, 73 s. Foreligger online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

2

Reynoutria sachalinensis

EFSA Journal

---

AFGØRELSER

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 56/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 56/33

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2018/297

af 20. februar 2018

om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Unions Militærkomité

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 240,

under henvisning til Rådets afgørelse 2001/79/FUSP af 22. januar 2001 om nedsættelse af Den Europæiske Unions Militærkomité (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 3, stk. 1, i afgørelse 2001/79/FUSP skal formanden for Den Europæiske Unions Militærkomité (»militærkomitéen«) udnævnes af Rådet på anbefaling af Militærkomitéen på forsvarschefplan. Ifølge nævnte afgørelses artikel 3, stk. 2, er embedsperioden for formanden for militærkomitéen på tre år, medmindre Rådet træffer anden afgørelse. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 3, stk. 1, i afgørelse 2001/79/FUSP skal formanden for Den Europæiske Unions Militærkomité (»militærkomitéen«) udnævnes af Rådet på anbefaling af Militærkomitéen på forsvarschefplan. Ifølge nævnte afgørelses artikel 3, stk. 2, er embedsperioden for formanden for militærkomitéen på tre år, medmindre Rådet træffer anden afgørelse.

| (2) | Den 15. december 2014 udnævnte Rådet general Mikhail KOSTARAKOS til formand for militærkomitéen for en periode på tre år fra den 6. november 2015 (2). |
| --- | --- |

(2)

Den 15. december 2014 udnævnte Rådet general Mikhail KOSTARAKOS til formand for militærkomitéen for en periode på tre år fra den 6. november 2015 (2).

| (3) | På mødet den 6.-7. november 2017 anbefalede militærkomitéen på forsvarschefplan, at general Claudio GRAZIANO udnævnes til formand for militærkomitéen, undtagelsesvis for en periode på tre og et halvt år. |
| --- | --- |

(3)

På mødet den 6.-7. november 2017 anbefalede militærkomitéen på forsvarschefplan, at general Claudio GRAZIANO udnævnes til formand for militærkomitéen, undtagelsesvis for en periode på tre og et halvt år.

| (4) | Komitéen anbefalede, at mandatet for general Claudio GRAZIANO undtagelsesvis forlænges ud over tre år, således at udskiftningen af formanden for militærkomitéen permanent flyttes til en mere passende tid på året — |
| --- | --- |

(4)

Komitéen anbefalede, at mandatet for general Claudio GRAZIANO undtagelsesvis forlænges ud over tre år, således at udskiftningen af formanden for militærkomitéen permanent flyttes til en mere passende tid på året —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

General Claudio GRAZIANO udnævnes herved til formand for Den Europæiske Unions Militærkomité for en periode på tre og et halvt år fra den 6. november 2018.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. februar 2018.

På Rådets vegne

V. GORANOV

Formand

---

(1)  
  EFT L 27 af 30.1.2001, s. 4.

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/920/FUSP af 15. december 2014 om udnævnelse af formanden for Den Europæiske Unions Militærkomité (EUT L 363 af 18.12.2014, s. 149).

2

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 56/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 56/34

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2018/298

af 26. februar 2018

om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande, til bekæmpelse af en sådan spredning. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande, til bekæmpelse af en sådan spredning.

| (2) | Unionen er aktivt i gang med at gennemføre strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i dennes kapitel III, især gennem frigivelse af finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der gennemføres af multilaterale institutioner som f.eks. det midlertidige tekniske sekretariat (PTS) for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unionen er aktivt i gang med at gennemføre strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i dennes kapitel III, især gennem frigivelse af finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der gennemføres af multilaterale institutioner som f.eks. det midlertidige tekniske sekretariat (PTS) for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO).

| (3) | Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP (1). Ét af målene for denne fælles holdning er at fremme undertegnelsen og ratificeringen af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP (1). Ét af målene for denne fælles holdning er at fremme undertegnelsen og ratificeringen af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT).

| (4) | De stater, der har undertegnet CTBT, har besluttet at nedsætte en forberedende kommission (»CTBTO's Forberedende Kommission«) med rets- og handleevne og status som international organisation, der skal varetage en effektiv gennemførelse af CTBT, indtil CTBTO er blevet oprettet. |
| --- | --- |

(4)

De stater, der har undertegnet CTBT, har besluttet at nedsætte en forberedende kommission (»CTBTO's Forberedende Kommission«) med rets- og handleevne og status som international organisation, der skal varetage en effektiv gennemførelse af CTBT, indtil CTBTO er blevet oprettet.

| (5) | En snarlig ikrafttræden og universalisering af CTBT samt en styrkelse af CTBTO's Forberedende Kommissions overvågnings- og kontrolsystem er vigtige målsætninger i strategien. I denne sammenhæng har de atomprøvesprængninger, som Den Demokratiske Folkerepublik Korea har foretaget, yderligere understreget vigtigheden af en snarlig ikrafttræden af CTBT og behovet for at fremskynde opbygningen og styrkelsen af CTBT's overvågnings- og kontrolsystem. |
| --- | --- |

(5)

En snarlig ikrafttræden og universalisering af CTBT samt en styrkelse af CTBTO's Forberedende Kommissions overvågnings- og kontrolsystem er vigtige målsætninger i strategien. I denne sammenhæng har de atomprøvesprængninger, som Den Demokratiske Folkerepublik Korea har foretaget, yderligere understreget vigtigheden af en snarlig ikrafttræden af CTBT og behovet for at fremskynde opbygningen og styrkelsen af CTBT's overvågnings- og kontrolsystem.

| (6) | CTBTO's Forberedende Kommission er i gang med at kortlægge, hvorledes dens kontrolsystem bedst kan styrkes, herunder ved udvikling af kapaciteter inden for ædelgasovervågning og bestræbelser på fuldt ud at inddrage CTBT-signatarstaterne i gennemførelsen af kontrolordningen. |
| --- | --- |

(6)

CTBTO's Forberedende Kommission er i gang med at kortlægge, hvorledes dens kontrolsystem bedst kan styrkes, herunder ved udvikling af kapaciteter inden for ædelgasovervågning og bestræbelser på fuldt ud at inddrage CTBT-signatarstaterne i gennemførelsen af kontrolordningen.

| (7) | Inden for rammerne af gennemførelsen af strategien vedtog Rådet tre fælles aktioner og tre afgørelser om støtte til aktiviteter i CTBTO's Forberedende Kommission, nemlig fælles aktion 2006/243/FUSP (2) og fælles aktion 2007/468/FUSP (3) og 2008/588/FUSP (4), Rådets afgørelse 2010/461/FUSP (5), 2012/699/FUSP (6) og (FUSP) 2015/1837 (7). |
| --- | --- |

(7)

Inden for rammerne af gennemførelsen af strategien vedtog Rådet tre fælles aktioner og tre afgørelser om støtte til aktiviteter i CTBTO's Forberedende Kommission, nemlig fælles aktion 2006/243/FUSP (2) og fælles aktion 2007/468/FUSP (3) og 2008/588/FUSP (4), Rådets afgørelse 2010/461/FUSP (5), 2012/699/FUSP (6) og (FUSP) 2015/1837 (7).

| (8) | Denne EU-støtte bør fortsættes. |
| --- | --- |

(8)

Denne EU-støtte bør fortsættes.

| (9) | Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse bør varetages af CTBTO's Forberedende Kommission, som på baggrund af sin enestående erfaring og kapaciteter gennem netværket for det internationale overvågningssystem, der omfatter mere end 337 anlæg i hele verden og Det Internationale Datacenter (IDC), er den eneste internationale organisation, der er i stand og har legitimitet til at gennemføre denne afgørelse. De projekter, som støttes af Unionen, kan kun finansieres gennem bidrag uden for budgettet til CTBTO's Forberedende Kommission — |
| --- | --- |

(9)

Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse bør varetages af CTBTO's Forberedende Kommission, som på baggrund af sin enestående erfaring og kapaciteter gennem netværket for det internationale overvågningssystem, der omfatter mere end 337 anlæg i hele verden og Det Internationale Datacenter (IDC), er den eneste internationale organisation, der er i stand og har legitimitet til at gennemføre denne afgørelse. De projekter, som støttes af Unionen, kan kun finansieres gennem bidrag uden for budgettet til CTBTO's Forberedende Kommission —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Med henblik på at sikre den fortsatte og praktiske gennemførelse af visse af elementerne i strategien støtter Unionen aktiviteter i CTBTO's Forberedende Kommission for at fremme følgende målsætninger:

| a) | at styrke CTBT's overvågnings- og kontrolsystems kapaciteter, herunder inden for detektion af radionuklider |
| --- | --- |

a)

at styrke CTBT's overvågnings- og kontrolsystems kapaciteter, herunder inden for detektion af radionuklider

| b) | at styrke CTBT-signatarstaternes kapaciteter til at opfylde deres kontrolforpligtelser i henhold til CTBT og til at drage fuld nytte af deltagelsen i CTBT-ordningen. |
| --- | --- |

b)

at styrke CTBT-signatarstaternes kapaciteter til at opfylde deres kontrolforpligtelser i henhold til CTBT og til at drage fuld nytte af deltagelsen i CTBT-ordningen.

2.   De projekter, Unionen skal finansiere, skal støtte:

| a) | certificerede seismiske hjælpestationer, som er en del af CTBTO's internationale overvågningssystem |
| --- | --- |

a)

certificerede seismiske hjælpestationer, som er en del af CTBTO's internationale overvågningssystem

| b) | udvikling af systemer til prøvetagning af ædelgasser gennem undersøgelse af materialer til bedre adsorption af xenon |
| --- | --- |

b)

udvikling af systemer til prøvetagning af ædelgasser gennem undersøgelse af materialer til bedre adsorption af xenon

| c) | fortsættelse af kampagnerne for måling af den radioaktive xenonbaggrund i forskellige regioner i verden |
| --- | --- |

c)

fortsættelse af kampagnerne for måling af den radioaktive xenonbaggrund i forskellige regioner i verden

| d) | et ensembleprognosesystem til kvantificering af usikkerhederne i og tilliden til simuleringer af atmosfærisk transportmodellering (ATM) |
| --- | --- |

d)

et ensembleprognosesystem til kvantificering af usikkerhederne i og tilliden til simuleringer af atmosfærisk transportmodellering (ATM)

| e) | videnskabelig evaluering af ATM-værktøjers øgede opløsning |
| --- | --- |

e)

videnskabelig evaluering af ATM-værktøjers øgede opløsning

| f) | udvikling af ny software |
| --- | --- |

f)

udvikling af ny software

| g) | forbedret behandling og detektion af ædelgas ved inspektion på stedet |
| --- | --- |

g)

forbedret behandling og detektion af ædelgas ved inspektion på stedet

| h) | forbedrede automatiske behandlings- og integrationskapaciteter for »National Data Centre in-a-box«-softwaren (NDC in-a-box) til behandling af seismiske, hydroakustiske og infralydbaserede (SHI) data |
| --- | --- |

h)

forbedrede automatiske behandlings- og integrationskapaciteter for »National Data Centre in-a-box«-softwaren (NDC in-a-box) til behandling af seismiske, hydroakustiske og infralydbaserede (SHI) data

| i) | integreret outreach og kapacitetsopbygning rettet mod signatarstater og ikkesignatarstater. |
| --- | --- |

i)

integreret outreach og kapacitetsopbygning rettet mod signatarstater og ikkesignatarstater.

Ved gennemførelsen af projekterne, som yder støtter til aktiviteter, der er omhandlet i dette stykke, vil Unionens synlighed såvel som en korrekt programforvaltning i gennemførelsen af denne afgørelse blive sikret.

Disse projekter skal gennemføres til fordel for alle CTBT-signatarstater.

Alle projektkomponenter skal ledsages af proaktive og innovative offentlige outreachaktiviteter, og ressourcerne fordeles i overensstemmelse hermed.

Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af projekterne.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (den højtstående repræsentant) har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, varetages af CTBTO's Forberedende Kommission. Den udfører sin opgave under tilsyn af den højtstående repræsentant. Med henblik herpå indgår den højtstående repræsentant de nødvendige arrangementer med CTBTO's Forberedende Kommission.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencebeløb for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter er på 4 594 752 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres med det i stk. 1 nævnte beløb, forvaltes efter de procedurer og regler, der gælder for Unionens budget.

3.   Europa-Kommissionen overvåger, at det i stk. 1 omhandlede finansielle referencebeløb forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med CTBTO's Forberedende Kommission. Finansieringsaftalen skal fastsætte, at CTBTO's Forberedende Kommission skal sikre, at Unionens bidrag til projektet bliver synligt i en grad, der står i forhold til bidragets størrelse.

4.   Europa-Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter den 26. februar 2018. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen.

Artikel 4

1.   Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra CTBTO's Forberedende Kommission. Disse rapporter danner grundlag for den evaluering, der udføres af Rådet.

2.   Europa-Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Denne afgørelse udløber 24 måneder efter datoen for indgåelsen af den i artikel 3, stk. 3, omhandlede finansieringsaftale. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsen, hvis der ikke er indgået nogen finansieringsaftale inden da.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2018.

På Rådets vegne

F. MOGHERINI

Formand

---

(1)  Rådets fælles holdning 2003/805/FUSP af 17. november 2003 om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler (EUT L 302 af 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rådets fælles aktion 2006/243/FUSP af 20. marts 2006 om støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) inden for uddannelse og kapacitetsopbygning til kontrol og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 88 af 25.3.2006, s. 68).

2

(3)  Rådets fælles aktion 2007/468/FUSP af 28. juni 2007 om støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 176 af 6.7.2007, s. 31).

3

(4)  Rådets fælles aktion 2008/588/FUSP af 15. juli 2008 om støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 189 af 17.7.2008, s. 28).

4

(5)  Rådets afgørelse 2010/461/FUSP af 26. juli 2010 om støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 219 af 20.8.2010, s. 7).

5

(6)  Rådets afgørelse 2012/699/FUSP af 13. november 2012 om Unionens støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 314 af 14.11.2012, s. 27).

6

(7)  Rådets afgørelse (FUSP) 2015/1837 af 12. oktober 2015 om EU-støtte til aktiviteter i Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 266 af 13.10.2015, s. 83).

7

---

BILAG

EU-støtte til aktiviteter i CTBTO's Forberedende Kommission med henblik på at styrke dens overvågnings- og kontrolkapaciteter, fremme perspektiverne for en tidlig ikrafttræden af CTBT og bidrage til universaliseringen af CTBT og inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

1.   Støtte til kontrolteknologier og overvågningssystem

Projekt 1: Forbedret understøttelse af udvalgte certificerede seismiske hjælpestationer i det internationale overvågningssystem

Baggrund

Hovedfokus vil fortsat være rettet mod seismiske hjælpestationer, hvor der er presserende brug for vedligeholdelse, specifikt i lande med finansielle vanskeligheder, herunder hvis der i regioner af interesse er ringe geografisk spredning af operationelle seismiske hjælpestationer, idet den forebyggende vedligeholdelse fortsætter. Dette gøres ved at sætte fokus på forældet udstyr samt sørge for opgraderinger og bedre deling af udstyr.

Som i de tidligere programmer er der behov for særligt fuldtidspersonale til at planlægge og udføre arbejdsprojekter på de relevante seismiske hjælpestationer samt midler til reservedele og rejser.

Mål

Det primære mål er at bringe de udvalgte seismiske hjælpestationer op på et teknisk niveau, der er kompatibelt med det internationale overvågningssystems krav på en bæredygtig måde. Seismiske hjælpestationer er rygraden i det internationale overvågningssystems seismiske infrastruktur og kræver kontinuerlig vedligeholdelse. Tilstrækkelig forebyggende vedligeholdelse og dermed forbundet deling af udstyr kan være med til at opfylde dette mål. Dette opnås i forbindelse med andre opgaver som f.eks. uddannelse af seismiske hjælpestationers operatører. Der vil blive givet prioritet til seismiske hjælpestationer, hvor der er stort behov for teknisk og finansiel støtte, f.eks. i Afrika og i udviklingslande i Asien og Centralasien.

Resultater

Øget datatilgængelighed og datakvalitet i netværket af seismiske hjælpestationer: Netværket af seismiske hjælpestationer bidrager til at forbedre de udvalgte seismiske hjælpestationers lokaliseringsnøjagtighed, herunder i regioner med seismiske hændelser, der er detekteret af det primære netværk, og som fører til en forbedret seismisk dækning af nukleare eksplosioner. En styrket understøttelsesstruktur for seismiske hjælpestationer fører til øget synlighed for Unionen.

Projekt 2: Bidrag til udvikling af systemer til prøvetagning af ædelgasser gennem undersøgelse af materialer til bedre adsorption af xenon

Baggrund

En effektiv koncentration af radioaktive xenonisotoper (133Xe,135Xe, 133mXe og 131mXe) i små mængder under forskellige fysiske betingelser og en effektiv og fuldstændig udledning af disse xenonisotoper fra adsorptionsmaterialer er helt afgørende for at forbedre overvågningen af nukleare eksplosioner og kontrollere den globale overholdelse af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT). Ovennævnte xenonisotoper er centrale fissionsradionuklider, som overvåges af ædelgaskomponenten i det internationale overvågningssystems radionuklide netværk, og eventuelle forbedringer, som kan indføres i fremtidige systemer, vil være af uvurderlig betydning.

Mål

Formålet med dette forslag er at opnå en bedre forståelse af relevante materialers adsorptionsmekanismer, desorptionsbetingelser og egenskaber under forskellige forhold, hvilket er vigtigt for en yderst effektiv xenonkoncentration inden for CTBT-kontrolrammen. Der foretages en laboratorieundersøgelse for at undersøge, hvilke parametre der er vigtige, og for at indhente afgørende information om, hvordan materialer kan modificeres for at optimere deres karakteristika, herunder bl.a. adsorptions- og desorptionskapacitet, -tæthed og -varighed.

Resultater

Der udarbejdes en laboratorierapport med en udførlig beskrivelse af disse resultater og henstillinger til gennemførelse i alle det internationale overvågningssystems anlæg, som skal forbedre forståelsen af, hvordan aktuelle adsorptionsmaterialer kan optimeres og nyere materialer kan identificeres med henblik på at opnå bedre kapacitet til detektion af radioaktivt xenon.

Projekt 3: Fortsættelse af kampagnerne for måling af radioaktiv xenonbaggrund i forskellige regioner i verden

Baggrund

Den Forberedende Kommission for Organisationen for Traktaten om et Altomfattende Forbud mod Atomprøvesprængninger (CTBTO) måler radioaktiv xenon med meget følsomme systemer. Med Unionens bidrag, som er givet inden for rammerne af fælles aktion 2008/588/FUSP, har CTBTO's Forberedende Kommission udviklet og indkøbt to transportable systemer til måling af133Xe,135Xe, 133mXe og 131mXe. De to målingssystemer har inden for rammerne af afgørelse 2012/699/FUSP været i brug i Kuwait City, Djakarta, Mutsu og Manado. De tilvejebragte en betydelig mængde information vedrørende den radioaktive xenonbaggrund.

Begge målingskampagner i Kuwait og Indonesien blev inden for rammerne af afgørelse (FUSP) 2015/1837 forlænget. Der blev taget kontakt med mulige kommende værtslande, og samarbejdsaftaler drøftes i øjeblikket.

Mål

CTBTO planlægger at flytte de to mobile systemer, der er indkøbt i henhold til fælles aktion 2008/588/FUSP, og som på nuværende tidspunkt er i brug i Kuwait og Indonesien. Samarbejdsaftaler med kommende værtslande drøftes i øjeblikket.

Fra et netværksdækningsperspektiv har den sydøstasiatiske region stor betydning for CTBTO, da intet ædelgassystem under det internationale overvågningssystem i øjeblikket er i brug dér. Ud over at medføre en betydelig styrkelse af dækningen i den region af verden vil anvendelsen af et mobilt system til en baggrundskampagne gøre det muligt:

| — | at forbedre vores forståelse af den regionale radioaktive xenonbaggrund i ækvatoriale regioner, hvor mange intense fænomener indebærer en meget kompleks spredning af ædelgasser |
| --- | --- |

—

at forbedre vores forståelse af den regionale radioaktive xenonbaggrund i ækvatoriale regioner, hvor mange intense fænomener indebærer en meget kompleks spredning af ædelgasser

| — | at yderligere forfine atmosfæriske og spredningsrelaterede modeller for bedre at repræsentere luftmassernes bevægelser i den region i verden. |
| --- | --- |

—

at yderligere forfine atmosfæriske og spredningsrelaterede modeller for bedre at repræsentere luftmassernes bevægelser i den region i verden.

CTBTO planlægger at gennemføre en målingskampagne i den sydøstasiatiske region i mindst 12 måneder for at dække hele den sæsonbestemte variation.

CTBTO sigter på at tage et andet mobilt system i brug i den østasiatiske region. I en kort EU-støttet målingskampagne blev der opnået betydelig indsigt i karakteriseringen af den radioaktive xenonbaggrund. En længere målingskampagne er afgørende for at supplere og forfine vores viden om den regionale radioaktive xenonbaggrund. Det vigtigste formål med denne supplerende kampagne er at muliggøre en karakterisering af den østasiatiske region gennem en fuld 12-månederscyklus, som dækker alle sæsonbestemte forhold. Lokaliteten vil blive udvalgt med henblik på at drive et intensiveret regionalt netværk af sensorer (dvs. med højere tæthed jævnført med det internationale overvågningssystems nuværende ædelgasnetværk). Dette vil være første gang, hvor der vil være mindst to systemer meget tæt på hinanden, hvilket muliggør mere videnskabelige undersøgelser vedrørende krydsvalidering af systemer, krydskorrelation af detektioner, udvikling af atmosfærisk transportmodellering i lille skala osv. Denne undersøgelse kunne også have gavn af et partnerskab med de stater i regionen, som også planlægger frivillige bidrag på dette område.

Efter afslutningen af disse kampagner planlægger CTBTO at udføre yderligere målinger i områder, hvor kendskabet til og forståelsen af den globale radioaktive xenonbaggrund ikke er tilstrækkelig. De foretrukne lokaliteter er ækvatoriale områder i Latinamerika, Asien og Afrika.

For at fortsætte målingskampagnen kræves der midler til transport til nye lokaliteter, drift og vedligeholdelse af to mobile ædelgassystemer i to år.

Resultater

Fordelene er en bedre forståelse af den globale ædelgasbaggrundsvariation og bedre dækning i netværket for ædelgasovervågning. Efter disse målingskampagner vil CTBTO kunne anvende systemerne til opfølgningsstudier af ædelgasbaggrunden på forskellige geografiske planer og som backup- og/eller uddannelsessystemer.

Projekt 4: Ensembleprognosesystem til at kvantificere usikkerheder ved og tillid til ATM-simuleringer

Baggrund

Med henvisning til del I, stk. 18, litra a), i protokollen til CTBT bør Det Internationale Datacenter (IDC) tilvejebringe værdier og dermed forbundne usikkerheder beregnet for hver hændelse, som IDC har lokaliseret. Eftersom ATM bidrager til lokaliseringen af hændelser, bør dermed forbundne usikkerheder fremlægges.

Det anerkendes, at usikkerheder kan vurderes ved at anvende et sæt ækvivalente simuleringer, en ensemble, snarere end en enkelt simulering. Dette projekt vil anvende meteorologiske data fra ensembleprognosesystemer (Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser, nationale centre for miljømæssige prognoser eller andre) til at generere et datasæt, som indeholder mange simuleringer for de samme eksempler. Dette datasæt vil derefter blive anvendt til at udvikle værktøjer til at vurdere usikkerheder ved og tilliden til ATM-simuleringer. Et uafhængigt datasæt vil have til funktion at validere og demonstrere de nye værktøjer.

Mål

| — | At udvikle en valideret prototype for at vurdere usikkerheder ved og tilliden til ATM-simuleringer |
| --- | --- |

—

At udvikle en valideret prototype for at vurdere usikkerheder ved og tilliden til ATM-simuleringer

| — | at definere behovene i samarbejde med brugerne |
| --- | --- |

—

at definere behovene i samarbejde med brugerne

| — | at identificere de meteorologiske data fra ensembleprognosesystemer, der skal bruges |
| --- | --- |

—

at identificere de meteorologiske data fra ensembleprognosesystemer, der skal bruges

| — | at opbygge et datasæt af ATM-simuleringer |
| --- | --- |

—

at opbygge et datasæt af ATM-simuleringer

| — | at udvikle redskaber til at vurdere usikkerheder og tillid |
| --- | --- |

—

at udvikle redskaber til at vurdere usikkerheder og tillid

| — | at validere redskaber |
| --- | --- |

—

at validere redskaber

| — | at tilpasse den nye startgrænseflade til at generere usikkerheder og tillid |
| --- | --- |

—

at tilpasse den nye startgrænseflade til at generere usikkerheder og tillid

| — | at gøre den validerede prototype tilgængelig for afprøvning i virkelige situationer. |
| --- | --- |

—

at gøre den validerede prototype tilgængelig for afprøvning i virkelige situationer.

Resultater

Produkter, der er baseret på ensembleprognosesystemer, vil være til hjælp, når der skal træffes vigtige afgørelser, ved at tilvejebringe objektiv information, der kan kvantificere usikkerheder ved og tillid til ATM-simuleringer i alle specifikke eksempler. Det vil også danne et videnskabeligt grundlag for at påvise, hvordan der kan udtrækkes værdifuld information fra ATM-vejledning trods de indbyggede usikkerheder forbundet med atmosfæriske simuleringer.

Projekt 5: Videnskabelig evaluering af fordelene ved en højere opløsning i Det Internationale Datacenters ATM-værktøjer

Baggrund

Vejledning på basis af ATM har almindeligvis gavn af en højere opløsning i de vigtigste meteorologiske felter og i ATM selv, navnlig i et kortere tidsinterval. To projekter i den retning nærmer sig færdiggørelse i IDC, som består i operationelt at producere SRS-felter (»Source Receptor Sensitivity«) i højere opløsning (1 time, 0,5o) og at generere meteorologiske felter i høj opløsning på on demand-basis for specifikke hændelser (inspektion på stedet, atomprøvesprængninger, nukleare hændelser osv.) et eller andet sted på jorden. Disse meteorologiske felter i høj opløsning vil blive indført i Flexpart, et softwareredskab, der benytter en Lagrangetransport- og -spredningsmodel til at producere ATM-produkter i meget høj opløsning (~0,05o), hvis det er påkrævet. Der foretages en videnskabelig validering for at påvise og kvantificere fordelene ved disse to projekter om ATM-produkter.

Mål

| — | at påvise merværdien ved den højere opløsning ved hjælp af observationer og modelsammenligninger |
| --- | --- |

—

at påvise merværdien ved den højere opløsning ved hjælp af observationer og modelsammenligninger

| — | at udvikle en startgrænseflade med henblik på hurtigt at producere fremadrettede og tilbagerettede ATM-simuleringer, meteorologiske felter i høj opløsning og ATM-vejledning baseret på meteorologiske felter i høj opløsning på alle lokaliteter. |
| --- | --- |

—

at udvikle en startgrænseflade med henblik på hurtigt at producere fremadrettede og tilbagerettede ATM-simuleringer, meteorologiske felter i høj opløsning og ATM-vejledning baseret på meteorologiske felter i høj opløsning på alle lokaliteter.

Resultater

Den videnskabelige påvisning af fordelene ved en højere opløsning i ATM-vejledningen vil være med til at bekræfte nytten af de nye kapaciteter (operationel SRS i højere opløsning, meteorologiske felter) i det operationelle system.

Startgrænsefladen vil gøre det muligt at udarbejde detaljeret vejledning under inspektioner på stedet (OSI) eller under andre ekstraordinære hændelser (atomprøvesprængninger, nukleare hændelser, osv.).

Projekt 6: Aktiviteter i forberedelsen af fase 3 af omstrukturering af IDC

Baggrund

Fra januar 2014 til april 2017 har CTBTO udført fase 2 af IDC's omstruktureringsprojekt (RP2) med henblik på at udvikle omfattende softwarearkitektur til at styre ny softwareudvikling og opdateringer af eksisterende systemer i det kommende årti.

Den arkitektur, som er resultatet, medfører betydelige forbedringer i forhold til den eksisterende, bl.a.:

| — | en mere fleksibel brugergrænseflade for analytikerredskaber, bedre workflow for analytikervurdering, styring af hændelser, krydskorrelation og sammenligning af hændelser, kortværktøj og kortintegration, visualisering og redigering af waveform QC masks, visning af frekvensbølgenummer og støtte til analytikeruddannelse |
| --- | --- |

—

en mere fleksibel brugergrænseflade for analytikerredskaber, bedre workflow for analytikervurdering, styring af hændelser, krydskorrelation og sammenligning af hændelser, kortværktøj og kortintegration, visualisering og redigering af waveform QC masks, visning af frekvensbølgenummer og støtte til analytikeruddannelse

| — | omfattende indfangning af dataenes oprindelse for at forstå, hvordan der er nået frem til behandlingsresultaterne, og undersøgelse af udviklingen af et resultat, efterhånden som den tilgængelige information ændrer sig |
| --- | --- |

—

omfattende indfangning af dataenes oprindelse for at forstå, hvordan der er nået frem til behandlingsresultaterne, og undersøgelse af udviklingen af et resultat, efterhånden som den tilgængelige information ændrer sig

| — | indbygget udvidelseskapacitet som et vigtigt element i alle komponenter |
| --- | --- |

—

indbygget udvidelseskapacitet som et vigtigt element i alle komponenter

| — | fleksibel seismisk, hydroakustisk og infralydbaseret pipelinekonfiguration understøttet af grafiske værktøjer |
| --- | --- |

—

fleksibel seismisk, hydroakustisk og infralydbaseret pipelinekonfiguration understøttet af grafiske værktøjer

| — | fremme af en ny model for samarbejdsbaseret softwareudvikling, som følger bedste praksis i udviklingen af open source software |
| --- | --- |

—

fremme af en ny model for samarbejdsbaseret softwareudvikling, som følger bedste praksis i udviklingen af open source software

| — | udvidet overvågnings- og afprøvningskapacitet — afspilning af testdatasæt. |
| --- | --- |

—

udvidet overvågnings- og afprøvningskapacitet — afspilning af testdatasæt.

RP2 blev gennemført med støtte via et naturaliebidrag fra USA og midler i henhold til afgørelse (FUSP) 2015/1837. Disse midler blev navnlig anvendt til at støtte tekniske møder med eksperter fra medlemsstaterne for at sikre en bred deltagelse i RP2. Disse midler støttede også prototypeaktiviteter for at vise, hvordan software, som de nationale datacentre har bidraget med, kan reintegreres i den omstrukturerede arkitektur.

Som forberedelse af en tredje fase i omstruktureringen af IDC, som vil implementere koder baseret på RP2-arkitekturen, søger IDC at hæve det teknologiske beredskab for flere algoritmer, som kan overvejes inkluderet i den omstrukturerede software. Dette forslag er specifikt rettet mod algoritmer, som tilvejebringer bedre metoder til at behandle sekvenser af seismiske efterskælv i automatisk eller halvautomatisk modus.

Mål

Formålet med dette projekt er at prototypeudvikle og sammenligne resultaterne fra op til tre tilgange til at forbedre behandlingen af sekvenser af efterskælv.

De algoritmer, som overvejes, er:

| — | to krydskorrelationsbaserede tilgange |
| --- | --- |

—

to krydskorrelationsbaserede tilgange

| — | en tilgang baseret på autoregressive AIC-metoder. |
| --- | --- |

—

en tilgang baseret på autoregressive AIC-metoder.

Forventede resultater:

| — | For hver af de tre ovennævnte tilgange vil der blive etableret eksperimentelle pipelines for automatisk behandling, som integrerer de tre algoritmer, der overvejes (hver i en særskilt pipeline). Dette indebærer automatisering af visse manuelle skridt i disse metoder. |
| --- | --- |

—

For hver af de tre ovennævnte tilgange vil der blive etableret eksperimentelle pipelines for automatisk behandling, som integrerer de tre algoritmer, der overvejes (hver i en særskilt pipeline). Dette indebærer automatisering af visse manuelle skridt i disse metoder.

| — | Hver pipeline vil behandle samme sæt af repræsentative hændelser, som forårsager efterskælv. |
| --- | --- |

—

Hver pipeline vil behandle samme sæt af repræsentative hændelser, som forårsager efterskælv.

| — | Et sæt af automatiske test vil blive udformet og gennemført, som muliggør indsamling af statistisk information om de tre algoritmer, når de behandler et repræsentativt sæt af hændelser, med henblik på sammenligning af resultater. |
| --- | --- |

—

Et sæt af automatiske test vil blive udformet og gennemført, som muliggør indsamling af statistisk information om de tre algoritmer, når de behandler et repræsentativt sæt af hændelser, med henblik på sammenligning af resultater.

| — | Statistiske data indsamlet som et resultat af automatiske test vil blive benyttet til at sammenligne algoritmernes resultater i forbindelse med repræsentative datasæt. |
| --- | --- |

—

Statistiske data indsamlet som et resultat af automatiske test vil blive benyttet til at sammenligne algoritmernes resultater i forbindelse med repræsentative datasæt.

| — | SHI MDA-analytikere skal også vurdere resultater, som produceres af de tre algoritmer, med hensyn til deres kvalitet som udgangspunkt for analytikerens vurdering. |
| --- | --- |

—

SHI MDA-analytikere skal også vurdere resultater, som produceres af de tre algoritmer, med hensyn til deres kvalitet som udgangspunkt for analytikerens vurdering.

| — | De endelige resultater bør være en rapport og henstilling, som opsummerer ovennævnte konklusioner og fastlægger, hvilke af de tre tilgange (hvis nogen) der bør videreføres med henblik på videreudvikling og implementering i et operationelt system. Heri bør indgå vurderinger af den resterende indsats, der er nødvendig for at færdiggøre udviklingen. |
| --- | --- |

—

De endelige resultater bør være en rapport og henstilling, som opsummerer ovennævnte konklusioner og fastlægger, hvilke af de tre tilgange (hvis nogen) der bør videreføres med henblik på videreudvikling og implementering i et operationelt system. Heri bør indgå vurderinger af den resterende indsats, der er nødvendig for at færdiggøre udviklingen.

Projektet vil blive gennemført i en periode på 1,5 år med start i andet kvartal af 2018. Det vurderes, at ca. 60 % af den samlede indsats, hovedsagelig i projektets første år, vil blive anvendt til at oprette de eksperimentelle pipelines. Resten af den samlede indsats vil blive fokuseret på at udforme automatiske test, indsamle resultaterne herfra og analysere resultaterne.

Resultater

Den vigtigste fordel ved projektet er at øge det teknologiske beredskab ved en algoritme, som rummer stort potentiale for at reducere analytikernes arbejdsbyrde. Software med tilstrækkelig høj teknologisk beredskab kan implementeres i et omstruktureret system med mindre risiko. På grundlag af dette arbejde kan der foretages en mere robust vurdering af indsatsen i forbindelse med det arbejde, der mangler at blive gjort for at implementere den udvalgte algoritme rent operationelt.

En del af prototypekoden, som udvikles i løbet af dette projekt, kan eventuelt integreres i det endelige operationelle software.

2.   Styrkelse af kapaciteter ved inspektion på stedet

Projekt: Bedre behandling og detektion af ædelgas ved inspektion på stedet

Baggrund

Det af det midlertidige tekniske sekretariat ejede (PTS-ejede) ædelgassystem til behandling og detektion af radioaktiv xenon ved inspektion på stedet er blevet udviklet med midler fra Den Europæiske Union (afgørelse 2010/461/FUSP). Systemet blev leveret tidligt i 2014 og med succes senere brugt samme år under IFE14, en integreret feltøvelse tilrettelagt i 2014 af CTBTO's Forberedende Kommission for at simulere en nærmest fuldstændig inspektion på stedet i Jordan. Under denne øvelse har ædelgassystemet til inspektion på stedet på pålidelig og nøjagtig vis fastsat forholdet mellem 131mXe og133Xe. Desuden opfyldte systemet de tekniske krav til den mindst mulige påviselige aktivitet for disse isotoper.

Selv om øvelsen har vist, at ædelgassystemet til inspektion på stedet opfylder de vigtigste nøgleparametre vedrørende detektion af radioaktiv xenon, konstaterede den tekniske rapport fra det eksterne IFE14-evalueringsteam også en række operationelle parametre, som skal adresseres i forbindelse med videreudviklingen af kapaciteterne til behandling og detektion af ædelgas. Ligeledes konkluderede Workshop 23 om videreudvikling af listen over udstyr til brug ved inspektion på stedet, som blev afholdt i 2016, at det haster med at forbedre kapaciteten til at rense og måle radioaktiv xenon med hensyn til robusthed, forenkling og omstrukturering for at forbedre deres operationelle resultater. Det forbedrede ædelgassystem til inspektion på stedet skal færdiggøre udformningen og operationaliseringen af feltlaboratoriet til brug ved inspektion på stedet, som har direkte konsekvenser for den krævede kapacitet til hurtig udsendelse og støtte på stedet.

Mål

I overensstemmelse med henstillingerne fra vurderingen og opfølgningen af IFE14 er målet med dette forslag at forbedre det eksisterende ædelgassystem til inspektion på stedet. Projektets mål er at skræddersy systemet til lufttransport og let bevægelse til/fra og inden for operationsbasen samt pålidelig og enkel anvendelse i et feltlaboratoriemiljø. Til støtte for handlingsplanen om inspektion på stedet og dens projekt 3.11-ædelgaslaboratorium, som bl.a. tager sigte på øget brugervenlighed, modularitet og systempålidelighed, skal følgende systemkomponenter omlægges og/eller udvikles:

| — | detektorstand og blyafskærmning for at lette installering og justere tyngdepunkt |
| --- | --- |

—

detektorstand og blyafskærmning for at lette installering og justere tyngdepunkt

| — | gasseparation for at reducere elforbrug og skifte bæregas fra helium til mere lettilgængelige materialer på fjerntliggende lokaliteter |
| --- | --- |

—

gasseparation for at reducere elforbrug og skifte bæregas fra helium til mere lettilgængelige materialer på fjerntliggende lokaliteter

| — | software til forenkling af processer, der er velegnede til et inspektøropereret system |
| --- | --- |

—

software til forenkling af processer, der er velegnede til et inspektøropereret system

| — | overordnet konstruktionsudformning for at maksimere integration i overensstemmelse med konceptet om hurtig udsendelseskapacitet til inspektion på stedet. |
| --- | --- |

—

overordnet konstruktionsudformning for at maksimere integration i overensstemmelse med konceptet om hurtig udsendelseskapacitet til inspektion på stedet.

Resultater

Et bedre og mere effektivt PTS-ejet ædelgaslaboratorium til inspektion på stedet med forenklet brugerinteraktion og større pålidelighed og robusthed vil forbedre inspektørernes arbejde under en inspektion på stedet. Dette støtter følgelig Unionens politik og faste beslutning om, at CTBT skal træde i kraft.

3.   Integreret kapacitetsopbygning og outreachaktiviteter

A.   Videreudvikling i installationen af »NDC in-a-box«

Projekt 1: Forbedrede automatiske behandlings- og integrationskapaciteter for »NDC in-a-box« til behandling af SHI-data

Baggrund

I juli 2016 frigav CTBTO's Forberedende Kommission version 4.0 af »NDC in-a-box«, som indeholder nye moduler, der blev udviklet under det udvidede »NDC in-a-box«-projekt. Frigivelsen forbedrede betydeligt de nationale datacentres behandlingskapacitet takket være redskaber til automatisk og interaktiv analyse af infralyddata og integration med SeisComP3-softwarepakken til automatisk behandling af seismisk-akustiske data. IDC's STA/LTA-detektor og DTK-PMCC-detektoren blev integreret i SeisComP-pipelinen for automatisk behandling. Efter denne frigivelse kan IDC's lokator opkaldes fra SeisComP's værktøj til interaktiv vurdering »scolv«. En række konverteringsmoduler støtter integrationen af data og produkter fra IDC i en SeisComP-baseret behandlingspipeline og letter synkroniseringen af stationens konfigurationsinformation mellem nationale datacentre og IDC gennem dataudtræk og importmoduler eller gennem databasereplikation.

Mens de nye moduler gør det muligt for nationale datacentre at reproducere resultaterne af IDC's detektorer for seismiske og infralydbaserede data, har man endnu ikke overvejet at behandle hydroakustiske data. De hændelser, der er produceret af den SeisComP-baserede pipeline til automatisk behandling, adskiller sig desuden væsentligt fra dem, som er genereret i IDC. Det skyldes forskellene mellem den software, der anvendes til at opbygge hændelser i IDC's og SeisComP's pipelines.

Mål

Formålet med dette projekt er at udvide kapaciteten i SeisComP og de SeisComP-moduler, der stilles til rådighed i »NDC in-a-box« for:

| — | at integrere IDC's signaldetektor for hydroakustiske data i »NDC in-a-box«, herunder fastlæggelse af specifikke karakteristika ved hydroakustiske detektioner. Det vil gøre det muligt for nationale datacentre at detektere signaler fra det internationale overvågningssystems hydroakustiske stationer, der anvender samme software, som IDC anvender til behandling. |
| --- | --- |

—

at integrere IDC's signaldetektor for hydroakustiske data i »NDC in-a-box«, herunder fastlæggelse af specifikke karakteristika ved hydroakustiske detektioner. Det vil gøre det muligt for nationale datacentre at detektere signaler fra det internationale overvågningssystems hydroakustiske stationer, der anvender samme software, som IDC anvender til behandling.

| — | at integrere den NET-VISA-detektor, der anvendes i IDC, i SeisComP's behandlingspipeline og at tilbyde slutbrugeren en grænseflade til at konfigurere NET-VISA som den standardassociering, der skal anvendes i SeisComP. Det vil gøre det lettere for nationale datacentre, som behandler data fra det internationale overvågningssystem ved brug af SeisComP's automatiske pipeline, at skabe et hændelsessæt, som er tættere på det, der skabes i Det Internationale Datacenter. |
| --- | --- |

—

at integrere den NET-VISA-detektor, der anvendes i IDC, i SeisComP's behandlingspipeline og at tilbyde slutbrugeren en grænseflade til at konfigurere NET-VISA som den standardassociering, der skal anvendes i SeisComP. Det vil gøre det lettere for nationale datacentre, som behandler data fra det internationale overvågningssystem ved brug af SeisComP's automatiske pipeline, at skabe et hændelsessæt, som er tættere på det, der skabes i Det Internationale Datacenter.

| — | at forbedre kapaciteten til at integrere data fra det internationale overvågningssystem til anden open source seismisk analysesoftware som f.eks. SEISAN. |
| --- | --- |

—

at forbedre kapaciteten til at integrere data fra det internationale overvågningssystem til anden open source seismisk analysesoftware som f.eks. SEISAN.

Forventede resultater:

Alle forventede resultater for dette projekt består i forbedringer af de softwaremoduler, som indgår i »NDC in-a-box«, såvel som nye softwaremoduler, der skal gøres tilgængelige i fremtidige versioner af »NDC in-a-box«. Disse nye og forbedrede softwaremoduler er følgende.

| — | Det eksisterende scdfx-modul i »NDC in-a-box«, der er integreret i SeisComP, er blevet forbedret, så det kan behandle hydroakustiske data og lagre alle karakteristika, som de hydroakustiske detektioner i IDC råder over. |
| --- | --- |

—

Det eksisterende scdfx-modul i »NDC in-a-box«, der er integreret i SeisComP, er blevet forbedret, så det kan behandle hydroakustiske data og lagre alle karakteristika, som de hydroakustiske detektioner i IDC råder over.

| — | IDC's HASE-modul for fastlæggelse af azimut og langsomhed i hydroakustiske signaler er blevet integreret i et SeisComP-modul. |
| --- | --- |

—

IDC's HASE-modul for fastlæggelse af azimut og langsomhed i hydroakustiske signaler er blevet integreret i et SeisComP-modul.

| — | NET-VISA associator er blevet integreret i SeisComP som en valgfri associator, der kan konfigureres med henblik på anvendelse i stedet for SeisComP's standardassociator. |
| --- | --- |

—

NET-VISA associator er blevet integreret i SeisComP som en valgfri associator, der kan konfigureres med henblik på anvendelse i stedet for SeisComP's standardassociator.

| — | SeisComP er blevet forbedret, så det kan lagre yderligere karakteristika med henblik på hydroakustiske detektioner samt pixler og pixelfamilier for infralyddetektioner. |
| --- | --- |

—

SeisComP er blevet forbedret, så det kan lagre yderligere karakteristika med henblik på hydroakustiske detektioner samt pixler og pixelfamilier for infralyddetektioner.

| — | SeisComP-eksportmoduler er blevet forbedret, så detektioner og deres karakteristika for hydroakustisk og infralydbaseret software kan eksporteres til open source-databasen. |
| --- | --- |

—

SeisComP-eksportmoduler er blevet forbedret, så detektioner og deres karakteristika for hydroakustisk og infralydbaseret software kan eksporteres til open source-databasen.

| — | Nuværende software er blevet forbedret for at muliggøre fuldstændig konfiguration af seismiske stationer i det internationale overvågningssystem og for import af data fra det internationale overvågningssystem til SAEISAN med henblik på behandling i kombination med data, der ikke stammer fra det internationale overvågningssystem, som er af interesse for nationale datacentre. |
| --- | --- |

—

Nuværende software er blevet forbedret for at muliggøre fuldstændig konfiguration af seismiske stationer i det internationale overvågningssystem og for import af data fra det internationale overvågningssystem til SAEISAN med henblik på behandling i kombination med data, der ikke stammer fra det internationale overvågningssystem, som er af interesse for nationale datacentre.

Projektet vil blive gennemført over 12 måneder ved anvendelse af »agile«-softwareudviklingsmetoder som f.eks. Scrum eller Kanban med softwareopdateringer med øget funktionalitet til frigivelse hver fjerde uge.

Der skal efter planen afholdes to workshops med repræsentanter fra nationale datacentre, som har følgende mål:

| — | Den første workshop vil introducere projektet og give repræsentanterne fra de nationale datacentre mulighed for at præsentere brugereksempler, der er relevante for deres eget nationale datacenter, som kan få gavn af at skabe SHI-hændelser ved at køre en automatisk associator (NET-VISA) som led i SeisComP. De nationale datacentre forventes også at levere testdata fra netværk, der er af interesse for dem, til IDC til testformål. |
| --- | --- |

—

Den første workshop vil introducere projektet og give repræsentanterne fra de nationale datacentre mulighed for at præsentere brugereksempler, der er relevante for deres eget nationale datacenter, som kan få gavn af at skabe SHI-hændelser ved at køre en automatisk associator (NET-VISA) som led i SeisComP. De nationale datacentre forventes også at levere testdata fra netværk, der er af interesse for dem, til IDC til testformål.

| — | Den anden workshop bør tjene som starten på en testperiode for den software, der er udviklet under projektet. Softwaren vil sandsynligvis inkludere den NET-VISA-associator, der er integreret i SeisComP, og behandlingsredskaber for seismiske hjælpestationer til hydrobehandling, som er integreret i SeisComP. |
| --- | --- |

—

Den anden workshop bør tjene som starten på en testperiode for den software, der er udviklet under projektet. Softwaren vil sandsynligvis inkludere den NET-VISA-associator, der er integreret i SeisComP, og behandlingsredskaber for seismiske hjælpestationer til hydrobehandling, som er integreret i SeisComP.

Resultater

Det endelige forventede resultat vil være en forbedret automatisk behandlingspipeline baseret på SeisComP, der skal distribueres til de nationale datacentre.

Det vigtigste resultat er at give nationale datacentre yderligere kapacitet til automatisk at behandle data fra IDC, blande data fra stationer inden for og uden for det internationale overvågningssystem i »NDC in-a-box« og genskabe resultater fra IDC i den automatiske behandling i »NDC in-a-box«.

Projekt 2: Udvikling af det interaktive system til behandling af infralyd

Baggrund

Siden 2013 har IDC både arbejdet med en ny udformning af det automatiske system til behandling af infralyd og projekter i forbindelse med det udvidede »NDC in-a-box« med frigivelse af software i 2016. Arbejdet med systemet til behandling af infralyd bestod i at udvikle et arraystationssystem til automatisk behandling og interaktiv vurderingssoftware. Disse værktøjer er dernæst blevet integreret i »NDC in-a-box« og IDC's miljø.

Den indledende respons fra de nationale datacentre har været positiv, da disse har fået kapacitet til at benytte infralydteknologi. IDC modtager i øjeblikket anmodninger om en specifik uddannelse i infralydteknologi samt forslag til forbedringer og udvikling af værktøjerne, som går længere end de planlagte vedligeholdelsesaktiviteter.

IDC vil gerne fortsætte arbejdet med at fuldføre systemet til behandling af infralyd for at støtte IDC's og det internationale overvågningssystems behov og for at støtte og adressere nationale datacentres anmodning om software.

Mål

| — | at støtte udviklingen af stationernes behandlingssystem, så det løbende kan opfylde behovene for at støtte det internationale overvågningssystems og IDC's aktiviteter |
| --- | --- |

—

at støtte udviklingen af stationernes behandlingssystem, så det løbende kan opfylde behovene for at støtte det internationale overvågningssystems og IDC's aktiviteter

| — | at støtte nationale datacentres anmodning om software, softwareopdatering og funktioner med henblik på udførsel af de nationale datacentres aktiviteter |
| --- | --- |

—

at støtte nationale datacentres anmodning om software, softwareopdatering og funktioner med henblik på udførsel af de nationale datacentres aktiviteter

| — | at fortsætte implementeringen af avancerede funktioner for bedre at analysere infralydsignaler med henblik på at bevare infralydteknologiens videnskabelige troværdighed i CTBTO |
| --- | --- |

—

at fortsætte implementeringen af avancerede funktioner for bedre at analysere infralydsignaler med henblik på at bevare infralydteknologiens videnskabelige troværdighed i CTBTO

| — | at arbejde med inklusion af modeller for infralydbølgers udbredelse med kvantificering af usikkerheden, kombineret med atmosfæriske specifikationer i høj opløsning i forbindelse med associeringen af infralydfaser, skabelse af hændelser og en tilbundsgående analyse af hændelser for at opfylde målene i midtvejsstrategien. |
| --- | --- |

—

at arbejde med inklusion af modeller for infralydbølgers udbredelse med kvantificering af usikkerheden, kombineret med atmosfæriske specifikationer i høj opløsning i forbindelse med associeringen af infralydfaser, skabelse af hændelser og en tilbundsgående analyse af hændelser for at opfylde målene i midtvejsstrategien.

Resultater

| — | at fortsætte opbygningen af IDC's infralydsystems tekniske og videnskabelige troværdighed og at sikre støtten til IDC's og det internationale overvågningssystems aktiviteter |
| --- | --- |

—

at fortsætte opbygningen af IDC's infralydsystems tekniske og videnskabelige troværdighed og at sikre støtten til IDC's og det internationale overvågningssystems aktiviteter

| — | at bygge videre på arbejdet med »NDC in-a-box«-softwaren, der blev indledt under afgørelse 2012/699/FUSP og fortsatte under afgørelse (FUSP) 2015/1837, så de nationale datacentre kan behandle data fra det internationale overvågningssystem, både med henblik på CTBT-overvågning og nationale formål. Disse bestræbelser har skabt en stærk brugerbase for de nationale datacentre, og de foreslåede projektresultater vil hjælpe til med at opnå de nationale datacentres tillid til verifikationssystemets troværdighed |
| --- | --- |

—

at bygge videre på arbejdet med »NDC in-a-box«-softwaren, der blev indledt under afgørelse 2012/699/FUSP og fortsatte under afgørelse (FUSP) 2015/1837, så de nationale datacentre kan behandle data fra det internationale overvågningssystem, både med henblik på CTBT-overvågning og nationale formål. Disse bestræbelser har skabt en stærk brugerbase for de nationale datacentre, og de foreslåede projektresultater vil hjælpe til med at opnå de nationale datacentres tillid til verifikationssystemets troværdighed

| — | at samarbejde med de nationale datacentre om at opbygge et avanceret infralydsystem som led i IDC's omstruktureringsarbejde |
| --- | --- |

—

at samarbejde med de nationale datacentre om at opbygge et avanceret infralydsystem som led i IDC's omstruktureringsarbejde

B.   Integreret outreach og kapacitetsopbygning gennem teknisk bistand og uddannelse

Projekt: Engagement med signatarstater og ikkesignatarstater til støtte for CTBT og dens kontrolordning gennem integreret outreach og kapacitetsopbygning

Baggrund

Kapacitetsopbygning har vist sig afgørende for styrkelsen af CTBT's kontrolordning. Mange stationer i CTBT's internationale overvågningssystem er eller vil være beliggende på udviklingslandes territorium og styres af institutioner i udviklingslande. Desuden er mange udviklingslande i færd med at etablere og forbedre deres nationale datacentre, så de kan drage fuld nytte af de data og produkter, som genereres af kontrolsystemet. I den forbindelse er der med EU-støtte blevet leveret kapacitetsopbygningssystemer til over 40 nationale datacentre, som trænger til regelmæssig vedligeholdelse og lejlighedsvis udskiftning.

Integrerede outreach- og kapacitetsopbygningsaktiviteter giver eksperter fra udviklingslande den nødvendige baggrund, så de lettere kan deltage i CTBTO's Forberedende Kommissions beslutningstagning og politikudvikling. En sådan deltagelse er afgørende for at bekræfte CTBT's demokratiske og deltagerbaserede karakter, som tjener som en tillidsskabende foranstaltning til at opnå støtte fra ikkesignatarstater.

Som et vigtigt element i integreret outreach og kapacitetsopbygning fortsætter sekretariatet uddannelsesaktiviteter med det formål at opbygge og fastholde den nødvendige kapacitet med hensyn til CTBT's tekniske, videnskabelige, retlige og politiske aspekter og dens kontrolordning med fokus på stater, der ikke har undertegnet eller ratificeret CTBT. Disse uddannelsesaktiviteter omfatter tværgående tiltag og ressourcer og drager også nytte af deltagelsen af medlemmer fra Gruppen af Fremtrædende Personer og støtten fra medlemmerne af CTBTO's ungdomsgruppe.

Mål

Formålene med CTBTO's Forberedende Kommissions integrerede outreach- og kapacitetsopbygningsaktiviteter er:

| a) | at bidrage til universaliseringen af CTBT |
| --- | --- |

a)

at bidrage til universaliseringen af CTBT

| b) | at fremme perspektiverne for CTBT's ikrafttræden og |
| --- | --- |

b)

at fremme perspektiverne for CTBT's ikrafttræden og

| c) | at styrke og opretholde støtten til CTBT's kontrolordning. |
| --- | --- |

c)

at styrke og opretholde støtten til CTBT's kontrolordning.

Aktiviteter med henblik på universalisering og ikrafttræden

| — | udvikling af uddannelsesmateriale og -værktøjer på internettet |
| --- | --- |

—

udvikling af uddannelsesmateriale og -værktøjer på internettet

| — | uddannelsesmæssige, videnskabelige og diplomatiske workshopper og konferencer |
| --- | --- |

—

uddannelsesmæssige, videnskabelige og diplomatiske workshopper og konferencer

| — | deltagelse i større arrangementer vedrørende ikkespredning og nedrustning. |
| --- | --- |

—

deltagelse i større arrangementer vedrørende ikkespredning og nedrustning.

Aktiviteter til at styrke og opretholde støtten til CTBT's kontrolordning

| — | udvikling af software og infrastruktur |
| --- | --- |

—

udvikling af software og infrastruktur

| — | tekniske workshopper |
| --- | --- |

—

tekniske workshopper

| — | systematisk uddannelse med henblik på udvidet »NDC in-a-box«-software (eNIAB) |
| --- | --- |

—

systematisk uddannelse med henblik på udvidet »NDC in-a-box«-software (eNIAB)

| — | støtte til at integrere behandlingen af data fra det internationale overvågningssystem med nationale og regionale seismiske netværk |
| --- | --- |

—

støtte til at integrere behandlingen af data fra det internationale overvågningssystem med nationale og regionale seismiske netværk

| — | tilvejebringelse af afhjælpende teknisk bistand i form af CBS-udstyr og vedligeholdelse eller udskiftning heraf. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af afhjælpende teknisk bistand i form af CBS-udstyr og vedligeholdelse eller udskiftning heraf.

Resultater

Forbedrede kompetencer og bevidsthed om CTBT og dens kontrolordning og styrket operationel kapacitet i kontrolordningen. Stater, som skal undertegne og/eller ratificere CTBT, herunder dem, som er opført i bilag 2 til CTBT, vil blive fortrolige med CTBT's og kontrolordningens fordele.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 56/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 56/46

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2018/299

af 26. februar 2018

om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod ikkespredning af masseødelæggelsesvåben (»EU's WMD-ikkespredningsstrategi«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande for at bekæmpe en sådan spredning. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod ikkespredning af masseødelæggelsesvåben (»EU's WMD-ikkespredningsstrategi«), som i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, som skal træffes både i Unionen og i tredjelande for at bekæmpe en sådan spredning.

| (2) | Unionen gennemfører aktivt EU's WMD-ikkespredningsstrategi og udmønter konkret de foranstaltninger, der er nævnt i dennes kapitel III, såsom udvikling af de nødvendige strukturer inden for Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Unionen gennemfører aktivt EU's WMD-ikkespredningsstrategi og udmønter konkret de foranstaltninger, der er nævnt i dennes kapitel III, såsom udvikling af de nødvendige strukturer inden for Unionen.

| (3) | Den 8. december 2008 vedtog Rådet et sæt konklusioner og et dokument om »Nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler« (»de nye aktionslinjer«), hvori det hedder, at spredning af masseødelæggelsesvåben (»WMD«) fortsat er en af de største sikkerhedsudfordringer, og at ikkespredningsaktiviteter udgør en væsentlig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP). |
| --- | --- |

(3)

Den 8. december 2008 vedtog Rådet et sæt konklusioner og et dokument om »Nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler« (»de nye aktionslinjer«), hvori det hedder, at spredning af masseødelæggelsesvåben (»WMD«) fortsat er en af de største sikkerhedsudfordringer, og at ikkespredningsaktiviteter udgør en væsentlig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP).

| (4) | I de nye aktionslinjer opfordrer Rådet de relevante rådssammensætninger og -organer, Kommissionen, de øvrige institutioner og medlemsstaterne til at følge konkret op på nævnte dokument. |
| --- | --- |

(4)

I de nye aktionslinjer opfordrer Rådet de relevante rådssammensætninger og -organer, Kommissionen, de øvrige institutioner og medlemsstaterne til at følge konkret op på nævnte dokument.

| (5) | I de nye aktionslinjer understreger Rådet, at Unionens indsats til forebyggelse af spredning med fordel kan støtte sig på et ikkestatsligt ikkespredningsnet, der samler udenrigspolitiske institutioner og forskningscentre, der er specialiseret i Unionens strategiske områder, og samtidig baserer sig på de nyttige net, der allerede findes. Et sådant net kan udvides til institutioner i tredjelande, som EU fører specifikke ikkespredningsdialoger med. |
| --- | --- |

(5)

I de nye aktionslinjer understreger Rådet, at Unionens indsats til forebyggelse af spredning med fordel kan støtte sig på et ikkestatsligt ikkespredningsnet, der samler udenrigspolitiske institutioner og forskningscentre, der er specialiseret i Unionens strategiske områder, og samtidig baserer sig på de nyttige net, der allerede findes. Et sådant net kan udvides til institutioner i tredjelande, som EU fører specifikke ikkespredningsdialoger med.

| (6) | Det Europæiske Råd vedtog på mødet den 15. og 16. december 2005 EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med SALW samt ammunition hertil (»EU's SALW-strategi«), som fastlægger retningslinjerne for Unionens indsats på området for handel med håndvåben og lette våben (»SALW«). Det fremgår af EU's SALW-strategi, at ulovlig ophobning af og handel med SALW og ammunition hertil udgør en alvorlig trussel mod den internationale fred og sikkerhed. |
| --- | --- |

(6)

Det Europæiske Råd vedtog på mødet den 15. og 16. december 2005 EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med SALW samt ammunition hertil (»EU's SALW-strategi«), som fastlægger retningslinjerne for Unionens indsats på området for handel med håndvåben og lette våben (»SALW«). Det fremgår af EU's SALW-strategi, at ulovlig ophobning af og handel med SALW og ammunition hertil udgør en alvorlig trussel mod den internationale fred og sikkerhed.

| (7) | EU's SALW-strategi har som et af sine mål at fremme en effektiv multilateralisme for at udforme mekanismer på internationalt og regionalt plan samt inden for Unionen og medlemsstaterne til bekæmpelse af udbud og destabiliserende spredning af SALW og ammunition hertil. |
| --- | --- |

(7)

EU's SALW-strategi har som et af sine mål at fremme en effektiv multilateralisme for at udforme mekanismer på internationalt og regionalt plan samt inden for Unionen og medlemsstaterne til bekæmpelse af udbud og destabiliserende spredning af SALW og ammunition hertil.

| (8) | Den 26. juli 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/430/FUSP (1), som oprettede det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke og fastslog, at den tekniske gennemførelse af nævnte afgørelse varetages af EU's konsortium for ikke-spredning (»konsortiet«). |
| --- | --- |

(8)

Den 26. juli 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/430/FUSP (1), som oprettede det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke og fastslog, at den tekniske gennemførelse af nævnte afgørelse varetages af EU's konsortium for ikke-spredning (»konsortiet«).

| (9) | Udvælgelsen af konsortiet til eneste støttemodtager er i dette tilfælde berettiget på grund af Unionens ønske om med støtte fra medlemsstaterne at videreføre sit frugtbare samarbejde med det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke, som bidrager til skabelsen af en fælles europæisk ikkesprednings- og nedrustningskultur samt hjælper Unionen med at udvikle og udforme dens politikker på disse områder og øge Unionens synlighed. Selve karakteren af konsortiet, der skylder Unionen sin eksistens og er helt afhængig af EU-støtte, gør en 100 %-finansiering nødvendig i dette tilfælde. Konsortiet har ingen uafhængige finansielle ressourcer eller hjemmel til at fremskaffe andre midler. Desuden har konsortiet ud over de fire forvaltende tænketanke også etableret et net med over 70 tænketanke og forskningscentre, som samler næsten al den ikkestatslige ekspertise om ikkespredning og nedrustning i Unionen. |
| --- | --- |

(9)

Udvælgelsen af konsortiet til eneste støttemodtager er i dette tilfælde berettiget på grund af Unionens ønske om med støtte fra medlemsstaterne at videreføre sit frugtbare samarbejde med det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke, som bidrager til skabelsen af en fælles europæisk ikkesprednings- og nedrustningskultur samt hjælper Unionen med at udvikle og udforme dens politikker på disse områder og øge Unionens synlighed. Selve karakteren af konsortiet, der skylder Unionen sin eksistens og er helt afhængig af EU-støtte, gør en 100 %-finansiering nødvendig i dette tilfælde. Konsortiet har ingen uafhængige finansielle ressourcer eller hjemmel til at fremskaffe andre midler. Desuden har konsortiet ud over de fire forvaltende tænketanke også etableret et net med over 70 tænketanke og forskningscentre, som samler næsten al den ikkestatslige ekspertise om ikkespredning og nedrustning i Unionen.

| (10) | Den 10. marts 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/129/FUSP (2), hvormed Unionens fortsatte fremme af og finansielle støtte til det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketankes aktiviteter blev forlænget i tre år, og hvormed konsortiet fik til opgave at varetage den tekniske gennemførelse af nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(10)

Den 10. marts 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/129/FUSP (2), hvormed Unionens fortsatte fremme af og finansielle støtte til det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketankes aktiviteter blev forlænget i tre år, og hvormed konsortiet fik til opgave at varetage den tekniske gennemførelse af nævnte afgørelse.

| (11) | Den 3. april 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/632 (3), der indeholder bestemmelser om forlængelse af gyldighedsperioden for afgørelse 2014/129/FUSP for at muliggøre fortsat gennemførelse af aktiviteterne indtil den 2. juli 2017. |
| --- | --- |

(11)

Den 3. april 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/632 (3), der indeholder bestemmelser om forlængelse af gyldighedsperioden for afgørelse 2014/129/FUSP for at muliggøre fortsat gennemførelse af aktiviteterne indtil den 2. juli 2017.

| (12) | Den 4. juli 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/1195 (4), hvormed gennemførelsesperioden for afgørelse 2014/129/FUSP blev forlænget fra den 3. juli til den 31. december 2017 for at muliggøre afholdelsen af en større årlig konference om ikkespredning og nedrustning i 2017 samt den fortsatte vedligeholdelse og ajourføring af konsortiets internetplatform. |
| --- | --- |

(12)

Den 4. juli 2017 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2017/1195 (4), hvormed gennemførelsesperioden for afgørelse 2014/129/FUSP blev forlænget fra den 3. juli til den 31. december 2017 for at muliggøre afholdelsen af en større årlig konference om ikkespredning og nedrustning i 2017 samt den fortsatte vedligeholdelse og ajourføring af konsortiets internetplatform.

| (13) | Navnene på det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke og konsortiet vil blive tilpasset for at tilføje »nedrustning« i overensstemmelse med henstillingerne i Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2016 om nuklear sikkerhed og ikkespredning — |
| --- | --- |

(13)

Navnene på det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke og konsortiet vil blive tilpasset for at tilføje »nedrustning« i overensstemmelse med henstillingerne i Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2016 om nuklear sikkerhed og ikkespredning —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Med henblik på at bidrage til at styrke gennemførelsen af EU's WMD-ikkespredningsstrategi, som er baseret på principperne om effektiv multilateralisme, forebyggelse og samarbejde med tredjelande, forlænges den fortsatte fremme af og støtte til det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketankes aktiviteter herved i 42 måneder med henblik på at fremme følgende mål:

| a) | at tilskynde til en politisk og sikkerhedsrelateret dialog og langsigtet drøftelse om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler i civilsamfundet og navnlig blandt eksperter, forskere og akademikere |
| --- | --- |

a)

at tilskynde til en politisk og sikkerhedsrelateret dialog og langsigtet drøftelse om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler i civilsamfundet og navnlig blandt eksperter, forskere og akademikere

| b) | at give dem, der deltager i Rådets relevante forberedende organer, mulighed for at konsultere nettet om ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål og give medlemsstaternes repræsentanter mulighed for at deltage i nettets møder |
| --- | --- |

b)

at give dem, der deltager i Rådets relevante forberedende organer, mulighed for at konsultere nettet om ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål og give medlemsstaternes repræsentanter mulighed for at deltage i nettets møder

| c) | at fungere som et nyttigt springbræt for Unionens og det internationale samfunds ikkesprednings- og nedrustningsaktiviteter, navnlig ved at forelægge rapporter og/eller henstillinger for repræsentanterne for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) |
| --- | --- |

c)

at fungere som et nyttigt springbræt for Unionens og det internationale samfunds ikkesprednings- og nedrustningsaktiviteter, navnlig ved at forelægge rapporter og/eller henstillinger for repræsentanterne for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR)

| d) | at medvirke til at øge tredjelandes bevidsthed om sprednings- og nedrustningsudfordringer og om nødvendigheden af at arbejde sammen med Unionen og inden for rammerne af multilaterale fora, navnlig De Forenede Nationer, for at forebygge, hindre, standse og om muligt fjerne spredningsprogrammer, der giver anledning til bekymring globalt |
| --- | --- |

d)

at medvirke til at øge tredjelandes bevidsthed om sprednings- og nedrustningsudfordringer og om nødvendigheden af at arbejde sammen med Unionen og inden for rammerne af multilaterale fora, navnlig De Forenede Nationer, for at forebygge, hindre, standse og om muligt fjerne spredningsprogrammer, der giver anledning til bekymring globalt

| e) | at bidrage til at udvikle ekspertise og institutionel kapacitet om ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål i Unionens og tredjelandes tænketanke og regeringer. |
| --- | --- |

e)

at bidrage til at udvikle ekspertise og institutionel kapacitet om ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål i Unionens og tredjelandes tænketanke og regeringer.

2.   I lyset af EU's SALW-strategi er det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketankes aktiviteter ikke begrænset til at omhandle spørgsmål vedrørende truslerne som følge af spredningen af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, men omfatter også spørgsmål vedrørende konventionelle våben, herunder SALW. Inddragelsen af spørgsmål vedrørende konventionelle våben i nettets aktiviteter vil give et enestående redskab til dialog og henstillinger om Unionens indsats på dette område inden for rammerne af gennemførelsen af EU's SALW-strategi og Unionens politik for konventionelle våben.

3.   De projekter, Unionen skal støtte, omfatter følgende specifikke aktiviteter:

| a) | tilvejebringelse af midler til afholdelse af større årlige konferencer med tredjelande og civilsamfundet om ikkespredning og nedrustning med henblik på at drøfte og identificere yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål samt at håndtere udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil. Konferencerne vil også fremme EU's WMD-ikkespredningsstrategi og EU's SALW-strategi på internationalt plan og betydningen af EU-institutioner og tænketanke i Unionen i den forbindelse med henblik på at øge synligheden af Unionens politikker på dette område og fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter |
| --- | --- |

a)

tilvejebringelse af midler til afholdelse af større årlige konferencer med tredjelande og civilsamfundet om ikkespredning og nedrustning med henblik på at drøfte og identificere yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål samt at håndtere udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil. Konferencerne vil også fremme EU's WMD-ikkespredningsstrategi og EU's SALW-strategi på internationalt plan og betydningen af EU-institutioner og tænketanke i Unionen i den forbindelse med henblik på at øge synligheden af Unionens politikker på dette område og fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter

| b) | tilvejebringelse af midler til tilrettelæggelse af årlige rådgivende møder mellem repræsentanter for EU-institutioner, repræsentanter for medlemsstaterne og akademiske eksperter for at udveksle synspunkter om vigtige spørgsmål og kritiske udviklingstendenser inden for nedrustning, ikkespredning og våbeneksportkontrol med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter |
| --- | --- |

b)

tilvejebringelse af midler til tilrettelæggelse af årlige rådgivende møder mellem repræsentanter for EU-institutioner, repræsentanter for medlemsstaterne og akademiske eksperter for at udveksle synspunkter om vigtige spørgsmål og kritiske udviklingstendenser inden for nedrustning, ikkespredning og våbeneksportkontrol med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter

| c) | tilvejebringelse af midler til tilrettelæggelse af op til ni ad hoc-seminarer for eksperter og fagfolk om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter |
| --- | --- |

c)

tilvejebringelse af midler til tilrettelæggelse af op til ni ad hoc-seminarer for eksperter og fagfolk om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter

| d) | tilvejebringelse af midler til udarbejdelse og publikation af op til 20 politikpapirer, der dækker emner inden for konsortiets mandat, og fremsættelse af forslag til politiske og/eller operationelle politikmuligheder |
| --- | --- |

d)

tilvejebringelse af midler til udarbejdelse og publikation af op til 20 politikpapirer, der dækker emner inden for konsortiets mandat, og fremsættelse af forslag til politiske og/eller operationelle politikmuligheder

| e) | tilvejebringelse af midler til den fortsatte forvaltning og videreudvikling af en hjælpetjeneste i konsortiet for at yde ad hoc-ekspertise om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med en svartid på to til tre uger, herunder udarbejdelsen af op til 18 ekspertdokumenter |
| --- | --- |

e)

tilvejebringelse af midler til den fortsatte forvaltning og videreudvikling af en hjælpetjeneste i konsortiet for at yde ad hoc-ekspertise om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med en svartid på to til tre uger, herunder udarbejdelsen af op til 18 ekspertdokumenter

| f) | tilvejebringelse af midler til fortsat bevidstgørelse, uddannelse og udvikling af ekspertise og institutionel kapacitet inden for ikkespredning og nedrustning blandt tænketanke og regeringer i Unionen og tredjelande gennem:






  — | vedligeholdelse og videreudvikling af et e-læringskursus, der omfatter alle relevante ikkesprednings- og nedrustningsaspekter |
| --- | --- | --- |

f)

tilvejebringelse af midler til fortsat bevidstgørelse, uddannelse og udvikling af ekspertise og institutionel kapacitet inden for ikkespredning og nedrustning blandt tænketanke og regeringer i Unionen og tredjelande gennem:

—

vedligeholdelse og videreudvikling af et e-læringskursus, der omfatter alle relevante ikkesprednings- og nedrustningsaspekter

| — | oprettelse af op til 36 praktikophold vedrørende ikkespredning og nedrustning for kandidatstuderende eller unge diplomater fra Unionen og tredjelande |
| --- | --- |

—

oprettelse af op til 36 praktikophold vedrørende ikkespredning og nedrustning for kandidatstuderende eller unge diplomater fra Unionen og tredjelande

| — | tilrettelæggelse af årlige studiebesøg i Bruxelles for deltagerne i FN's stipendiatprogram vedrørende nedrustning med henblik på at fremme og øge synligheden af Unionens politikker inden for ikkespredning, nedrustning og våbeneksportkontrol |
| --- | --- |

—

tilrettelæggelse af årlige studiebesøg i Bruxelles for deltagerne i FN's stipendiatprogram vedrørende nedrustning med henblik på at fremme og øge synligheden af Unionens politikker inden for ikkespredning, nedrustning og våbeneksportkontrol

| — | udvikling af et pilotuddannelseskursus for at øge kendskabet til spredningsrisici, herunder risici, der stammer fra den videnskabelige og teknologiske udvikling, blandt kandidat- og ph.d.-studerende fra naturvidenskabelige fag |
| --- | --- |

—

udvikling af et pilotuddannelseskursus for at øge kendskabet til spredningsrisici, herunder risici, der stammer fra den videnskabelige og teknologiske udvikling, blandt kandidat- og ph.d.-studerende fra naturvidenskabelige fag

| g) | tilvejebringelse af midler til fortsat at vedligeholde, forvalte og udvikle en internetplatform og relaterede sociale net til at lette kontakter, skabe et unikt forum for europæisk forskning vedrørende nedrustning og ikkespredning, fremme det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke, række ud til det globale ikkesprednings- og nedrustningsfællesskab og fremme de uddannelsesmæssige tilbud fra konsortiet, både med hensyn til uddannelseskurser på stedet og e-læring. |
| --- | --- |

g)

tilvejebringelse af midler til fortsat at vedligeholde, forvalte og udvikle en internetplatform og relaterede sociale net til at lette kontakter, skabe et unikt forum for europæisk forskning vedrørende nedrustning og ikkespredning, fremme det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke, række ud til det globale ikkesprednings- og nedrustningsfællesskab og fremme de uddannelsesmæssige tilbud fra konsortiet, både med hensyn til uddannelseskurser på stedet og e-læring.

Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af projekterne.

Artikel 2

1.   HR har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af de projekter, der omfatter de i artikel 1, stk. 3, omhandlede aktiviteter, varetages af konsortiet baseret på la Fondation pour la recherche stratégique (FRS), Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF), International Institute for Strategic Studies (IISS), Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI), International Affairs Institute (IAI) i Rom og Vienna Center for Disarmament and Non-Proliferation (VCDNP). Konsortiet udfører denne opgave under HR's ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige arrangementer med konsortiet.

3.   Medlemsstaterne og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) foreslår, hvilke prioriteter og emner af specifik interesse med henblik på evaluering i konsortiets forskningsprogrammer der skal behandles i arbejdsdokumenter og på seminarer i overensstemmelse med Unionens politikker.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 3, omhandlede projekter er på 4 507 004,70 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres af det i stk. 1 angivne beløb, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens almindelige budget.

3.   Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med konsortiet. Det skal fremgå af aftalen, at konsortiet sørger for, at Unionens bidrag til projektet bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af aftalen.

Artikel 4

1.   HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra konsortiet. Disse rapporter skal danne udgangspunkt for Rådets evaluering.

2.   Kommissionen aflægger rapport om de finansielle aspekter af de i artikel 1, stk. 3, omhandlede projekter.

Artikel 5

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2.   Denne afgørelse udløber 42 måneder efter indgåelsen af finansieringsaftalen omhandlet i artikel 3, stk. 3.

Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsen, hvis den pågældende finansieringsaftale ikke er indgået inden da.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2018.

På Rådets vegne

F. MOGHERINI

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/430/FUSP af 26. juli 2010 om oprettelse af et europæisk net af uafhængige ikke-sprednings-tænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 202 af 4.8.2010, s. 5).

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/129/FUSP af 10. marts 2014 om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 71 af 12.3.2014, s. 3).

2

(3)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/632 af 3. april 2017 om ændring af afgørelse 2014/129/FUSP om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 90 af 4.4.2017, s. 10).

3

(4)  Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1195 af 4. juli 2017 om ændring af afgørelse 2014/129/FUSP om fremme af det europæiske net af uafhængige ikkespredningstænketanke til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (EUT L 172 af 5.7.2017, s. 14).

4

---

BILAG

DET EUROPÆISKE NET AF UAFHÆNGIGE IKKESPREDNINGS- OG NEDRUSTNINGSTÆNKETANKE TIL STØTTE FOR GENNEMFØRELSEN AF EU'S STRATEGI MOD SPREDNING AF MASSEØDELÆGGELSESVÅBEN (EU'S WMD-IKKESPREDNINGSSTRATEGI)

1.   Formål

Formålet med denne afgørelse er en yderligere gennemførelse af de »nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben (WMD) og deres fremføringsmidler« (de »nye aktionslinjer«), som Rådet den 8. december 2008 formulerede i sine konklusioner som uddybning af EU's WMD-ikkespredningsstrategi fra 2003. Ifølge de »nye aktionslinjer« kan Unionen med fordel støtte sig på et net af ikkestatslige ikkespredningstænketanke i kampen mod spredning af WMD. Nettet bør samle udenrigspolitiske institutioner og forskningscentre, der er specialiseret i EU's strategiske områder. Et sådant net kan udvides til institutioner i tredjelande, som Unionen fører specifikke ikkesprednings- og nedrustningsdialoger med.

Dette net af uafhængige ikkesprednings- og nedrustningstænketanke (»nettet«) skal fortsat tilskynde til en politisk og sikkerhedsrelateret dialog og langsigtet drøftelse om foranstaltninger til bekæmpelse af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og de indbyrdes forbundne spørgsmål om nedrustning i civilsamfundet og mere specifikt blandt eksperter, forskere og akademikere.

Nettets arbejde skal udvides til også at omfatte spørgsmål vedrørende konventionelle våben, herunder SALW, med særlig vægt på foranstaltninger til at sikre den løbende gennemførelse af EU's SALW-strategi. Nettet vil bidrage til at udarbejde nye idéer om Unionens aktioner vedrørende konventionelle våben, herunder ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil. Dette omfatter ikke blot reaktionsdimensionen af sikkerhedsspørgsmål, men også forebyggelsesdimensionen. Forebyggelse af ulovlig og ureguleret handel med konventionelle våben, herunder SALW, er blevet anerkendt som en af Unionens prioriteter inden for rammerne af våbenhandelstraktaten (ATT).

Nettet skal også behandle alle aspekter af eksportkontrol i forbindelse med masseødelæggelsesvåben eller konventionelle våben, herunder produkter med dobbelt anvendelse, samt rumsikkerhedsspørgsmål.

Nettet har til formål at øge bevidstheden hos tredjelande om udfordringerne vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil, gennem publikationer, møder, konferencer og målrettet uddannelse og outreachprojekter. Det har endvidere til formål at øge bevidstheden om nødvendigheden af at arbejde sammen med Unionen og inden for rammerne af multilaterale fora, navnlig De Forenede Nationer, for at forebygge, hindre, standse og om muligt fjerne spredningsprogrammer, der giver anledning til bekymring i hele verden, samt ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil.

Unionen ønsker at støtte dette net på følgende måde:

| — | ved at tilrettelægge tre større årlige konferencer og — som et sidearrangement — »workshopper af næste generation« med henblik på at forelægge rapporter og/eller henstillinger for repræsentanterne for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»HR«) |
| --- | --- |

—

ved at tilrettelægge tre større årlige konferencer og — som et sidearrangement — »workshopper af næste generation« med henblik på at forelægge rapporter og/eller henstillinger for repræsentanterne for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»HR«)

| — | ved at tilrettelægge tre rådgivende møder mellem repræsentanter for Unionens institutioner, repræsentanter for medlemsstaterne og akademiske eksperter for at udveksle synspunkter om vigtige spørgsmål og kritiske udviklinger inden for nedrustning, ikkespredning og våbeneksportkontrol med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter |
| --- | --- |

—

ved at tilrettelægge tre rådgivende møder mellem repræsentanter for Unionens institutioner, repræsentanter for medlemsstaterne og akademiske eksperter for at udveksle synspunkter om vigtige spørgsmål og kritiske udviklinger inden for nedrustning, ikkespredning og våbeneksportkontrol med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter

| — | ved at tilrettelægge op til ni ad hoc-seminarer for eksperter og fagfolk om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter |
| --- | --- |

—

ved at tilrettelægge op til ni ad hoc-seminarer for eksperter og fagfolk om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med henblik på at fremlægge rapporter/og eller henstillinger for HR's repræsentanter

| — | ved at udarbejde og publicere op til 20 politikpapirer, der dækker emner inden for konsortiets mandat, og fremsætte forslag til politiske og/eller operationelle politikmuligheder |
| --- | --- |

—

ved at udarbejde og publicere op til 20 politikpapirer, der dækker emner inden for konsortiets mandat, og fremsætte forslag til politiske og/eller operationelle politikmuligheder

| — | ved fortsat at forvalte og videreudvikle en hjælpetjeneste i konsortiet for at yde ad hoc-ekspertise om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med en svartid på to til tre uger, herunder udarbejdelsen af op til 18 ekspertdokumenter |
| --- | --- |

—

ved fortsat at forvalte og videreudvikle en hjælpetjeneste i konsortiet for at yde ad hoc-ekspertise om hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, med en svartid på to til tre uger, herunder udarbejdelsen af op til 18 ekspertdokumenter

| — | ved at vedligeholde og videreudvikle et e-læringskursus, der omfatter alle relevante ikkesprednings- og nedrustningsaspekter |
| --- | --- |

—

ved at vedligeholde og videreudvikle et e-læringskursus, der omfatter alle relevante ikkesprednings- og nedrustningsaspekter

| — | ved at oprette op til 36 praktikophold vedrørende ikkespredning og nedrustning for kandidatstuderende eller unge diplomater fra Unionen og tredjelande |
| --- | --- |

—

ved at oprette op til 36 praktikophold vedrørende ikkespredning og nedrustning for kandidatstuderende eller unge diplomater fra Unionen og tredjelande

| — | ved at tilrettelægge årlige studiebesøg i Bruxelles for deltagerne i FN's stipendiatprogram vedrørende nedrustning med henblik på at fremme og øge synligheden af Unionens politikker inden for ikkespredning, nedrustning og våbeneksportkontrol |
| --- | --- |

—

ved at tilrettelægge årlige studiebesøg i Bruxelles for deltagerne i FN's stipendiatprogram vedrørende nedrustning med henblik på at fremme og øge synligheden af Unionens politikker inden for ikkespredning, nedrustning og våbeneksportkontrol

| — | ved at udvikle et pilotuddannelseskursus for at øge bevidstheden om spredningsrisici, herunder risici, der stammer fra den videnskabelige og teknologiske udvikling, blandt kandidat- og ph.d.-studerende fra naturvidenskabelige fag |
| --- | --- |

—

ved at udvikle et pilotuddannelseskursus for at øge bevidstheden om spredningsrisici, herunder risici, der stammer fra den videnskabelige og teknologiske udvikling, blandt kandidat- og ph.d.-studerende fra naturvidenskabelige fag

| — | ved fortsat at vedligeholde, forvalte og udvikle en internetplatform og relaterede sociale net til at lette kontakter, skabe et unikt forum for europæisk forskning vedrørende nedrustning og ikkespredning, fremme nettet, række ud til det globale ikkesprednings- og nedrustningsfællesskab og fremme de uddannelsesmæssige tilbud fra konsortiet, både med hensyn til uddannelseskurser på stedet og e-læring. |
| --- | --- |

—

ved fortsat at vedligeholde, forvalte og udvikle en internetplatform og relaterede sociale net til at lette kontakter, skabe et unikt forum for europæisk forskning vedrørende nedrustning og ikkespredning, fremme nettet, række ud til det globale ikkesprednings- og nedrustningsfællesskab og fremme de uddannelsesmæssige tilbud fra konsortiet, både med hensyn til uddannelseskurser på stedet og e-læring.

2.   Nettets organisation

Nettet er åbent for alle relevante tænketanke og forskningsinstitutter i Unionen og associerede stater og respekterer fuldt ud de forskellige holdninger, der eksisterer i Unionen. Det vil blive inddraget i alle konsortiets aktiviteter i videst mulige omfang for at sikre dets medlemmer ejerskab og synlighed.

Nettet vil fortsat fremme kontakter inden for det europæiske forskningsfællesskab vedrørende ikkespredning og nedrustning og navnlig række ud til naturvidenskabelige forskere, der arbejder inden for CBRN-sikkerhed. Det skal også fremover lette kontakterne mellem ikkestatslige eksperter, medlemsstaternes repræsentanter og EU-institutionerne. Nettet vil være parat til at indgå i et samspil med ikkestatslige aktører fra tredjelande i overensstemmelse med EU's WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier.

Nettets mandat dækker ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, nedrustning samt spørgsmål vedrørende konventionelle våben, herunder SALW, samt våbeneksportkontrol og rumsikkerhed.

Deltagerne i Rådets relevante forberedende organer (såsom CONOP/CODUN og COARM) vil kunne konsultere nettet om spørgsmål vedrørende nedrustning og ikkespredning af ikkekonventionelle og konventionelle våben, herunder SALW, og deres repræsentanter kan deltage i nettets møder. Nettets møder kan om muligt tilrettelægges i tilknytning til arbejdsgruppernes møder.

Nettet skal fortsat ledes af EU's konsortium for ikkespredning, der er blevet dannet af FRS, HSFK/PRIF, IISS, SIPRI, IAI og VCDNP og får til opgave at forvalte projekterne i tæt samarbejde med HR's repræsentanter.

Konsortiet indbyder i samråd med HR's repræsentanter og medlemsstaterne deltagere, der har ekspertviden om ikkesprednings- og nedrustningspolitikker vedrørende masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, til ekspertseminarer og større årlige konferencer og opfordrer dem til at udveksle deres publikationer og orientere om deres aktiviteter på det dertil indrettede websted. Konsortiet vil også bidrage til kompetenceudviklingen vedrørende ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål for både embedsmænd og forskere inden for og uden for Unionen.

3.   Projektbeskrivelse

3.1.   Projekt 1: Tilrettelæggelse af en større årlig konference med en rapport og/eller henstillinger

3.1.1.   Projektets formål

De større årlige ikkesprednings- og nedrustningskonferencer, hvori der deltager regeringseksperter og uafhængige tænketanke og andre specialister fra den akademiske verden i Unionen og associerede stater såvel som tredjelande, drøfter og identificerer yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål samt tackler udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil. Som projektets flagskibsarrangement skal den årlige konference fortsat skabe øget bevidsthed omkring EU's WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier og de »nye aktionslinjer« og EU-institutionernes tilhørende gennemførelsesindsats.

De årlige konferencer skal også tjene til at fremme betydningen af og styrke forbindelserne mellem europæiske tænketanke med speciale inden for ikkespredning og nedrustning og medvirke til at forbedre kapaciteten i disse og andre institutioner, herunder i dele af verden, hvor der savnes en mere tilbundsgående ekspertise inden for ikkespredning og nedrustning.

De årlige konferencer og eventuelle forberedende møder skal behandle ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, som har aktuel relevans for arbejdet i Tjenesten for EU's optræden udadtil (EU-Udenrigstjenesten). På grundlag af disse drøftelser og andet arbejde, som konsortiet holder opsyn med, vil der blive udarbejdet politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter. Rapporten udsendes til de relevante EU-institutioner og medlemsstaterne og gøres tilgængelig online.

3.1.2.   Projektets resultater

| — | videreførelse af en stor europæiskledet ikkesprednings- og nedrustningskonference, der fortsat vil være hovedcentret for fremme af strategiske drøftelser om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål til tackling af udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil |
| --- | --- |

—

videreførelse af en stor europæiskledet ikkesprednings- og nedrustningskonference, der fortsat vil være hovedcentret for fremme af strategiske drøftelser om foranstaltninger til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og dertil knyttede nedrustningsmål til tackling af udfordringer vedrørende konventionelle våben, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil

| — | større synlighed og bevidsthed omkring Unionens politikker vedrørende masseødelæggelsesvåben og ikkespredning af SALW og kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare våben (CBRN) blandt embedsmænd, akademikere og civilsamfundet i tredjelande |
| --- | --- |

—

større synlighed og bevidsthed omkring Unionens politikker vedrørende masseødelæggelsesvåben og ikkespredning af SALW og kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare våben (CBRN) blandt embedsmænd, akademikere og civilsamfundet i tredjelande

| — | fremme af nettet og dets rolle og sammenhæng samt Unionens rolle på dette område og opbygning af ekspertviden om ikkespredning i lande, hvor en sådan er utilstrækkelig, herunder i tredjelande |
| --- | --- |

—

fremme af nettet og dets rolle og sammenhæng samt Unionens rolle på dette område og opbygning af ekspertviden om ikkespredning i lande, hvor en sådan er utilstrækkelig, herunder i tredjelande

| — | fremlæggelse af politikorienterede rapporter og/eller handlingsorienterede henstillinger, som kan forbedre gennemførelsen af EU's WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier og udgøre et nyttigt afsæt for Unionens og det internationale samfunds ikkespredningsaktiviteter og aktiviteter vedrørende konventionelle våben |
| --- | --- |

—

fremlæggelse af politikorienterede rapporter og/eller handlingsorienterede henstillinger, som kan forbedre gennemførelsen af EU's WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier og udgøre et nyttigt afsæt for Unionens og det internationale samfunds ikkespredningsaktiviteter og aktiviteter vedrørende konventionelle våben

| — | forøgelse af bevidsthed og viden i Unionens institutioner, medlemsstaterne, civilsamfundet og tredjelande om truslerne i forbindelse med masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, så de bedre kan foregribe situationerne. |
| --- | --- |

—

forøgelse af bevidsthed og viden i Unionens institutioner, medlemsstaterne, civilsamfundet og tredjelande om truslerne i forbindelse med masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, så de bedre kan foregribe situationerne.

3.1.3.   Projektbeskrivelse

Projektet omfatter tilrettelæggelse af tre større årlige konferencer, om nødvendigt med forberedende møder, og udarbejdelse af dertil knyttede rapporter og/eller henstillinger:

| — | en årlig konference af halvanden dags varighed i Bruxelles med deltagelse af op til 300 eksperter fra tænketanke og den akademiske verden og regeringer fra Unionen og associerede stater og tredjelande med speciale inden for ikkespredning, nedrustning, våbenkontrol og konventionelle våben, herunder SALW |
| --- | --- |

—

en årlig konference af halvanden dags varighed i Bruxelles med deltagelse af op til 300 eksperter fra tænketanke og den akademiske verden og regeringer fra Unionen og associerede stater og tredjelande med speciale inden for ikkespredning, nedrustning, våbenkontrol og konventionelle våben, herunder SALW

| — | fokus på udviklingen af »næste generation« af specialister, herunder fra lande uden for Europa og Nordamerika, som vil blive indbudt til en ekstra dag før eller efter konferencen med henblik på specialundervisning og kontakter med de relevante EU-institutioner |
| --- | --- |

—

fokus på udviklingen af »næste generation« af specialister, herunder fra lande uden for Europa og Nordamerika, som vil blive indbudt til en ekstra dag før eller efter konferencen med henblik på specialundervisning og kontakter med de relevante EU-institutioner

| — | politikorienterede rapporter og/eller handlingsorienterede henstillinger, der kan accelerere gennemførelsen af EU's WMD- og SALW-strategier. |
| --- | --- |

—

politikorienterede rapporter og/eller handlingsorienterede henstillinger, der kan accelerere gennemførelsen af EU's WMD- og SALW-strategier.

3.2.   Projekt 2: Tilrettelæggelse af årlige rådgivende EU-møder

3.2.1.   Projektets formål

Projektet sørger for tilrettelæggelse af tre årlige rådgivende møder med forberedelse af dertil knyttede rapporter og/eller henstillinger. Seminarerne bør både tackle Unionens kort- og langsigtede udfordringer med hensyn til ikkespredning og nedrustning, navnlig masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, konventionelle våben, herunder SALW, og nye typer af våben og fremføringsmidler. De bør også give Unionens beslutningstagere mulighed for at fokusere på mere vidtgående udfordringer og tendenser inden for ikkespredning og nedrustning samt på andre relevante spørgsmål, som rækker ud over deres normale arbejdsområde.

De rådgivende møder skal også tjene til at styrke forbindelserne mellem europæiske tænketanke med speciale inden for ikkespredning og nedrustning og medvirke til at forbedre kapaciteten på disse områder, især i regioner hvor ekspertisen inden for ikkespredning og nedrustning kan forbedres.

3.2.2.   Projektets resultater

| — | udveksling af oplysninger og analyse vedrørende aktuelle spredningstendenser mellem fagfolk og akademiske eksperter fra medlemsstaterne samt specialister fra EU-Udenrigstjenesten og andre af Unionens institutioner |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger og analyse vedrørende aktuelle spredningstendenser mellem fagfolk og akademiske eksperter fra medlemsstaterne samt specialister fra EU-Udenrigstjenesten og andre af Unionens institutioner

| — | drøftelse af, hvordan Unionens politikker mod spredning bedst gennemføres |
| --- | --- |

—

drøftelse af, hvordan Unionens politikker mod spredning bedst gennemføres

| — | tilvejebringelse af konstruktiv feedback til Unionen om dens strategier mod spredning af masseødelæggelsesvåben og SALW fra uafhængige tænketanke i Unionen samt forslag fra fagfolk til tænketankene om de politisk mest relevante emner med henblik på yderligere forskning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af konstruktiv feedback til Unionen om dens strategier mod spredning af masseødelæggelsesvåben og SALW fra uafhængige tænketanke i Unionen samt forslag fra fagfolk til tænketankene om de politisk mest relevante emner med henblik på yderligere forskning

| — | udpegning af relevante ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål til politikorienterede rapporter |
| --- | --- |

—

udpegning af relevante ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål til politikorienterede rapporter

| — | udarbejdelse af politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter.

3.2.3.   Projektbeskrivelse

Projektet lægger op til tilrettelæggelse af tre årlige rådgivende møder med forberedelse af dertil knyttede rapporter og/eller henstillinger. Dagsordenen for disse arrangementer udarbejdes i tæt samarbejde med Rådets FUSP-grupper inden for ikkespredning og nedrustning (CODUN/CONOP) og våbeneksportkontrol (COARM). Møderne bør både tackle Unionens kort- og langsigtede udfordringer med hensyn til ikkespredning og nedrustning inden for følgende våbenkategorier: masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, konventionelle våben, herunder SALW, og nye typer af våben og fremføringsmidler.

De årlige rådgivende møder varer halvanden dag og har mulighed for deltagelse af op til 100 personer fra tænketanke i Unionen, medlemsstaterne og Unionens institutioner, der er specialister inden for ikkespredning og konventionelle våben, herunder SALW. Disse møder tjener hovedsagelig et rådgivende formål mellem ikkesprednings- og nedrustningstænketanke i Unionen, Unionen og dens medlemsstater. De årlige rådgivende møder bør afholdes i Bruxelles.

3.3.   Projekt 3: Tilrettelæggelse af ad hoc-seminarer

3.3.1.   Projektets formål

Projektet lægger op til tilrettelæggelse af op til ni ad hoc-ekspertseminarer med forberedelse af dertil knyttede rapporter og/eller henstillinger. Disse seminarer tjener bør hovedsagelig tjene et rådgivende formål mellem Unionens ikkespredningstænketanke, Unionen og dens medlemsstater på et ad hoc-grundlag for at håndtere vigtige begivenheder og Unionens politikvalgmuligheder samt for at give Unionens tænketanke, medlemsstater og Unionens institutioner lejlighed til at række ud til målgrupper i og uden for Unionen.

3.3.2.   Projektets resultater

| — | udveksling af oplysninger og analyse vedrørende aktuelle spredningstendenser mellem fagfolk og akademiske eksperter fra medlemsstaterne samt specialister fra EU-Udenrigstjenesten og andre af Unionens institutioner |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger og analyse vedrørende aktuelle spredningstendenser mellem fagfolk og akademiske eksperter fra medlemsstaterne samt specialister fra EU-Udenrigstjenesten og andre af Unionens institutioner

| — | drøftelse af, hvordan Unionens politikker mod spredning bedst gennemføres |
| --- | --- |

—

drøftelse af, hvordan Unionens politikker mod spredning bedst gennemføres

| — | tilvejebringelse af konstruktiv feedback til Unionen om dens strategier mod spredning af masseødelæggelsesvåben og SALW fra uafhængige tænketanke i Unionen samt forslag fra fagfolk til tænketankene om de politisk mest relevante emner med henblik på yderligere forskning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af konstruktiv feedback til Unionen om dens strategier mod spredning af masseødelæggelsesvåben og SALW fra uafhængige tænketanke i Unionen samt forslag fra fagfolk til tænketankene om de politisk mest relevante emner med henblik på yderligere forskning

| — | udpegning af relevante ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål til politikorienterede rapporter |
| --- | --- |

—

udpegning af relevante ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål til politikorienterede rapporter

| — | udarbejdelse af politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter. Disse rapporter formidles til Unionens relevante institutioner og til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af politikorienterede rapporter samt et sæt handlingsorienterede henstillinger til HR's repræsentanter. Disse rapporter formidles til Unionens relevante institutioner og til medlemsstaterne.

3.3.3.   Projektbeskrivelse

Projektet lægger op til tilrettelæggelse af op til ni ad hoc-ekspertseminarer med forberedelse af dertil knyttede rapporter og/eller henstillinger. Ad hoc-seminarerne varer op til to dage og har, alt efter den enkelte sag, mulighed for deltagelse af op til 45 personer.

3.4.   Projekt 4: Publikationer

3.4.1.   Projektets formål

| — | tilvejebringelse af oplysninger og analyse om emner forbundet med spredning af masseødelæggelsesvåben, deres fremføringsmidler, konventionelle våben, herunder SALW, og nedrustning, der kan føde ind i en politisk og sikkerhedsrelateret dialog om disse spørgsmål, primært mellem eksperter, forskere og akademikere |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af oplysninger og analyse om emner forbundet med spredning af masseødelæggelsesvåben, deres fremføringsmidler, konventionelle våben, herunder SALW, og nedrustning, der kan føde ind i en politisk og sikkerhedsrelateret dialog om disse spørgsmål, primært mellem eksperter, forskere og akademikere

| — | tilvejebringelse af en ressource, som deltagerne i Rådets relevante forberedende organer kan anvende som baggrundsorientering for deres drøftelser om Unionens politik og praksis vedrørende ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af en ressource, som deltagerne i Rådets relevante forberedende organer kan anvende som baggrundsorientering for deres drøftelser om Unionens politik og praksis vedrørende ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning

| — | tilvejebringelse af idéer, oplysninger og analyser, som kan være med til at udvikle tiltag vedrørende ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning på EU-niveau. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af idéer, oplysninger og analyser, som kan være med til at udvikle tiltag vedrørende ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning på EU-niveau.

3.4.2.   Projektets resultater

| — | styrket politisk og sikkerhedsrelateret dialog om foranstaltninger til bekæmpelse af spredningen af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, våbenkontrol og nedrustning, primært mellem eksperter, forskere og akademikere |
| --- | --- |

—

styrket politisk og sikkerhedsrelateret dialog om foranstaltninger til bekæmpelse af spredningen af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, våbenkontrol og nedrustning, primært mellem eksperter, forskere og akademikere

| — | øget bevidsthed, viden og forståelse i civilsamfundet, navnlig det bredere EU-net af uafhængige ikkespredningstænketanke, og blandt regeringer om spørgsmål vedrørende Unionens ikkesprednings-, våbenkontrol- og nedrustningspolitikker |
| --- | --- |

—

øget bevidsthed, viden og forståelse i civilsamfundet, navnlig det bredere EU-net af uafhængige ikkespredningstænketanke, og blandt regeringer om spørgsmål vedrørende Unionens ikkesprednings-, våbenkontrol- og nedrustningspolitikker

| — | politiske og/eller operationelle politikvalgmuligheder for HR, Unionens institutioner og medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

politiske og/eller operationelle politikvalgmuligheder for HR, Unionens institutioner og medlemsstaterne

| — | udvikling af tiltag vedrørende ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning på EU-niveau gennem idéer, oplysninger og analyser. |
| --- | --- |

—

udvikling af tiltag vedrørende ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning på EU-niveau gennem idéer, oplysninger og analyser.

3.4.3.   Projektbeskrivelse

Projektet lægger op til udarbejdelse og publikation af op til 20 politikpapirer. Disse politikpapirer udarbejdes eller bestilles af konsortiet og repræsenterer ikke nødvendigvis Unionens institutioners eller medlemsstaternes synspunkter. Politikpapirerne behandler emnerne inden for konsortiets mandat. I hvert papir opstilles der politiske og/eller operationelle politikvalgmuligheder. Alle politikpapirer offentliggøres på konsortiets websted.

3.5.   Projekt 5: Forvaltning og videreudvikling af hjælpetjenesten

3.5.1.   Projektets formål

Den fortsatte forvaltning og videreudviklingen af hjælpetjenesten i konsortiet for at yde ad hoc-ekspertise i forbindelse med hele spektret af ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, herunder både ukonventionelle og konventionelle våben, vil præge og lette udformningen af Unionens politiske tiltag i forbindelse med specifikke og presserende emner.

3.5.2.   Projektets resultater

| — | forvaltning af ad hoc-forskningsanmodninger med en svartid på to til tre uger om specifikke spørgsmål på EU-Udenrigstjenestens anmodning |
| --- | --- |

—

forvaltning af ad hoc-forskningsanmodninger med en svartid på to til tre uger om specifikke spørgsmål på EU-Udenrigstjenestens anmodning

| — | fremme af ad hoc-dialog om specifikke emner mellem konsortiets tænketanke og EU-Udenrigstjenesten |
| --- | --- |

—

fremme af ad hoc-dialog om specifikke emner mellem konsortiets tænketanke og EU-Udenrigstjenesten

| — | herigennem styrke vidensgrundlaget for løbende drøftelser om ikkespredningsspørgsmål i Unionen |
| --- | --- |

—

herigennem styrke vidensgrundlaget for løbende drøftelser om ikkespredningsspørgsmål i Unionen

| — | sikring af, at EU-Udenrigstjenesten har omfattende adgang til konsortiets ekspertise og forskningsbestemte ressourcer i forbindelse med kortfristede og lejlighedsvise anmodninger. |
| --- | --- |

—

sikring af, at EU-Udenrigstjenesten har omfattende adgang til konsortiets ekspertise og forskningsbestemte ressourcer i forbindelse med kortfristede og lejlighedsvise anmodninger.

3.5.3.   Projektbeskrivelse

Projektet leverer op til 18 5-10 siders ekspertdokumenter til EU-Udenrigstjenesten og Rådets relevante arbejdsgrupper vedrørende aktuelle ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål, som EU-Udenrigstjenesten har anmodet om, inden for en frist på to til tre uger. Dokumenterne vil være baseret på en gennemgang af eksisterende akademisk litteratur og primære dokumenter (ikke original forskning). Mulige emner i lyset af den internationale dagsorden, kommende EU-arrangementer og EU's politikdokumenter vil blive fastlagt gennem drøftelser med EU-Udenrigstjenesten. EU-Udenrigstjenesten kan anmode om denne funktion a) ved hjælp af et dokument; og/eller b) ved hjælp af en orientering af CONOP eller COARM; og/eller c) i form af ekspertinput på afstand, når hastende rådgivning er påkrævet.

3.6.   Projekt 6: E-læring

3.6.1.   Projektets formål

| — | opbygning af kapacitet hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredning og nedrustning |
| --- | --- |

—

opbygning af kapacitet hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredning og nedrustning

| — | uddybning af det indgående kendskab til Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen og i tredjelande |
| --- | --- |

—

uddybning af det indgående kendskab til Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen og i tredjelande

| — | bidrag til globale initiativer, der tager sigte på at fremme uddannelse om ikkespredning og nedrustning |
| --- | --- |

—

bidrag til globale initiativer, der tager sigte på at fremme uddannelse om ikkespredning og nedrustning

| — | fornyelse og udvidelse af ekspertisen om masseødelæggelsesvåben og SALW i Unionen og partnerlande |
| --- | --- |

—

fornyelse og udvidelse af ekspertisen om masseødelæggelsesvåben og SALW i Unionen og partnerlande

| — | tilvejebringelse af skræddersyet og ajourført viden om hele spektret af ikkekonventionel og konventionel våbenkontrol til Unionens institutioner, medlemsstaterne og det europæiske net af tænketanke. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af skræddersyet og ajourført viden om hele spektret af ikkekonventionel og konventionel våbenkontrol til Unionens institutioner, medlemsstaterne og det europæiske net af tænketanke.

3.6.2.   Projektets resultater

| — | vedligeholdelse og optimering af et fuldstændigt e-læringskursus, der omfatter alle relevante ikkesprednings- og nedrustningsaspekter |
| --- | --- |

—

vedligeholdelse og optimering af et fuldstændigt e-læringskursus, der omfatter alle relevante ikkesprednings- og nedrustningsaspekter

| — | outreachaktiviteter og bistand til undervisere og lærere for så vidt angår brug af Unionens uddannelsesressourcer vedrørende ikkespredning og nedrustning |
| --- | --- |

—

outreachaktiviteter og bistand til undervisere og lærere for så vidt angår brug af Unionens uddannelsesressourcer vedrørende ikkespredning og nedrustning

| — | støtte til integration af Unionens e-læringsressourcer i universiteternes kandidatprogrammer |
| --- | --- |

—

støtte til integration af Unionens e-læringsressourcer i universiteternes kandidatprogrammer

| — | kombination af e-læring og klasseundervisning tilpasset til konsortiets behov med henblik på at øge bevidstheden om spredning (»blandet læring«) |
| --- | --- |

—

kombination af e-læring og klasseundervisning tilpasset til konsortiets behov med henblik på at øge bevidstheden om spredning (»blandet læring«)

| — | uddybning af det indgående kendskab til Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen og i tredjelande |
| --- | --- |

—

uddybning af det indgående kendskab til Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen og i tredjelande

| — | tilvejebringelse af en løbende ajourført, åben uddannelsesressource for alle interessenter, der er involveret i ikkespredningsforskning og -programplanlægning |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af en løbende ajourført, åben uddannelsesressource for alle interessenter, der er involveret i ikkespredningsforskning og -programplanlægning

| — | udvikling af yderligere onlineindhold for at forbedre kursusplaner og levere kritisk støttende viden til ikkespredningsfagfolk og -forskere. |
| --- | --- |

—

udvikling af yderligere onlineindhold for at forbedre kursusplaner og levere kritisk støttende viden til ikkespredningsfagfolk og -forskere.

3.6.3.   Projektbeskrivelse

Projektet fokuserer på den globale formidling og brug af det e-læringsværktøj, der er udviklet i henhold til afgørelse 2014/129/FUSP.

Med henblik herpå skal e-læringssidens brugervenlighed og den tilhørende certifikatdel løbende forbedres på grundlag af deltagerfeedback og evalueringen af brugeradfærd ved hjælp af forskellige statistiske værktøjer. Der vil blive lagt særlig vægt på at ajourføre e-læringstilbuddet for syns- eller hørehæmmede brugere for at lette uhindret brug af kurset og give adgang for så mange potentielle deltagere som muligt. Hele kursets forståelighed skal også styrkes gennem en omfattende sproglig gennemgang, der udføres af specialiserede personer med engelsk som modersmål.

Alle 15 læringsenheder vil blive ajourført, så studerende har adgang til de mest aktuelle kendsgerninger og tal. Outreachaktiviteter og støtte til uddannelsesinstitutioner skal sikre, at det er nemt at integrere e-læringen i universiteternes kandidatprogrammer og andre uddannelsestilbud, og fremme verdensomspændende brug af e-læringskurset.

Op til fem yderligere læringsenheder skal udvikles og iværksættes mellem 2018 og 2020. Det supplerende e-læringsindhold skal udvikles i tæt samråd med EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne og kan høre under én af følgende kategorier:

| a) | den avancerede læringsenhed, der uddyber eksisterende kursusindhold og tilvejebringer mere tilbundsgående viden |
| --- | --- |

a)

den avancerede læringsenhed, der uddyber eksisterende kursusindhold og tilvejebringer mere tilbundsgående viden

| b) | den praktiske læringsenhed, der fokuserer på praktiske gennemførelsesspørgsmål i forbindelse med ikkesprednings- eller eksportkontrolordninger |
| --- | --- |

b)

den praktiske læringsenhed, der fokuserer på praktiske gennemførelsesspørgsmål i forbindelse med ikkesprednings- eller eksportkontrolordninger

| c) | den akademiske læringsenhed, der bidrager med teoretiske overvejelser om ikkespredning og nedrustning |
| --- | --- |

c)

den akademiske læringsenhed, der bidrager med teoretiske overvejelser om ikkespredning og nedrustning

| d) | den støttende læringsenhed, der bidrager med kritisk viden for bedre forståelse af den overordnede ikkesprednings- og nedrustningsproblematik (f.eks. retlige, finansielle eller etiske aspekter) |
| --- | --- |

d)

den støttende læringsenhed, der bidrager med kritisk viden for bedre forståelse af den overordnede ikkesprednings- og nedrustningsproblematik (f.eks. retlige, finansielle eller etiske aspekter)

| e) | den individualiserede læringsenhed, der støtter specifikke klasseundervisningskurser og bruges i kombination med disse kurser (»blandet læring«). |
| --- | --- |

e)

den individualiserede læringsenhed, der støtter specifikke klasseundervisningskurser og bruges i kombination med disse kurser (»blandet læring«).

3.7.   Projekt 7: Praktikophold

3.7.1.   Projektets formål

| — | opbygning af kapacitet hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredningspolitik og -programplanlægning |
| --- | --- |

—

opbygning af kapacitet hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredningspolitik og -programplanlægning

| — | uddybning af forståelsen for og ejerskabet af Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen |
| --- | --- |

—

uddybning af forståelsen for og ejerskabet af Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen

| — | formidling og forøgelse af kendskabet til Unionens SALW- og WMD-politikker i tredjelande |
| --- | --- |

—

formidling og forøgelse af kendskabet til Unionens SALW- og WMD-politikker i tredjelande

| — | opbygning af netværk for nye eksperter på regionalt niveau, hvor Unionen har en stærk interesse i ikkespredning |
| --- | --- |

—

opbygning af netværk for nye eksperter på regionalt niveau, hvor Unionen har en stærk interesse i ikkespredning

| — | styrkelse af kapacitetsopbygning inden for nettet |
| --- | --- |

—

styrkelse af kapacitetsopbygning inden for nettet

| — | fornyelse og udvidelse af ekspertisen om masseødelæggelsesvåben og SALW i Unionen og partnerlande. |
| --- | --- |

—

fornyelse og udvidelse af ekspertisen om masseødelæggelsesvåben og SALW i Unionen og partnerlande.

3.7.2.   Projektets resultater

| — | styrkelse af kapaciteten hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredningspolitik og -programplanlægning |
| --- | --- |

—

styrkelse af kapaciteten hos næste generation af forskere og fagfolk inden for ikkespredningspolitik og -programplanlægning

| — | uddybning af det indgående kendskab til Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen |
| --- | --- |

—

uddybning af det indgående kendskab til Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i hele Unionen

| — | bedre forståelse for EU's strategier, politikker og ikkespredningstilgange i tredjelande |
| --- | --- |

—

bedre forståelse for EU's strategier, politikker og ikkespredningstilgange i tredjelande

| — | opbygning af netværk af unge fagfolk og akademikere og fremme af praktisk samarbejde |
| --- | --- |

—

opbygning af netværk af unge fagfolk og akademikere og fremme af praktisk samarbejde

| — | styrket kapacitetsopbygning i forbindelse med Unionens politikker inden for masseødelæggelsesvåben og SALW i nettet. |
| --- | --- |

—

styrket kapacitetsopbygning i forbindelse med Unionens politikker inden for masseødelæggelsesvåben og SALW i nettet.

3.7.3.   Projektbeskrivelse

Projektet lægger op til praktikophold vedrørende ikkespredning og nedrustning for op til 36 kandidatstuderende eller unge diplomater, hver i en periode på op til tre måneder. Konsortiet opretter praktikopholdene, fører tilsyn hermed og dokumenterer dem og kombinerer foredrag, debatseminarer, struktureret læsning og projektintegration.

Alle institutter, der tilhører nettet, kan være værtsinstitutter. 30 ud af de 36 praktikophold skal forbeholdes europæiske ansøgere, mens de resterende seks praktikophold er forbeholdt ikkeeuropæiske ansøgere, ideelt set fra Sydasien, Østasien, Mellemøsten og Nordafrika.

Alle praktikanter inviteres så vidt muligt til de konferencer og seminarer, der tilrettelægges af konsortiet i løbet af deres praktikophold.

3.8.   Projekt 8: EU-studiebesøg for deltagerne i FN's stipendiatprogram vedrørende nedrustning

3.8.1.   Projektets formål

| — | uddybning af det indgående kendskab til og sikring af synligheden af Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i tredjelande |
| --- | --- |

—

uddybning af det indgående kendskab til og sikring af synligheden af Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i tredjelande

| — | fornyelse og udvidelse af ekspertisen om masseødelæggelsesvåben og SALW i tredjelande, navnlig ved at øge bevidstheden om de muligheder, Unionens programmer for kapacitetsopbygning tilbyder inden for områder såsom våbeneksportkontrol, ikkespredning og nedrustning og begrænsning af CBRN-risici |
| --- | --- |

—

fornyelse og udvidelse af ekspertisen om masseødelæggelsesvåben og SALW i tredjelande, navnlig ved at øge bevidstheden om de muligheder, Unionens programmer for kapacitetsopbygning tilbyder inden for områder såsom våbeneksportkontrol, ikkespredning og nedrustning og begrænsning af CBRN-risici

| — | støtte til FN's indsats for at styrke uddannelse om nedrustning og fremme multilateralisme. |
| --- | --- |

—

støtte til FN's indsats for at styrke uddannelse om nedrustning og fremme multilateralisme.

3.8.2.   Projektets resultater

| — | uddybning af det indgående kendskab til og synligheden af Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i tredjelande |
| --- | --- |

—

uddybning af det indgående kendskab til og synligheden af Unionens ikkesprednings- og nedrustningspolitikker i tredjelande

| — | forbedret ekspertise om masseødelæggelsesvåben og SALW i partnerlandene |
| --- | --- |

—

forbedret ekspertise om masseødelæggelsesvåben og SALW i partnerlandene

| — | forbedret FN-uddannelse om nedrustning. |
| --- | --- |

—

forbedret FN-uddannelse om nedrustning.

3.8.3.   Projektbeskrivelse

Projektet omfatter et årligt studiebesøg i Bruxelles på to til tre dage for FN's stipendiatprogram vedrørende nedrustning, herunder et seminar med talere fra Unionens institutioner og eksperter fra konsortiets netværk, og en tur til relevante steder. Besøget planlægges således, at det passer ind i den europæiske del af stipendiatprogrammet, typisk forud for FN's generalforsamling.

3.9.   Projekt 9: Uddannelse i bevidsthed om spredning

3.9.1.   Projektets formål

| — | opbygning af bevidsthed blandt naturvidenskabelige fag og på andre relevante områder om risici for spredning af masseødelæggelsesvåben, der er forbundet med bestemte materialer, bestemt software og teknologi, og om de relevante internationale traktater og mekanismer |
| --- | --- |

—

opbygning af bevidsthed blandt naturvidenskabelige fag og på andre relevante områder om risici for spredning af masseødelæggelsesvåben, der er forbundet med bestemte materialer, bestemt software og teknologi, og om de relevante internationale traktater og mekanismer

| — | opbygning af kapacitet blandt disse grupper til at fastsætte interne overholdelsesmekanismer inden for deres institutioner med henblik på at kontrollere følsomme teknologistrømme samt materialesikkerhed |
| --- | --- |

—

opbygning af kapacitet blandt disse grupper til at fastsætte interne overholdelsesmekanismer inden for deres institutioner med henblik på at kontrollere følsomme teknologistrømme samt materialesikkerhed

| — | tilførelse af nye idéer om teknologisk udvikling og den mulige indvirkning heraf på ikkespredning til Unionens institutioner, medlemsstaterne og Unionens ikkespredningsnet. |
| --- | --- |

—

tilførelse af nye idéer om teknologisk udvikling og den mulige indvirkning heraf på ikkespredning til Unionens institutioner, medlemsstaterne og Unionens ikkespredningsnet.

3.9.2.   Projektets resultater

| — | forbedret kapacitet hos næste generation af forskere inden for naturvidenskab og andre relevante områder i ikkespredningsinstrumenter og -politikker |
| --- | --- |

—

forbedret kapacitet hos næste generation af forskere inden for naturvidenskab og andre relevante områder i ikkespredningsinstrumenter og -politikker

| — | bidrag til målene for Unionens ikkespredningspolitik gennem øget bevidsthed om spredningsrisikoen blandt discipliner med store spredningsrisici og høj teknologisk udvikling |
| --- | --- |

—

bidrag til målene for Unionens ikkespredningspolitik gennem øget bevidsthed om spredningsrisikoen blandt discipliner med store spredningsrisici og høj teknologisk udvikling

| — | kombination af fjernundervisning (e-læring) og uddannelse på stedet (»blandet læring«). |
| --- | --- |

—

kombination af fjernundervisning (e-læring) og uddannelse på stedet (»blandet læring«).

3.9.3.   Projektbeskrivelse

Med dette projekt udvikles et pilotkursus med henblik på at øge bevidstheden om spredningsrisici for kandidat- og ph.d.-studerende fra naturvidenskabelige fag og andre relevante områder. Dette omfatter udvikling af en målrettet læseplan for to forskellige modtagergrupper (såsom biomedicinske, ingeniørvidenskabelige eller nukleare) og gennemførelse af et pilotkursus for hver af disse målgrupper.

3.10.   Projekt 10: Forvaltning af en internetplatform

3.10.1.   Projektets formål

Vedligeholdelsen og udviklingen af et internetwebsted skal lette kontakterne mellem nettets møder og skabe en forskningsdialog mellem ikkespredningstænketankene. Unionens institutioner og medlemsstaterne kan også drage fordel af et dedikeret websted, hvor nettets deltagere frit kan udveksle oplysninger, dele deres idéer og offentliggøre deres undersøgelser om ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og spørgsmål vedrørende konventionelle våben, herunder SALW. Projektet skal give en onlineopfølgning af arrangementerne og være et vindue for europæisk forskning. Det skal bidrage til effektiv formidling af forskningsresultater i tænketankmiljøet og til regeringskredse. Dette fører til en bedre foregribelse af og øget viden om trusler med tilknytning til spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler og til konventionelle våben, herunder ulovlig handel med og voldsom ophobning af SALW og ammunition hertil.

3.10.2.   Projektets resultater

| — | forvaltning af en platform, hvor ikkespredningstænketanke løbende kan dele deres uafhængige synspunkter på og analyser af spørgsmål vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder SALW |
| --- | --- |

—

forvaltning af en platform, hvor ikkespredningstænketanke løbende kan dele deres uafhængige synspunkter på og analyser af spørgsmål vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder SALW

| — | udvidelse, forvaltning og ajourføring af det eksisterende net af uafhængige tænketanke |
| --- | --- |

—

udvidelse, forvaltning og ajourføring af det eksisterende net af uafhængige tænketanke

| — | fremme af en bedre forståelse af Unionens WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier inden for civilsamfundet og sikring af en grænseflade mellem Unionen og nettet af tænketanke |
| --- | --- |

—

fremme af en bedre forståelse af Unionens WMD-ikkespredningsstrategier og SALW-strategier inden for civilsamfundet og sikring af en grænseflade mellem Unionen og nettet af tænketanke

| — | vedvarende og gratis download af dokumenter fra nettets møder og fra uafhængige tænketanke, der gerne vil dele deres forskningsresultater uden finansiel kompensation |
| --- | --- |

—

vedvarende og gratis download af dokumenter fra nettets møder og fra uafhængige tænketanke, der gerne vil dele deres forskningsresultater uden finansiel kompensation

| — | forøgelse af bevidsthed og viden i Unionens institutioner, medlemsstaterne, civilsamfundet og tredjelande om truslerne i forbindelse med konventionelle våben, masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, så de bedre kan foregribe situationerne. |
| --- | --- |

—

forøgelse af bevidsthed og viden i Unionens institutioner, medlemsstaterne, civilsamfundet og tredjelande om truslerne i forbindelse med konventionelle våben, masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, så de bedre kan foregribe situationerne.

3.10.3.   Projektbeskrivelse

| — | anvendelse af en teknologi af den sociale netværkstype kunne, når det er muligt og hensigtsmæssigt, udvikles for at muliggøre aktiv onlinekommunikation og udveksling af oplysninger mellem nettets deltagere i et velkendt miljø |
| --- | --- |

—

anvendelse af en teknologi af den sociale netværkstype kunne, når det er muligt og hensigtsmæssigt, udvikles for at muliggøre aktiv onlinekommunikation og udveksling af oplysninger mellem nettets deltagere i et velkendt miljø

| — | konsortiet, som er ansvarligt for projektet, er ansvarlig for webhosting, webdesign og den tekniske vedligeholdelse af webstedet |
| --- | --- |

—

konsortiet, som er ansvarligt for projektet, er ansvarlig for webhosting, webdesign og den tekniske vedligeholdelse af webstedet

| — | Unionens politikker vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder SALW, følges løbende og støttes med passende dokumentation |
| --- | --- |

—

Unionens politikker vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder SALW, følges løbende og støttes med passende dokumentation

| — | publikationer fra konsortiet fremmes og støttes med specifikke historiske oversigter |
| --- | --- |

—

publikationer fra konsortiet fremmes og støttes med specifikke historiske oversigter

| — | konferencer tilrettelagt af konsortiet fremmes og viderebringes på webstedet (baggrundspapirer, dagsordener, præsentationer, eventuelt videooptagelser af åbne møder, når det er passende) |
| --- | --- |

—

konferencer tilrettelagt af konsortiet fremmes og viderebringes på webstedet (baggrundspapirer, dagsordener, præsentationer, eventuelt videooptagelser af åbne møder, når det er passende)

| — | konsortiets e-læringskursus gøres tilgængeligt via webstedet. En intranetadgang udvikles specielt for nettets medlemmer og Unionens embedsmænd (integreret værktøj til e-læring). |
| --- | --- |

—

konsortiets e-læringskursus gøres tilgængeligt via webstedet. En intranetadgang udvikles specielt for nettets medlemmer og Unionens embedsmænd (integreret værktøj til e-læring).

| — | særlige fokussider om aktuelle emner vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder SALW, offentliggøres hver anden måned. |
| --- | --- |

—

særlige fokussider om aktuelle emner vedrørende spredning af masseødelæggelsesvåben og konventionelle våben, herunder SALW, offentliggøres hver anden måned.

4.   Varighed

Den samlede anslåede varighed af projekternes gennemførelse er 42 måneder.

5.   Begunstigede

5.1.   Direkte begunstigede

De foreslåede projekter tjener de formål, der er opstillet for FUSP, og bidrager til at opfylde de strategiske mål, der er fastsat i EU's WMD-ikkespredningsstrategi og SALW-strategi.

5.2.   Indirekte begunstigede

Projekternes indirekte begunstigede er:

| a) | uafhængige tænketanke og akademikere fra Unionen og tredjelande, som er specialiseret i spørgsmål vedrørende ikkespredning, nedrustning og konventionelle våben, herunder SALW |
| --- | --- |

a)

uafhængige tænketanke og akademikere fra Unionen og tredjelande, som er specialiseret i spørgsmål vedrørende ikkespredning, nedrustning og konventionelle våben, herunder SALW

| b) | institutioner i Unionen, herunder uddannelsesinstitutioner, studerende og alle andre modtagere af e-læringskurset |
| --- | --- |

b)

institutioner i Unionen, herunder uddannelsesinstitutioner, studerende og alle andre modtagere af e-læringskurset

| c) | medlemsstaterne |
| --- | --- |

c)

medlemsstaterne

| d) | tredjelande. |
| --- | --- |

d)

tredjelande.

6.   Tredjepartsdeltagere

Projekterne finansieres fuldt ud ved denne afgørelse. Eksperterne fra nettet kan betragtes som tredjepartsdeltagere. De arbejder i overensstemmelse med deres normale regler.

7.   Styringskomitéen

Styringskomitéen for dette projekt består af repræsentanter for HR og for gennemførelsesinstansen, jf. punkt 8. Styringskomitéen fører regelmæssigt og mindst én gang om året tilsyn med gennemførelsen af denne afgørelse, herunder ved hjælp af elektroniske kommunikationsmidler.

8.   Gennemførelsesinstans

Den tekniske gennemførelse af denne afgørelse varetages af konsortiet, der udfører sin opgave under HR's tilsyn. Konsortiet samarbejder under udførelsen af sine aktiviteter med HR, medlemsstaterne, andre deltagende stater og internationale organisationer, alt efter hvad der er relevant.

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 56/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 56/60

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/300

af 11. januar 2018

om, at det fælles forslag fra de berørte medlemsstater om udvidelse af den atlantiske godstogskorridor er i overensstemmelse med artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010

(meddelt under nummer C(2018) 51)

(Kun den franske, den portugisiske, den spanske og den tyske udgave er autentiske)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010 af 22. september 2010 om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (1), særlig artikel 5, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, i forordning (EU) nr. 913/2010 sendte de ansvarlige ministerier for jernbanetransport i Tyskland, Spanien, Frankrig og Portugal Kommissionen en hensigtserklæring, som blev modtaget den 6. marts 2017. Hensigtserklæringen indeholdt et forslag om at udvide den atlantiske godstogskorridor til Valongo-terminalen, Zaragoza, La Rochelle og Nantes St Nazaire. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, i forordning (EU) nr. 913/2010 sendte de ansvarlige ministerier for jernbanetransport i Tyskland, Spanien, Frankrig og Portugal Kommissionen en hensigtserklæring, som blev modtaget den 6. marts 2017. Hensigtserklæringen indeholdt et forslag om at udvide den atlantiske godstogskorridor til Valongo-terminalen, Zaragoza, La Rochelle og Nantes St Nazaire.

| (2) | Kommissionen har undersøgt forslaget i henhold til forordningens artikel 5, stk. 6. Den finder, at det er i overensstemmelse med forordningens artikel 5 af nedenstående årsager. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har undersøgt forslaget i henhold til forordningens artikel 5, stk. 6. Den finder, at det er i overensstemmelse med forordningens artikel 5 af nedenstående årsager.

| (3) | Med forslaget tages der hensyn til kriterierne i forordningens artikel 4. Udvidelserne af godstogskorridoren vedrører tre medlemsstaters område (Spanien, Frankrig og Portugal), men det samlede antal deltagende medlemsstater i korridoren er fortsat fire. De nye forbindelser vil forbedre integrationen af godstogskorridoren med andre transportformer. Udvidelserne vil skabe nye forbindelser til middelhavsgodstogskorridoren i Zaragoza; begge godstogskorridorers sammenhæng er sikret, lige som sammenhængen med TEN-T er det. Udvidelserne er i overensstemmelse med TEN-T-nettet, eftersom udvidelserne til Zaragoza og Nantes St Nazaire ligger på hovednettet, udvidelsen til La Rochelle er en del af det samlede net, og udvidelsen til Valongo-terminalen er i oplandet til TEN-T-hovedknudepunktet i Porto. |
| --- | --- |

(3)

Med forslaget tages der hensyn til kriterierne i forordningens artikel 4. Udvidelserne af godstogskorridoren vedrører tre medlemsstaters område (Spanien, Frankrig og Portugal), men det samlede antal deltagende medlemsstater i korridoren er fortsat fire. De nye forbindelser vil forbedre integrationen af godstogskorridoren med andre transportformer. Udvidelserne vil skabe nye forbindelser til middelhavsgodstogskorridoren i Zaragoza; begge godstogskorridorers sammenhæng er sikret, lige som sammenhængen med TEN-T er det. Udvidelserne er i overensstemmelse med TEN-T-nettet, eftersom udvidelserne til Zaragoza og Nantes St Nazaire ligger på hovednettet, udvidelsen til La Rochelle er en del af det samlede net, og udvidelsen til Valongo-terminalen er i oplandet til TEN-T-hovedknudepunktet i Porto.

| (4) | Resultaterne af den transportmarkedsundersøgelse, som blev gennemført af ledelsesudvalget for godstogskorridoren, viser, at udvidelserne forventes at medføre en større volumen af international jernbanetransport langs den atlantiske godstogskorridor og en jævn stigning i jernbanernes transportandel. Denne ændring i valget af transportform vil føre til væsentlige socioøkonomiske fordele i form af en mindskelse i CO2-emissioner og mindre trafikbelastning. Forbindelsen til middelhavsgodstogskorridoren i Zaragoza vil tilføje de selvstyrende regioner Aragón og Navarra til korridorens opland. I markedsundersøgelsen blev det anslået, at udvidelserne ville bidrage til udviklingen af godstogstrafikken ved at øge godstogenes transportandel mellem Portugal og de tre spanske selvstyrende regioner Madrid, Navarra og Aragón fra 28 % i 2010 til 60 % frem mod 2050. Dette skal ske samtidig med en forventet seksdobling af det samlede antal ton jernbanegods, der bliver transporteret. Derudover vil forbindelserne mellem havnene og terminalerne i Nantes-St. Nazaire, La Rochelle og Valongo styrke korridoren ved at lette brugen af flere forskellige transportformer og øge efterspørgslen i korridoren, og på den måde udvikle europæisk jernbanegodstransports konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(4)

Resultaterne af den transportmarkedsundersøgelse, som blev gennemført af ledelsesudvalget for godstogskorridoren, viser, at udvidelserne forventes at medføre en større volumen af international jernbanetransport langs den atlantiske godstogskorridor og en jævn stigning i jernbanernes transportandel. Denne ændring i valget af transportform vil føre til væsentlige socioøkonomiske fordele i form af en mindskelse i CO2-emissioner og mindre trafikbelastning. Forbindelsen til middelhavsgodstogskorridoren i Zaragoza vil tilføje de selvstyrende regioner Aragón og Navarra til korridorens opland. I markedsundersøgelsen blev det anslået, at udvidelserne ville bidrage til udviklingen af godstogstrafikken ved at øge godstogenes transportandel mellem Portugal og de tre spanske selvstyrende regioner Madrid, Navarra og Aragón fra 28 % i 2010 til 60 % frem mod 2050. Dette skal ske samtidig med en forventet seksdobling af det samlede antal ton jernbanegods, der bliver transporteret. Derudover vil forbindelserne mellem havnene og terminalerne i Nantes-St. Nazaire, La Rochelle og Valongo styrke korridoren ved at lette brugen af flere forskellige transportformer og øge efterspørgslen i korridoren, og på den måde udvikle europæisk jernbanegodstransports konkurrenceevne.

| (5) | I overensstemmelse med hensigtserklæringen er både ledelsesudvalget og ansøgerne blevet hørt, og de har tilkendegivet deres støtte til udvidelserne. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med hensigtserklæringen er både ledelsesudvalget og ansøgerne blevet hørt, og de har tilkendegivet deres støtte til udvidelserne.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 21 i forordning (EU) nr. 913/2010 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 21 i forordning (EU) nr. 913/2010 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Forslaget i hensigtserklæringen, som blev modtaget den 6. marts 2017, om udvidelse af den atlantiske godstogskorridor til Valongo-terminalen, Zaragoza, La Rochelle og Nantes St Nazaire, som ministerierne med ansvar for jernbanetransport i Tyskland, Spanien, Frankrig og Portugal sendte Kommissionen, er i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EU) nr. 913/2010.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik og Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. januar 2018.

På Kommissionens vegne

Violeta BULC

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 276 af 20.10.2010, s. 22

1

---

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 56/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 56/62

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/301

af 26. februar 2018

om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 om afslutning af regnskaberne for medlemsstaternes betalingsorganer vedrørende de udgifter for regnskabsåret 2016, der finansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

(meddelt under nummer C(2018) 1078)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (1), særlig artikel 51,

efter høring af Komitéen for Landbrugsfondene, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 (2) blev regnskaberne vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 afsluttet for regnskabsåret 2016 for alle betalingsorganer undtagen for det bulgarske betalingsorgan »State Fund Agriculture«, det danske betalingsorgan »Landbrugs- og Fiskeristyrelsen«, det franske betalingsorgan »OADRC«, det ungarske betalingsorgan »ARDA«, de italienske betalingsorganer »AGEA« og »ARCEA«, det maltesiske betalingsorgan »Agriculture and Rural Payments Agency« og det slovakiske betalingsorgan »Agricultural Paying Agency«. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 (2) blev regnskaberne vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 afsluttet for regnskabsåret 2016 for alle betalingsorganer undtagen for det bulgarske betalingsorgan »State Fund Agriculture«, det danske betalingsorgan »Landbrugs- og Fiskeristyrelsen«, det franske betalingsorgan »OADRC«, det ungarske betalingsorgan »ARDA«, de italienske betalingsorganer »AGEA« og »ARCEA«, det maltesiske betalingsorgan »Agriculture and Rural Payments Agency« og det slovakiske betalingsorgan »Agricultural Paying Agency«.

| (2) | Medlemsstaterne skal i henhold til artikel 54, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1306/2013 vedlægge de årsregnskaber, som de skal forelægge Kommissionen i henhold til artikel 29 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 (3), en attesteret tabel, som viser de finansielle byrder, der påhviler dem som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013. Bestemmelserne om medlemsstaternes forpligtelse til at indberette beløb, der skal inddrives, er fastsat i gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014. I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 fastsættes den modeltabel, som medlemsstaterne skal anvende til at fremlægge oplysninger om de beløb, der skal inddrives i 2016. Kommissionen skal på grundlag af de tabeller, som medlemsstaterne har udfyldt, træffe afgørelse om de finansielle konsekvenser af den manglende inddrivelse af beløb, der er udbetalt som følge af uregelmæssigheder, der er mere end henholdsvis fire eller otte år gamle. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterne skal i henhold til artikel 54, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1306/2013 vedlægge de årsregnskaber, som de skal forelægge Kommissionen i henhold til artikel 29 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 (3), en attesteret tabel, som viser de finansielle byrder, der påhviler dem som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013. Bestemmelserne om medlemsstaternes forpligtelse til at indberette beløb, der skal inddrives, er fastsat i gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014. I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 fastsættes den modeltabel, som medlemsstaterne skal anvende til at fremlægge oplysninger om de beløb, der skal inddrives i 2016. Kommissionen skal på grundlag af de tabeller, som medlemsstaterne har udfyldt, træffe afgørelse om de finansielle konsekvenser af den manglende inddrivelse af beløb, der er udbetalt som følge af uregelmæssigheder, der er mere end henholdsvis fire eller otte år gamle.

| (3) | I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne i henhold til artikel 54, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1306/2013 beslutte ikke at fortsætte inddrivelsen. En sådan beslutning kan kun træffes, hvis de allerede påløbne og de yderligere forventede udgifter til inddrivelse tilsammen er større end det beløb, der skal inddrives, eller hvis inddrivelse ikke er mulig, fordi debitor eller de personer, der er juridisk ansvarlige for uregelmæssigheden, er insolvente, hvilket skal være konstateret og anerkendt i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning. Hvis denne beslutning er truffet inden for en frist på fire år efter datoen for tilbagebetalingsanmodningen eller otte år, hvis inddrivelsen er genstand for søgsmål ved de nationale domstole, bæres de finansielle konsekvenser af den manglende inddrivelse fuldt ud af EU-budgettet. De beløb, for hvilke en medlemsstat har besluttet ikke at fortsætte inddrivelse, samt begrundelsen for beslutningen herom, skal i henhold til artikel 29, litra e), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 angives i de årsregnskaber, der er omhandlet i artikel 102, stk. 1, litra c), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1306/2013. Sådanne beløb skal derfor ikke afholdes af de pågældende medlemsstater, men skal finansieres over EU-budgettet. |
| --- | --- |

(3)

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne i henhold til artikel 54, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1306/2013 beslutte ikke at fortsætte inddrivelsen. En sådan beslutning kan kun træffes, hvis de allerede påløbne og de yderligere forventede udgifter til inddrivelse tilsammen er større end det beløb, der skal inddrives, eller hvis inddrivelse ikke er mulig, fordi debitor eller de personer, der er juridisk ansvarlige for uregelmæssigheden, er insolvente, hvilket skal være konstateret og anerkendt i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning. Hvis denne beslutning er truffet inden for en frist på fire år efter datoen for tilbagebetalingsanmodningen eller otte år, hvis inddrivelsen er genstand for søgsmål ved de nationale domstole, bæres de finansielle konsekvenser af den manglende inddrivelse fuldt ud af EU-budgettet. De beløb, for hvilke en medlemsstat har besluttet ikke at fortsætte inddrivelse, samt begrundelsen for beslutningen herom, skal i henhold til artikel 29, litra e), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 angives i de årsregnskaber, der er omhandlet i artikel 102, stk. 1, litra c), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1306/2013. Sådanne beløb skal derfor ikke afholdes af de pågældende medlemsstater, men skal finansieres over EU-budgettet.

| (4) | I bilag III til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 er fastsat de beløb, der skal betales af medlemsstaterne som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). |
| --- | --- |

(4)

I bilag III til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 er fastsat de beløb, der skal betales af medlemsstaterne som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).

| (5) | Der er stadig beløb, som skal afholdes af medlemsstaterne som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 i forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 for ELFUL. |
| --- | --- |

(5)

Der er stadig beløb, som skal afholdes af medlemsstaterne som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 i forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 for ELFUL.

| (6) | For at få et fuldstændigt overblik over de beløb, der skal afholdes af medlemsstaterne til ELFUL uanset programmeringsperioden og med henblik på administrativ effektivitet, bør gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 ændres — |
| --- | --- |

(6)

For at få et fuldstændigt overblik over de beløb, der skal afholdes af medlemsstaterne til ELFUL uanset programmeringsperioden og med henblik på administrativ effektivitet, bør gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 ændres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3 affattes således:

  »Artikel 3
  De beløb, der skal betales af medlemsstaterne som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), er fastsat i bilag III.
  De beløb, der skal betales af medlemsstaterne som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 i forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), er fastsat i bilag IV.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 3 affattes således:

»Artikel 3

De beløb, der skal betales af medlemsstaterne som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), er fastsat i bilag III.

De beløb, der skal betales af medlemsstaterne som følge af anvendelsen af artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 i forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), er fastsat i bilag IV.«

| 2) | Teksten i bilaget til denne afgørelse tilføjes som bilag IV til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926. |
| --- | --- |

2)

Teksten i bilaget til denne afgørelse tilføjes som bilag IV til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2018.

På Kommissionens vegne

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/926 af 29. maj 2017 om afslutning af regnskaberne for medlemsstaternes betalingsorganer vedrørende de udgifter for regnskabsåret 2016, der finansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 140 af 31.5.2017, s. 15).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 af 6. august 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår betalingsorganer og andre organer, økonomisk forvaltning, regnskabsafslutning, regler om kontroller, sikkerhedsstillelse og åbenhed (EUT L 255 af 28.8.2014, s. 59).

3

---

BILAG

»BILAG IV

AFSLUTNING AF BETALINGSORGANERNES REGNSKABER

REGNSKABSÅRET 2016 — ELFUL

Korrektioner i henhold til artikel 54, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013
   (*1)

| Medlemsstat | Valuta | National valuta | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | EUR | — | — |
| BE | EUR | — | — |
| BG (*2) | BGN | — | — |
| CY | EUR | — | — |
| CZ | CZK | 36 969,05 | — |
| DE | EUR | — | 41 455,51 |
| DK (*2) | DKK | | — |
| EE | EUR | — | 233 063,44 |
| ES | EUR | — | 260 699,62 |
| FI | EUR | — | 4 602,87 |
| FR (*2) | EUR | — | 601 073,78 |
| UK | GBP | 9 169,51 | — |
| EL | EUR | — | 34 706,51 |
| HR | HRK | — | — |
| HU (*2) | HUF | — | — |
| IE | EUR | — | 179 494,91 |
| IT (*2) | EUR | | 67 180,48 |
| LT | EUR | — | — |
| LU | EUR | — | — |
| LV | EUR | — | 475,29 |
| MT (*2) | EUR | — | — |
| NL | EUR | — | — |
| PL | PLN | 1 563 681,20 | — |
| PT | EUR | — | 22 273,99 |
| RO | RON | 125 075,98 | — |
| SE | SEK | 378 568,89 | — |
| SI | EUR | — | 497,82 |
| SK (*2) | EUR | — | — |

Medlemsstat

Valuta

National valuta

EUR

AT

EUR

—

—

BE

EUR

—

—

BG (*2)

BGN

—

—

CY

EUR

—

—

CZ

CZK

36 969,05

—

DE

EUR

—

41 455,51

DK (*2)

DKK

—

EE

EUR

—

233 063,44

ES

EUR

—

260 699,62

FI

EUR

—

4 602,87

FR (*2)

EUR

—

601 073,78

UK

GBP

9 169,51

—

EL

EUR

—

34 706,51

HR

HRK

—

—

HU (*2)

HUF

—

—

IE

EUR

—

179 494,91

IT (*2)

EUR

67 180,48

LT

EUR

—

—

LU

EUR

—

—

LV

EUR

—

475,29

MT (*2)

EUR

—

—

NL

EUR

—

—

PL

PLN

1 563 681,20

—

PT

EUR

—

22 273,99

RO

RON

125 075,98

—

SE

SEK

378 568,89

—

SI

EUR

—

497,82

SK (*2)

EUR

—

—

---

(*1)  Kun korrektioner for programmeringsperioden 2007-2013 meddeles i dette bilag.

*1

(*2)  For så vidt angår de betalingsorganer, hvis regnskaber udskilles, anvendes nedsættelsen som fastsat ved artikel 54, stk. 2, når regnskaberne foreslås afsluttet.

*2

---

Berigtigelser

| 28.2.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 56/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 56/66

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 af 1. juni 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 og Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (EØS-relevant tekst)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 175 af 7. juli 2017
  )

Side 135, Bilag IIIA, Tillæg 2, punkt 4.3.5, litra c), nr. ii):

I stedet for:

»

  Formula

  «

læses:

»

  Formula

  «

Side 178, Bilag IIIA, Tillæg 7a, punkt 3.1.2:

I stedet for:

»

  Formula
  , 6, i = 1 to Nt

  «

læses:

»

  Formula
  , i = 1 to Nt

  «

Side 434, Underbilag 2 til Bilag XXI, punkt 3.5, litra b):

I stedet for:

| »b) | Pavailable_i,i < Prequired,j« |
| --- | --- |

»b)

læses:

| »b) | Pavailable_i,j ≥ Prequired,j«. |
| --- | --- |

»b)

---