# Europeiska unionens L 67/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 67 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången9 mars 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 67

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången9 mars 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/343 av den 5 mars 2018 om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/344 av den 14 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kriterier för metoder för värdering av skillnader i behandling i samband med resolution (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/345 av den 14 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kriterierna för metoden för att bedöma värdet av instituts eller enheters tillgångar och skulder (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/346 av den 5 mars 2018 om godkännande av ett preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  ) | 18 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/347 av den 5 mars 2018 om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats för smågrisar och suggor och om ändring av förordningarna (EG) nr 1847/2003 och (EG) nr 2036/2005 (innehavare av godkännandet: Danstar Ferment AG som företräds av Lallemand SAS) (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/348 av den 8 mars 2018 om ett tillfälligt undantag från de regler om förmånsberättigande ursprung som fastställs i delegerad förordning (EU) 2015/2446 avseende tvåhjuliga cyklar och andra cyklar tillverkade i Kambodja i samband med användning, inom ramen för kumulation, av delar med ursprung i Malaysia | 24 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/349 av den 8 mars 2018 om ändring för tvåhundraåttioandra gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 28 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv (EU) 2018/350 av den 8 mars 2018 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG vad gäller miljöriskbedömningen av genetiskt modifierade organismer | 30 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/351 av den 8 mars 2018 om avslag av erbjudanden om åtaganden i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina | 46 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2018/343 av den 5 mars 2018 om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/344 av den 14 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kriterier för metoder för värdering av skillnader i behandling i samband med resolution (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/345 av den 14 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kriterierna för metoden för att bedöma värdet av instituts eller enheters tillgångar och skulder (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/346 av den 5 mars 2018 om godkännande av ett preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  )

Lactobacillus buchneri

1

18

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/347 av den 5 mars 2018 om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats för smågrisar och suggor och om ändring av förordningarna (EG) nr 1847/2003 och (EG) nr 2036/2005 (innehavare av godkännandet: Danstar Ferment AG som företräds av Lallemand SAS) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/348 av den 8 mars 2018 om ett tillfälligt undantag från de regler om förmånsberättigande ursprung som fastställs i delegerad förordning (EU) 2015/2446 avseende tvåhjuliga cyklar och andra cyklar tillverkade i Kambodja i samband med användning, inom ramen för kumulation, av delar med ursprung i Malaysia

24

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/349 av den 8 mars 2018 om ändring för tvåhundraåttioandra gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

28

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv (EU) 2018/350 av den 8 mars 2018 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG vad gäller miljöriskbedömningen av genetiskt modifierade organismer

30

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/351 av den 8 mars 2018 om avslag av erbjudanden om åtaganden i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/343

av den 5 mars 2018

om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 186 jämförd med artikel 218.6 andra stycket a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2005/781/EG (1) godkände rådet ingåendet av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien (2) (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2005/781/EG (1) godkände rådet ingåendet av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien (2) (nedan kallat avtalet).

| (2) | I enlighet med artikel XII i avtalet träder det i kraft den dag då båda parterna skriftligen har meddelat varandra att deras respektive interna förfaranden som är nödvändiga för dess ikraftträdande har slutförts. Avtalet ingås för en inledande period på fem år och kan därefter genom överenskommelse mellan parterna förlängas efter utvärdering under det näst sista året i varje period. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel XII i avtalet träder det i kraft den dag då båda parterna skriftligen har meddelat varandra att deras respektive interna förfaranden som är nödvändiga för dess ikraftträdande har slutförts. Avtalet ingås för en inledande period på fem år och kan därefter genom överenskommelse mellan parterna förlängas efter utvärdering under det näst sista året i varje period.

| (3) | Genom beslut 2012/646/EU (3) godkände rådet att avtalet skulle förlängas med ytterligare fem år. |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 2012/646/EU (3) godkände rådet att avtalet skulle förlängas med ytterligare fem år.

| (4) | I skriftväxlingen mellan parterna av den 14 november 2016 och den 5 januari 2017 bekräftade de sin vilja att förlänga avtalet med ytterligare fem år. |
| --- | --- |

(4)

I skriftväxlingen mellan parterna av den 14 november 2016 och den 5 januari 2017 bekräftade de sin vilja att förlänga avtalet med ytterligare fem år.

| (5) | Förlängningen av avtalet bör godkännas på unionens vägnar. |
| --- | --- |

(5)

Förlängningen av avtalet bör godkännas på unionens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förlängningen av avtalet om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien med en ytterligare period på fem år, godkänns härmed på unionens vägnar.

Artikel 2

Rådets ordförande ska utse den eller de personer som ska ha rätt att, på unionens vägnar, meddela Förbundsrepubliken Brasiliens regering att unionen har slutfört de interna förfaranden som är nödvändiga för förlängningen av avtalet i enlighet med artikel XII.2 i avtalet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 5 mars 2018.

På rådets vägnar

N. DIMOV

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2005/781/EG av den 6 juni 2005 om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien (EUT L 295, 11.11.2005, s. 37).

1

(2)  
  EUT L 295, 11.11.2005, s. 38.

2

(3)  Rådets beslut 2012/646/EU av den 10 oktober 2012 om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien (EUT L 287, 18.10.2012, s. 4).

3

---

FÖRORDNINGAR

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/3

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/344

av den 14 november 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kriterier för metoder för värdering av skillnader i behandling i samband med resolution

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag (1), särskilt artikel 74.4, och

av följande skäl:

| (1) | Det bör finnas bestämmelser som fastställer en metod för värdering som syftar till att avgöra om det föreligger någon skillnad mellan den faktiska behandlingen av aktieägare och borgenärer för vilka en eller flera resolutionsåtgärder vidtagits, och de belopp som dessa aktieägare eller borgenärer skulle ha fått om institutet eller enheten som avses i artikel 1.1 b, c eller d i direktiv 2014/59/EU (enhet) hade omfattats av normala insolvensförfaranden vid den tidpunkt då beslutet att försätta den enheten i resolution antagits i enlighet med artikel 82 i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(1)

Det bör finnas bestämmelser som fastställer en metod för värdering som syftar till att avgöra om det föreligger någon skillnad mellan den faktiska behandlingen av aktieägare och borgenärer för vilka en eller flera resolutionsåtgärder vidtagits, och de belopp som dessa aktieägare eller borgenärer skulle ha fått om institutet eller enheten som avses i artikel 1.1 b, c eller d i direktiv 2014/59/EU (enhet) hade omfattats av normala insolvensförfaranden vid den tidpunkt då beslutet att försätta den enheten i resolution antagits i enlighet med artikel 82 i direktiv 2014/59/EU.

| (2) | Eventuella skillnader i behandling som gör att vissa aktieägares och borgenärers förluster blir större vid ett resolutionsförfarande, bör leda till att dessa aktieägare och borgenärer får rätt till ersättning från finansieringsarrangemangen för resolutionen, i enlighet med artikel 101.1 e i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(2)

Eventuella skillnader i behandling som gör att vissa aktieägares och borgenärers förluster blir större vid ett resolutionsförfarande, bör leda till att dessa aktieägare och borgenärer får rätt till ersättning från finansieringsarrangemangen för resolutionen, i enlighet med artikel 101.1 e i direktiv 2014/59/EU.

| (3) | Efterhandsvärderingen ska utföras av en oberoende person som uppfyller villkoren i artikel 38 i kommissionens delegerade förordning 2016/1075 (2) (värderingsman), snarast möjligt efter det att resolutionsåtgärden eller resolutionsåtgärderna har vidtagits, även om slutförandet av denna eller dessa kan ta viss tid. Värderingen bör grundas på tillgänglig information som är relevant för den tidpunkt då beslutet om att försätta den berörda enheten i resolution antogs, för att på ett lämpligt sätt återspegla de särskilda omständigheter, såsom svåra marknadsförhållanden, som rådde vid tidpunkten för resolutionsbeslutet. Information som erhålls efter tidpunkten för resolutionsbeslutet bör endast användas om det rimligen kan antas att informationen var känd vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

(3)

Efterhandsvärderingen ska utföras av en oberoende person som uppfyller villkoren i artikel 38 i kommissionens delegerade förordning 2016/1075 (2) (värderingsman), snarast möjligt efter det att resolutionsåtgärden eller resolutionsåtgärderna har vidtagits, även om slutförandet av denna eller dessa kan ta viss tid. Värderingen bör grundas på tillgänglig information som är relevant för den tidpunkt då beslutet om att försätta den berörda enheten i resolution antogs, för att på ett lämpligt sätt återspegla de särskilda omständigheter, såsom svåra marknadsförhållanden, som rådde vid tidpunkten för resolutionsbeslutet. Information som erhålls efter tidpunkten för resolutionsbeslutet bör endast användas om det rimligen kan antas att informationen var känd vid den tidpunkten.

| (4) | För att säkerställa en genomgripande och trovärdig värdering bör värderingsmannen få tillgång till all lämplig rättslig dokumentation, inbegripet en lista över alla fordringar och villkorade fordringar på enheten, rankade efter prioritetsordning under normala insolvensförfaranden. Värderingsmannen bör ha möjlighet att inrätta arrangemang för att få tillgång till specialistrådgivning eller expertis om omständigheterna så kräver. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa en genomgripande och trovärdig värdering bör värderingsmannen få tillgång till all lämplig rättslig dokumentation, inbegripet en lista över alla fordringar och villkorade fordringar på enheten, rankade efter prioritetsordning under normala insolvensförfaranden. Värderingsmannen bör ha möjlighet att inrätta arrangemang för att få tillgång till specialistrådgivning eller expertis om omständigheterna så kräver.

| (5) | För att fastställa den behandling som aktieägare och borgenärer skulle ha fått om enheten hade inlett normala insolvensförfaranden bör värderingsmannen fastställa de förväntade tidpunkterna för och beloppet av de nettokassaflöden som varje aktieägare och borgenär skulle ha erhållit från insolvensförfarandena, utan att statligt stöd räknas med, och diskonterat enligt relevanta diskonteringsräntor. Vid fastställandet av sådana estimeringar kan värderingsmannen också hänvisa till nyligen förvärvade erfarenheter från insolvenssituationer för liknande kreditinstitut, om sådan information är tillgänglig och relevant. |
| --- | --- |

(5)

För att fastställa den behandling som aktieägare och borgenärer skulle ha fått om enheten hade inlett normala insolvensförfaranden bör värderingsmannen fastställa de förväntade tidpunkterna för och beloppet av de nettokassaflöden som varje aktieägare och borgenär skulle ha erhållit från insolvensförfarandena, utan att statligt stöd räknas med, och diskonterat enligt relevanta diskonteringsräntor. Vid fastställandet av sådana estimeringar kan värderingsmannen också hänvisa till nyligen förvärvade erfarenheter från insolvenssituationer för liknande kreditinstitut, om sådan information är tillgänglig och relevant.

| (6) | Den faktiska behandling som aktieägare och borgenärer som berörs av en resolution får bör fastställas med beaktande av om dessa aktieägare eller borgenärer har fått ersättning i form av aktier, skuldinstrument eller kontanter till följd av antagandet av resolutionsåtgärden. |
| --- | --- |

(6)

Den faktiska behandling som aktieägare och borgenärer som berörs av en resolution får bör fastställas med beaktande av om dessa aktieägare eller borgenärer har fått ersättning i form av aktier, skuldinstrument eller kontanter till följd av antagandet av resolutionsåtgärden.

| (7) | Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten (EBA) har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten (EBA) har överlämnat till kommissionen.

| (8) | EBA har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, gjort en kostnads-nyttoanalys och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3). |
| --- | --- |

(8)

EBA har genomfört ett öppet offentligt samråd om de förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, gjort en kostnads-nyttoanalys och begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   Vid fastställandet av behandlingen av aktieägare och borgenärer under normala insolvensförfaranden ska värderingen endast grundas på information om sådana fakta och omständigheter som förelåg, och som rimligen kan antas ha varit kända, vid tidpunkten för resolutionsbeslutet och som om de hade varit kända för värderingsmannen skulle ha påverkat beräkningen av enhetens tillgångar och skulder vid den tidpunkten.

I denna förordning avses med tidpunkt för resolutionsbeslut den tidpunkt då beslutet att försätta en enhet i resolution antas i enlighet med artikel 82 i direktiv 2014/59/EU.

2.   Vid fastställandet av den faktiska behandlingen av aktieägare och borgenärer i samband med resolution ska värderingsmannen förlita sig på tillgänglig information avseende de fakta och omständigheter som föreligger vid den eller de tidpunkter för den faktiska behandlingen då aktieägarna och borgenärerna erhåller ersättning (tidpunkt eller tidpunkter för den faktiska behandlingen).

3.   Värderingens referensdatum ska vara tidpunkten för resolutionsbeslutet, som kan skilja sig från tidpunkten för den faktiska behandlingen. I den mån värderingsmannen bedömer att effekten av eventuell diskontering av intäkter är försumbar, får de icke-diskonterade intäkterna vid tidpunkten då resolutionsåtgärden genomförts jämföras direkt med de diskonterade beloppen av sådana hypotetiska intäkter som aktieägare och borgenärer skulle ha erhållit om enheten inlett ett normalt insolvensförfarande vid tidpunkten för resolutionsbeslutet.

Artikel 2

Förteckning över tillgångar och fordringar

1.   Värderingsmannen ska upprätta en förteckning över alla identifierbara och villkorade tillgångar som enheten äger. En sådan förteckning ska innehålla tillgångar från vilka kassaflöden bevisligen kommer eller rimligen kan förväntas.

2.   En lista över alla fordringar och villkorade fordringar på enheten ska göras tillgänglig för värderingsmannen. Listan ska ranka alla fordringar och villkorade fordringar efter deras prioritetsnivåer enligt normala insolvensförfaranden. Värderingsmannen ska ha möjlighet att inrätta arrangemang för specialistrådgivning eller expertis för att avgöra hur förenlig rankingen av fordringar är med tillämplig insolvenslagstiftning.

3.   Intecknade tillgångar och fordringar mot vilka sådana tillgångar ställts som säkerhet ska identifieras separat av värderingsmannen.

Artikel 3

Värderingssteg

Värderingsmannen ska vid fastställandet av huruvida en sådan skillnad i behandling som avses i artikel 74.2 i direktiv 2014/59/EU föreligger bedöma följande:

| a) | Den behandling som de aktieägare och borgenärer som berörs av en vidtagen resolutionsåtgärd, eller det berörda insättningsgarantisystemet, skulle ha fått om enheten hade inlett ett normalt insolvensförfarande vid tidpunkten för resolutionsbeslutet, utan att hänsyn tas till eventuellt extraordinärt offentligt finansiellt stöd. |
| --- | --- |

a)

Den behandling som de aktieägare och borgenärer som berörs av en vidtagen resolutionsåtgärd, eller det berörda insättningsgarantisystemet, skulle ha fått om enheten hade inlett ett normalt insolvensförfarande vid tidpunkten för resolutionsbeslutet, utan att hänsyn tas till eventuellt extraordinärt offentligt finansiellt stöd.

| b) | Värdet av fordringarna som varit föremål för skuldomläggning genom tillämpning av skuldnedskrivningsverktyget eller andra resolutionsbefogenheter eller resolutionsverktyg, eller av andra intäkter som aktieägarna och borgenärerna erhållit vid tidpunkten eller tidpunkterna för den faktiska behandlingen, diskonterat tillbaka till tidpunkten för resolutionsbeslutet om detta bedöms nödvändigt för att möjliggöra en rättvis jämförelse av den behandling som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Värdet av fordringarna som varit föremål för skuldomläggning genom tillämpning av skuldnedskrivningsverktyget eller andra resolutionsbefogenheter eller resolutionsverktyg, eller av andra intäkter som aktieägarna och borgenärerna erhållit vid tidpunkten eller tidpunkterna för den faktiska behandlingen, diskonterat tillbaka till tidpunkten för resolutionsbeslutet om detta bedöms nödvändigt för att möjliggöra en rättvis jämförelse av den behandling som avses i led a.

| c) | Huruvida resultatet av den behandling som avses i led a är högre än resultatet av det värde som avses i led b för varje borgenär i enlighet med prioriteringsnivåerna i normala insolvensförfaranden, som fastställs i enlighet med artikel 2. |
| --- | --- |

c)

Huruvida resultatet av den behandling som avses i led a är högre än resultatet av det värde som avses i led b för varje borgenär i enlighet med prioriteringsnivåerna i normala insolvensförfaranden, som fastställs i enlighet med artikel 2.

Artikel 4

Fastställande av behandlingen av aktieägare och borgenärer under normala insolvensförfaranden

1.   Metoden för den värdering som avses i artikel 3 a ska begränsas till fastställande av det diskonterade beloppet av förväntade kassaflöden under normala insolvensförfaranden.

2.   De förväntade kassaflödena ska diskonteras till den eller de räntesatser som på lämpligt sätt återspeglar tidpunkterna för de förväntade kassaflödena, rådande omständigheter vid tidpunkten för resolutionsbeslutet, riskfria räntesatser, riskpremier för liknande finansiella instrument som emitterats av liknande enheter, marknadsförhållanden eller diskonteringsräntor som tillämpas av potentiella förvärvare samt andra relevanta egenskaper hos det eller de element som värderas (relevant diskonteringsränta). Den relevanta diskonteringsräntan ska inte tillämpas om särskilda räntesatser med relevans för värderingen föreskrivs i tillämplig insolvenslagstiftning eller insolvenspraxis.

3.   Värderingsmannen ska beakta följande vid fastställandet av diskonterade belopp av förväntade kassaflöden under normala insolvensförfaranden:

| a) | Tillämplig insolvenslagstiftning och insolvenspraxis i den berörda jurisdiktionen som kan påverka faktorer såsom förväntad avyttringsperiod eller återvinningsgrad. |
| --- | --- |

a)

Tillämplig insolvenslagstiftning och insolvenspraxis i den berörda jurisdiktionen som kan påverka faktorer såsom förväntad avyttringsperiod eller återvinningsgrad.

| b) | Rimligen förutsebara kostnader som en förvaltare eller insolvensförvaltare skulle haft för förvaltning, transaktioner, drift, avyttring och andra utgifter, samt finansieringskostnader. |
| --- | --- |

b)

Rimligen förutsebara kostnader som en förvaltare eller insolvensförvaltare skulle haft för förvaltning, transaktioner, drift, avyttring och andra utgifter, samt finansieringskostnader.

| c) | Information om insolvensärenden i nära förfluten tid avseende liknande enheter, om sådan finns och är relevant. |
| --- | --- |

c)

Information om insolvensärenden i nära förfluten tid avseende liknande enheter, om sådan finns och är relevant.

4.   För tillgångar som handlas på en aktiv marknad ska värderingsmannen använda observerade priser, utom när särskilda omständigheter hindrar enheten från att avyttra tillgången, till exempel en koncentrerad eller mättad marknad eller marknadsdjupet.

5.   När det gäller tillgångar som inte handlas på en aktiv marknad ska värderingsmannen beakta ett antal faktorer vid fastställandet av belopp och tidpunkter för de förväntade kassaflödena, bland annat

| a) | observerade priser på aktiva marknader där liknande tillgångar handlas, |
| --- | --- |

a)

observerade priser på aktiva marknader där liknande tillgångar handlas,

| b) | observerade priser vid normala insolvensförfaranden eller andra osäkra transaktioner som avser tillgångar av liknande art och med liknande villkor, |
| --- | --- |

b)

observerade priser vid normala insolvensförfaranden eller andra osäkra transaktioner som avser tillgångar av liknande art och med liknande villkor,

| c) | observerade priser i transaktioner som innefattar försäljning av verksamhet eller överföring till ett broinstitut eller en tillgångsförvaltningsenhet i ett resolutionssammanhang som avser liknande enheter, |
| --- | --- |

c)

observerade priser i transaktioner som innefattar försäljning av verksamhet eller överföring till ett broinstitut eller en tillgångsförvaltningsenhet i ett resolutionssammanhang som avser liknande enheter,

| d) | sannolikheten att en tillgång genererar nettolikviditetsinflöden under normala insolvensförfaranden, |
| --- | --- |

d)

sannolikheten att en tillgång genererar nettolikviditetsinflöden under normala insolvensförfaranden,

| e) | förväntade marknadsförhållanden inom en given avyttringsperiod, inbegripet marknadsdjup och marknadens förmåga att omsätta de ifrågavarande volymerna inom den perioden, och |
| --- | --- |

e)

förväntade marknadsförhållanden inom en given avyttringsperiod, inbegripet marknadsdjup och marknadens förmåga att omsätta de ifrågavarande volymerna inom den perioden, och

| f) | att längden på en given avyttringsperiod ska återspegla effekterna av tillämplig insolvenslagstiftning, inbegripet den förväntade längden på likvidationsförfarandet eller de berörda tillgångarnas egenskaper. |
| --- | --- |

f)

att längden på en given avyttringsperiod ska återspegla effekterna av tillämplig insolvenslagstiftning, inbegripet den förväntade längden på likvidationsförfarandet eller de berörda tillgångarnas egenskaper.

6.   Värderingsmannen ska bedöma huruvida enhetens finansiella ställning skulle ha påverkat de förväntade kassaflödena, inbegripet genom restriktioner av förvaltarens möjlighet att förhandla villkor med potentiella köpare.

7.   Om det är möjligt, och med förbehåll för eventuella bestämmelser i relevant insolvenslagstiftning, ska kassaflödena återspegla borgenärernas avtalsstadgade, lagstadgade eller andra juridiska rättigheter eller normala insolvensförfaranden.

8.   De hypotetiska intäkterna från värderingen ska fördelas på aktieägarna och borgenärerna efter deras prioritetsnivå enligt tillämplig insolvenslagstiftning, i enlighet med artikel 3.

9.   Vid fastställandet av beloppet för eventuell skuld som hänför sig till derivatkontrakt utan säkerhet vid insolvens, ska värderingsmannen tillämpa metoderna i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1401 (4) i den utsträckning som är förenlig med insolvenslagstiftning och insolvenspraxis.

Artikel 5

Fastställande av faktisk behandling av aktieägare och borgenärer i samband med resolution

1.   Värderingsmannen ska identifiera alla utestående fordringar efter nedskrivning eller konvertering av kapitalinstrument och efter det att eventuella resolutionsåtgärder tillämpats, och tilldela dessa fordringar till de juridiska och fysiska personer som var enhetens aktieägare och borgenärer vid tidpunkten för resolutionsbeslutet. Värderingsmannen ska – förutom i de fall då de juridiska och fysiska personer som var enhetens aktieägare och borgenärer vid tidpunkten för resolutionsbeslutet erhåller kontant ersättning till följd av resolutionen – fastställa deras faktiska behandling i enlighet med punkterna 2–4.

2.   Om de juridiska och fysiska personer som var enhetens aktieägare och borgenärer vid tidpunkten för resolutionsbeslutet, till följd av resolutionen erhåller ersättning i form av aktier, ska värderingsmannen fastställa deras faktiska behandling genom att estimera totalvärdet av aktier som överförts eller emitterats som ersättning till innehavare av konverterade kapitalinstrument eller till borgenärer som fått sina anspråk nedskrivna. Estimeringen får baseras på det uppskattade marknadspriset utifrån allmänt vedertagna värderingsmetoder.

3.   Om de juridiska och fysiska personer som var enhetens aktieägare och borgenärer vid tidpunkten för resolutionsbeslutet, till följd av resolutionen erhåller ersättning i form av skuldinstrument, ska värderingsmannen fastställa faktisk behandling genom att beakta faktorer såsom förändringar i avtalsstadgade kassaflöden till följd av nedskrivning eller konvertering samt tillämpning av andra resolutionsåtgärder, och den relevanta diskonteringsräntan.

4.   När det gäller eventuella utestående fordringar får värderingsmannen ta hänsyn till observerade priser på aktiva marknader för samma eller liknande instrument som emitterats av enheten som är försatt i resolution eller andra liknande enheter, om sådana priser finns tillgängliga och tillsammans med de faktorer som beskrivs i punkterna 2 och 3.

Artikel 6

Värderingsrapport

Värderingsmannen ska förelägga resolutionsmyndigheten en värderingsrapport som minst ska innehålla följande inslag:

| a) | En sammanfattning av värderingen, inbegripet en presentation av värderingens avgränsningar och källor till osäkerhet. |
| --- | --- |

a)

En sammanfattning av värderingen, inbegripet en presentation av värderingens avgränsningar och källor till osäkerhet.

| b) | En förklaring av de centrala metoder som används och de antaganden som gjorts samt hur känslig värderingen är för dessa val. |
| --- | --- |

b)

En förklaring av de centrala metoder som används och de antaganden som gjorts samt hur känslig värderingen är för dessa val.

| c) | Om så är möjligt, en förklaring till varför värderingen skiljer sig från andra relevanta värderingar, inbegripet sådana resolutionsvärderingar som gjorts i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/345 eller andra regleringsmässiga- eller redovisningsmässiga värderingar. |
| --- | --- |

c)

Om så är möjligt, en förklaring till varför värderingen skiljer sig från andra relevanta värderingar, inbegripet sådana resolutionsvärderingar som gjorts i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/345 eller andra regleringsmässiga- eller redovisningsmässiga värderingar.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1075 av den 23 mars 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU med avseende på tekniska standarder för tillsyn som specificerar innehållet i återhämtningsplaner, resolutionsplaner och koncernresolutionsplaner, de minimikriterier som den behöriga myndigheten ska bedöma när det gäller återhämtningsplaner och koncernåterhämtningsplaner, villkoren för finansiellt stöd inom koncerner, kraven på oberoende värderingsmän, avtalsenligt erkännande av nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter, förfarandena och innehållet för anmälningskrav och underrättelse om uppskjutande samt resolutionskollegiernas operativa funktionssätt (EUT L 184, 8.7.2016, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1401 av den 23 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag med avseende på tekniska tillsynsstandarder för metoder och principer för värdering av skulder som hänför sig till derivat (EUT L 228, 23.8.2016, s. 7).

4

---

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/8

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/345

av den 14 november 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder som specificerar kriterierna för metoden för att bedöma värdet av instituts eller enheters tillgångar och skulder

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag (1), särskilt artikel 36.15, och

av följande skäl:

| (1) | I ett resolutionsscenario är det viktigt att skilja mellan, å ena sidan, en första värdering för att bedöma om villkoren för nedskrivning och konvertering av kapitalinstrument eller villkoren för resolution har uppfyllts, och, å andra sidan, den senare värdering som ligger till grund för beslutet att tillämpa ett eller flera resolutionsverktyg. I samband med den ursprungliga värderingen är det lämpligt att se till att man i bedömningen av huruvida villkoren för resolution eller för nedskrivning av kapitalinstrument är uppfyllda gör en rättvis och realistisk värdering av enhetens tillgångar och skulder. I samband med den senare värdering som ligger till grund för beslutet om resolutionsåtgärder är det viktigt att se till att värderingen av enhetens tillgångar och skulder, som ligger till grund för valet av resolutionsåtgärd och omfattningen av eventuella nedskrivningar eller konverteringar av kapitalinstrument vid den tidpunkt då enheten inte längre är bärkraftig, grundar sig på rättvisa, väl avvägda och realistiska antaganden. |
| --- | --- |

(1)

I ett resolutionsscenario är det viktigt att skilja mellan, å ena sidan, en första värdering för att bedöma om villkoren för nedskrivning och konvertering av kapitalinstrument eller villkoren för resolution har uppfyllts, och, å andra sidan, den senare värdering som ligger till grund för beslutet att tillämpa ett eller flera resolutionsverktyg. I samband med den ursprungliga värderingen är det lämpligt att se till att man i bedömningen av huruvida villkoren för resolution eller för nedskrivning av kapitalinstrument är uppfyllda gör en rättvis och realistisk värdering av enhetens tillgångar och skulder. I samband med den senare värdering som ligger till grund för beslutet om resolutionsåtgärder är det viktigt att se till att värderingen av enhetens tillgångar och skulder, som ligger till grund för valet av resolutionsåtgärd och omfattningen av eventuella nedskrivningar eller konverteringar av kapitalinstrument vid den tidpunkt då enheten inte längre är bärkraftig, grundar sig på rättvisa, väl avvägda och realistiska antaganden.

| (2) | För att säkerställa att denna värdering är rättvis, väl avvägd och realistisk är det viktigt att den inbegriper en uppskattning av effekterna av händelser före en eventuell resolutionsåtgärd eller innan utövandet av befogenheten att skriva ned eller konvertera kapitalinstrument vid tidpunkten då enheten inte längre är bärkraftig, liksom av olika åtgärder som vidtagits av resolutionsmyndigheten. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att denna värdering är rättvis, väl avvägd och realistisk är det viktigt att den inbegriper en uppskattning av effekterna av händelser före en eventuell resolutionsåtgärd eller innan utövandet av befogenheten att skriva ned eller konvertera kapitalinstrument vid tidpunkten då enheten inte längre är bärkraftig, liksom av olika åtgärder som vidtagits av resolutionsmyndigheten.

| (3) | Värderaren bör ha tillgång till relevanta informationskällor och sakkunskap, såsom institutets interna dokumentation, system och modeller. Förmågan hos interna resurser och system att bidra till resolutionsvärderingar bör bedömas av resolutionsmyndigheten som ett led i bedömningen av möjligheten till resolution enligt artikel 15 i direktiv 2014/59/EU. Värderaren bör även tillåtas att träffa överenskommelser om specialistrådgivning eller expertis. Tillgång till specialistrådgivning eller expertis kan till exempel vara relevant för att uppskatta skillnaden i behandling enligt artikel 36.8 i direktiv 2014/59/EU. Resolutionsmyndigheten bör därför vara säker på att värderaren har tillgång antingen till en förteckning över alla fordringar, däribland villkorade fordringar på enheten klassificerade enligt deras rättigheter och prioritet under normala insolvensförfaranden, eller till lämplig juridisk sakkunskap för att upprätta en sådan förteckning. |
| --- | --- |

(3)

Värderaren bör ha tillgång till relevanta informationskällor och sakkunskap, såsom institutets interna dokumentation, system och modeller. Förmågan hos interna resurser och system att bidra till resolutionsvärderingar bör bedömas av resolutionsmyndigheten som ett led i bedömningen av möjligheten till resolution enligt artikel 15 i direktiv 2014/59/EU. Värderaren bör även tillåtas att träffa överenskommelser om specialistrådgivning eller expertis. Tillgång till specialistrådgivning eller expertis kan till exempel vara relevant för att uppskatta skillnaden i behandling enligt artikel 36.8 i direktiv 2014/59/EU. Resolutionsmyndigheten bör därför vara säker på att värderaren har tillgång antingen till en förteckning över alla fordringar, däribland villkorade fordringar på enheten klassificerade enligt deras rättigheter och prioritet under normala insolvensförfaranden, eller till lämplig juridisk sakkunskap för att upprätta en sådan förteckning.

| (4) | Huruvida en enhet fallerar eller sannolikt kommer att fallera kan fastställas antingen av den behöriga myndigheten eller av resolutionsmyndigheten i enlighet med villkoren i artikel 32.1 a i direktiv 2014/59/EU. För att fastställa huruvida ett institut fallerar eller sannolikt kommer att fallera bör den behöriga myndigheten ta hänsyn till den värdering som föreskrivs i kapitel II i denna förordning, om en sådan redan finns tillgänglig, och till de riktlinjer som utfärdats av Europeiska bankmyndigheten (EBA) i enlighet med artikel 32.6 i direktiv 2014/59/EU i syfte att främja konvergens i metoderna för att fastställa detta resolutionsvillkor. |
| --- | --- |

(4)

Huruvida en enhet fallerar eller sannolikt kommer att fallera kan fastställas antingen av den behöriga myndigheten eller av resolutionsmyndigheten i enlighet med villkoren i artikel 32.1 a i direktiv 2014/59/EU. För att fastställa huruvida ett institut fallerar eller sannolikt kommer att fallera bör den behöriga myndigheten ta hänsyn till den värdering som föreskrivs i kapitel II i denna förordning, om en sådan redan finns tillgänglig, och till de riktlinjer som utfärdats av Europeiska bankmyndigheten (EBA) i enlighet med artikel 32.6 i direktiv 2014/59/EU i syfte att främja konvergens i metoderna för att fastställa detta resolutionsvillkor.

| (5) | Värderingar som ska fungera som underlag för den behöriga myndighetens eller resolutionsmyndighetens fastställande av om villkoren för resolution eller för nedskrivning eller konvertering av kapitalinstrument är uppfyllda bör överensstämma med tillämpliga redovisningsstandarder och tillsynsregler. Värderaren bör emellertid ha möjlighet att avvika från de antaganden som gjorts av enhetens ledning och som ligger till grund för dess finansiella rapporter, i den utsträckning dessa avvikelser är förenliga med tillämpliga redovisningsstandarder och tillsynsregler. Vid avvikelser från dessa antaganden bör värderingen grunda sig på bästa tillgängliga information och vara förenlig med befintliga riktlinjer för tillsyn eller andra allmänt erkända tolkningskällor för redovisningsstandarder, för att ge en rättvis och realistisk bild av enhetens finansiella ställning. |
| --- | --- |

(5)

Värderingar som ska fungera som underlag för den behöriga myndighetens eller resolutionsmyndighetens fastställande av om villkoren för resolution eller för nedskrivning eller konvertering av kapitalinstrument är uppfyllda bör överensstämma med tillämpliga redovisningsstandarder och tillsynsregler. Värderaren bör emellertid ha möjlighet att avvika från de antaganden som gjorts av enhetens ledning och som ligger till grund för dess finansiella rapporter, i den utsträckning dessa avvikelser är förenliga med tillämpliga redovisningsstandarder och tillsynsregler. Vid avvikelser från dessa antaganden bör värderingen grunda sig på bästa tillgängliga information och vara förenlig med befintliga riktlinjer för tillsyn eller andra allmänt erkända tolkningskällor för redovisningsstandarder, för att ge en rättvis och realistisk bild av enhetens finansiella ställning.

| (6) | Det bör finnas regler som säkerställer att värderingar vars syfte är att fungera som underlag för valet och utformningen av resolutionsåtgärder eller omfattningen av en nedskrivning och konvertering av kapitalinstrument vid tidpunkten då enheten inte längre är bärkraftig är rättvisa, väl avvägda och realistiska, för att säkerställa att alla förluster redovisats fullt ut vid den tidpunkt då resolutionsverktygen används eller befogenheten att skriva ned eller konvertera relevanta kapitalinstrument utövas. Vilken värderingsgrund som är mest lämplig (hållvärdet eller avyttringsvärdet) beror på de specifika resolutionsåtgärder som övervägs av resolutionsmyndigheten. |
| --- | --- |

(6)

Det bör finnas regler som säkerställer att värderingar vars syfte är att fungera som underlag för valet och utformningen av resolutionsåtgärder eller omfattningen av en nedskrivning och konvertering av kapitalinstrument vid tidpunkten då enheten inte längre är bärkraftig är rättvisa, väl avvägda och realistiska, för att säkerställa att alla förluster redovisats fullt ut vid den tidpunkt då resolutionsverktygen används eller befogenheten att skriva ned eller konvertera relevanta kapitalinstrument utövas. Vilken värderingsgrund som är mest lämplig (hållvärdet eller avyttringsvärdet) beror på de specifika resolutionsåtgärder som övervägs av resolutionsmyndigheten.

| (7) | I värderingar som ska fungera som underlag för valet och utformningen av resolutionsåtgärder eller för omfattningen av nedskrivningen och konverteringen av kapitalinstrument vid tidpunkten då enheten inte längre är bärkraftig är det lämpligen det ekonomiska, och inte det bokförda, värdet som ska bedömas. I dessa värderingar bör hänsyn tas till nuvärdet av kassaflöden som enheten rimligen kan förvänta sig, även om detta kräver avsteg från redovisningsregler eller regler om värdering för tillsynsändamål. |
| --- | --- |

(7)

I värderingar som ska fungera som underlag för valet och utformningen av resolutionsåtgärder eller för omfattningen av nedskrivningen och konverteringen av kapitalinstrument vid tidpunkten då enheten inte längre är bärkraftig är det lämpligen det ekonomiska, och inte det bokförda, värdet som ska bedömas. I dessa värderingar bör hänsyn tas till nuvärdet av kassaflöden som enheten rimligen kan förvänta sig, även om detta kräver avsteg från redovisningsregler eller regler om värdering för tillsynsändamål.

| (8) | Värderingar vars syfte är att fungera som underlag för valet och utformningen av resolutionsåtgärder bör ta hänsyn till att kassaflöden kan uppstå om tillgångar behålls, men samtidigt beakta de potentiella effekterna av resolutionen på framtida kassaflöden och rättvisa, väl avvägda och realistiska antaganden vad gäller andelen uteblivna betalningar och förlusternas storlek. För att fastställa aktievärdet efter konvertering bör värderaren dessutom kunna ta hänsyn till rimliga förväntningar om franchisevärde. |
| --- | --- |

(8)

Värderingar vars syfte är att fungera som underlag för valet och utformningen av resolutionsåtgärder bör ta hänsyn till att kassaflöden kan uppstå om tillgångar behålls, men samtidigt beakta de potentiella effekterna av resolutionen på framtida kassaflöden och rättvisa, väl avvägda och realistiska antaganden vad gäller andelen uteblivna betalningar och förlusternas storlek. För att fastställa aktievärdet efter konvertering bör värderaren dessutom kunna ta hänsyn till rimliga förväntningar om franchisevärde.

| (9) | Om enheten inte kan behålla tillgångarna eller om avyttring anses vara nödvändigt eller lämpligt för att uppnå resolutionsmålen bör värderingen ta hänsyn till att dessa kassaflöden kan uppstå genom avyttring av tillgångar, skulder eller affärsområden, sett över en fastställd avyttringsperiod. |
| --- | --- |

(9)

Om enheten inte kan behålla tillgångarna eller om avyttring anses vara nödvändigt eller lämpligt för att uppnå resolutionsmålen bör värderingen ta hänsyn till att dessa kassaflöden kan uppstå genom avyttring av tillgångar, skulder eller affärsområden, sett över en fastställd avyttringsperiod.

| (10) | Avyttringsvärdet bör i allmänhet anses motsvara det observerbara marknadspriset för en viss tillgång eller grupp av tillgångar och kan innefatta en rabatt som är lämplig sett till mängden tillgångar som överförs. Värderaren bör dock ha möjlighet att i lämpliga fall, med beaktande av de åtgärder som vidtas enligt resolutionsordningen, tillämpa en nedsättning av det observerbara marknadspriset vid fastställandet av avyttringsvärdet för att ta hänsyn till eventuell rabatt vid en påskyndad avyttring. Om det inte finns en likvid marknad för tillgångarna bör avyttringsvärdet fastställas med hänvisning till observerbara priser på marknader för handel med liknande tillgångar eller med hjälp av beräkningsmodeller som använder observerbara marknadsparametrar och tar lämplig hänsyn till rabatter för likviditetsbrist. Om verksamhetsförsäljnings- eller broinstitutsverktyget övervägs får hänsyn tas till rimliga förväntningar om franchisevärde vid fastställandet av avyttringsvärdet. |
| --- | --- |

(10)

Avyttringsvärdet bör i allmänhet anses motsvara det observerbara marknadspriset för en viss tillgång eller grupp av tillgångar och kan innefatta en rabatt som är lämplig sett till mängden tillgångar som överförs. Värderaren bör dock ha möjlighet att i lämpliga fall, med beaktande av de åtgärder som vidtas enligt resolutionsordningen, tillämpa en nedsättning av det observerbara marknadspriset vid fastställandet av avyttringsvärdet för att ta hänsyn till eventuell rabatt vid en påskyndad avyttring. Om det inte finns en likvid marknad för tillgångarna bör avyttringsvärdet fastställas med hänvisning till observerbara priser på marknader för handel med liknande tillgångar eller med hjälp av beräkningsmodeller som använder observerbara marknadsparametrar och tar lämplig hänsyn till rabatter för likviditetsbrist. Om verksamhetsförsäljnings- eller broinstitutsverktyget övervägs får hänsyn tas till rimliga förväntningar om franchisevärde vid fastställandet av avyttringsvärdet.

| (11) | För att i enlighet med artikel 36.8 i direktiv 2014/59/EU säkerställa överensstämmelse mellan uppskattningen av vilken behandling varje klass av aktieägare och borgenärer skulle ha förväntats få om institutet eller enheten hade avvecklats enligt normala insolvensförfaranden, och värderingen efter resolution i enlighet med artikel 74 i detta direktiv, är det viktigt att värderaren i tillämpliga fall använder de kriterier som fastställts för den värderingen. |
| --- | --- |

(11)

För att i enlighet med artikel 36.8 i direktiv 2014/59/EU säkerställa överensstämmelse mellan uppskattningen av vilken behandling varje klass av aktieägare och borgenärer skulle ha förväntats få om institutet eller enheten hade avvecklats enligt normala insolvensförfaranden, och värderingen efter resolution i enlighet med artikel 74 i detta direktiv, är det viktigt att värderaren i tillämpliga fall använder de kriterier som fastställts för den värderingen.

| (12) | En preliminär värdering enligt artikel 36.9 i direktiv 2014/59/EU som ligger till grund för beslut om vidtagande av lämplig resolutionsåtgärd bör omfatta en buffert som syftar till att täcka ytterligare förluster. Bufferten bör baseras på en rättvis, väl avvägd och realistisk bedömning av dessa ytterligare förluster. Besluten och de antaganden som ligger till grund för beräkningen av bufferten bör förklaras och motiveras på tillfredsställande sätt i värderingsrapporten. |
| --- | --- |

(12)

En preliminär värdering enligt artikel 36.9 i direktiv 2014/59/EU som ligger till grund för beslut om vidtagande av lämplig resolutionsåtgärd bör omfatta en buffert som syftar till att täcka ytterligare förluster. Bufferten bör baseras på en rättvis, väl avvägd och realistisk bedömning av dessa ytterligare förluster. Besluten och de antaganden som ligger till grund för beräkningen av bufferten bör förklaras och motiveras på tillfredsställande sätt i värderingsrapporten.

| (13) | När det gäller den värdering som avses i artikel 36.15 a och c i direktiv 2014/59/EU bör värderaren förklara och motivera huvudantaganden, osäkerhetsfaktorer och värderingens känslighet för dessa huvudantaganden och osäkerhetsfaktorer. Betydande skillnader mellan de antaganden som används vid värderingen och de som ligger till grund för redovisnings- eller tillsynsinformation bör, om de är kända av värderaren, inkluderas i värderingsrapporten. I denna rapport bör värderaren även redovisa eventuell ytterligare information som enligt värderaren kan vara till hjälp för resolutionsmyndigheten. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller den värdering som avses i artikel 36.15 a och c i direktiv 2014/59/EU bör värderaren förklara och motivera huvudantaganden, osäkerhetsfaktorer och värderingens känslighet för dessa huvudantaganden och osäkerhetsfaktorer. Betydande skillnader mellan de antaganden som används vid värderingen och de som ligger till grund för redovisnings- eller tillsynsinformation bör, om de är kända av värderaren, inkluderas i värderingsrapporten. I denna rapport bör värderaren även redovisa eventuell ytterligare information som enligt värderaren kan vara till hjälp för resolutionsmyndigheten.

| (14) | De kriterier som fastställs i denna förordning bör enbart gälla de värderingar som anges i artikel 36 i direktiv 2014/59/EU. De bör inte ersätta eller ändra redovisningsprinciper och redovisningsstandarder eller tillsynsregelverk som gäller för enheter i andra sammanhang än resolution. Det bör dock vara möjligt att använda de uppgifter som framkommit vid värderingen för att identifiera enhetens potentiellt felaktiga tillämpning av redovisningsstandarder eller av tillsynsregelverket, eller för att fastställa förändringar i enhetens redovisningsprinciper eller i de antaganden och bedömningar som styr värderingen av tillgångar och skulder. Dessa omständigheter bör till exempel beaktas vid upprättandet av den uppdaterade balansräkningen i enlighet med artikel 36.6 i direktiv 2014/59/EU. För detta ändamål bör värderaren på ett tillfredsställande sätt förklara skillnaderna mellan den nuvarande och den uppdaterade balansräkningen. |
| --- | --- |

(14)

De kriterier som fastställs i denna förordning bör enbart gälla de värderingar som anges i artikel 36 i direktiv 2014/59/EU. De bör inte ersätta eller ändra redovisningsprinciper och redovisningsstandarder eller tillsynsregelverk som gäller för enheter i andra sammanhang än resolution. Det bör dock vara möjligt att använda de uppgifter som framkommit vid värderingen för att identifiera enhetens potentiellt felaktiga tillämpning av redovisningsstandarder eller av tillsynsregelverket, eller för att fastställa förändringar i enhetens redovisningsprinciper eller i de antaganden och bedömningar som styr värderingen av tillgångar och skulder. Dessa omständigheter bör till exempel beaktas vid upprättandet av den uppdaterade balansräkningen i enlighet med artikel 36.6 i direktiv 2014/59/EU. För detta ändamål bör värderaren på ett tillfredsställande sätt förklara skillnaderna mellan den nuvarande och den uppdaterade balansräkningen.

| (15) | Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som EBA har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning baseras på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som EBA har överlämnat till kommissionen.

| (16) | EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, gjort en analys av de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett rådgivande yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2). |
| --- | --- |

(16)

EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, gjort en analys av de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett rådgivande yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   
  värdering
  : antingen den bedömning av en enhets tillgångar och skulder som genomförs av en värderare enligt artikel 36.1 i direktiv 2014/59/EU eller en värdering genomförd av resolutionsmyndigheten eller värderaren, beroende på omständigheterna, i enlighet med artikel 36.2 och 36.9 i detta direktiv.

värdering

b)   
  värderare
  : antingen den oberoende värderingsman i den mening som avses i artikel 38 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1075 (3) eller resolutionsmyndigheten vid genomförandet av en preliminär värdering enligt artikel 36.2 och 36.9 i direktiv 2014/59/EU.

värderare

3

c)   
  enhet
  : ett sådant institut eller en sådan enhet som avses i artikel 1.1 b, c eller d i direktiv 2014/59/EU.

enhet

d)   
  verkligt värde
  : det pris som skulle erhållas vid försäljning av en tillgång eller betalas för att överföra en skuld i en ordnad transaktion mellan marknadsaktörer vid värderingstidpunkten, enligt definitionen i tillämpliga redovisningsregler.

verkligt värde

e)   
  hållvärde
  : nuvärdet, diskonterat med lämplig räntesats, av kassaflöden som enheten rimligen kan förvänta sig enligt rättvisa, väl avvägda och realistiska antaganden om vissa tillgångar och skulder behålls, med hänsyn till faktorer som påverkar kunders eller motparters beteende eller andra värderingsparametrar i samband med resolution.

hållvärde

f)   
  avyttringsvärde
  : den värderingsgrund som avses i artikel 12.5.

avyttringsvärde

g)   
  franchisevärde
  : nettonuvärdet av kassaflöden som rimligen kan förväntas till följd av att tillgångar och skulder eller affärsverksamheter behålls och förlängs samt effekterna av eventuella relevanta affärsmöjligheter, inbegripet de som härrör från de olika resolutionsåtgärder som bedöms av värderaren. Franchisevärdet kan vara högre eller lägre än värdet enligt avtalsvillkoren för tillgångar och skulder på värderingsdagen.

franchisevärde

h)   
  aktievärde
  : ett uppskattat marknadspris för aktier som överförts eller emitterats till följd av tillämpningen av allmänt vedertagna värderingsmetoder. Beroende på vilken typ av tillgångar och verksamhet det rör sig om kan aktievärdet omfatta franchisevärde.

aktievärde

i)   
  värderingsgrund
  : metod för fastställande av de belopp till vilka tillgångar eller skulder redovisas av värderaren.

värderingsgrund

j)   
  resolutionstidpunkt
  : den tidpunkt då beslutet om att försätta en enhet i resolution har antagits i enlighet med artikel 82 i direktiv 2014/59/EU.

resolutionstidpunkt

Artikel 2

Allmänna kriterier

1.   Vid värderingen ska värderaren beakta omständigheter som inverkar på förväntade kassaflöden och diskonteringssatser som gäller för en enhets tillgångar och skulder, och försöka ge en rättvisande bild av enhetens finansiella ställning mot bakgrund av de möjligheter och risker den har att hantera.

2.   Värderaren ska redovisa och motivera de huvudantaganden som använts vid värderingen. Alla betydande avvikelser i värderingen från de antaganden som använts av enhetens ledning vid upprättandet av finansiella rapporter och vid beräkningen av enhetens lagstadgade kapital och kapitalkrav ska göras med stöd av bästa tillgängliga uppgifter.

3.   Värderaren ska tillhandahålla en bästa punktskattning av värdet för en viss tillgång, skuld, eller kombinationer av dessa. I förekommande fall ska resultatet av värderingen också lämnas i form av värdeintervall.

4.   De kriterier som fastställs i denna förordning för värdering av en enhets enskilda tillgångar och skulder ska, allt efter omständigheterna, också tillämpas på värderingen av portföljer eller grupper av tillgångar eller kombinerade tillgångar och skulder, affärsverksamheter eller på enheten som helhet.

5.   Värderingen ska dela in borgenärer i klasser utifrån deras förmånsrätt enligt tillämplig insolvensrätt, och innehålla följande beräkningar:

| a) | Värdet på fordringar i varje klass enligt tillämplig insolvensrätt och, när så är relevant och genomförbart, i enlighet med fordringsägarnas avtalsenliga rättigheter. |
| --- | --- |

a)

Värdet på fordringar i varje klass enligt tillämplig insolvensrätt och, när så är relevant och genomförbart, i enlighet med fordringsägarnas avtalsenliga rättigheter.

| b) | De inkomster varje klass skulle få om enheten hade avvecklats under normala insolvensförfaranden.
  Vid beräkningen av uppskattningar enligt första stycket leden a och b får värderaren, i lämpliga fall, tillämpa de kriterier som anges i artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/344. |
| --- | --- |

b)

De inkomster varje klass skulle få om enheten hade avvecklats under normala insolvensförfaranden.

Vid beräkningen av uppskattningar enligt första stycket leden a och b får värderaren, i lämpliga fall, tillämpa de kriterier som anges i artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/344.

6.   När så är lämpligt och möjligt kan resolutionsmyndigheten, med hänsyn till värderingens tidpunkt och trovärdighet, begära flera värderingar. I ett sådant fall ska resolutionsmyndigheten fastställa kriterierna för hur dessa värderingar ska användas för de ändamål som anges i artikel 36 i direktiv 2014/59/EU.

Artikel 3

Värderingsdag

Värderingsdagen ska vara en av följande tidpunkter:

| a) | Den referensdag som fastställs av värderaren så nära som möjligt före den dag resolutionsmyndigheten förväntas fatta ett beslut om att försätta enheten i resolution eller utöva sin befogenhet att skriva ned eller konvertera kapitalinstrument. |
| --- | --- |

a)

Den referensdag som fastställs av värderaren så nära som möjligt före den dag resolutionsmyndigheten förväntas fatta ett beslut om att försätta enheten i resolution eller utöva sin befogenhet att skriva ned eller konvertera kapitalinstrument.

| b) | Om en definitiv värdering i efterhand enligt artikel 36.10 i direktiv 2014/59/EU genomförs, resolutionstidpunkten. |
| --- | --- |

b)

Om en definitiv värdering i efterhand enligt artikel 36.10 i direktiv 2014/59/EU genomförs, resolutionstidpunkten.

| c) | När det gäller skulder som härrör från derivatkontrakt, den tidpunkt som fastställs i enlighet med artikel 8 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1401 (4). |
| --- | --- |

c)

När det gäller skulder som härrör från derivatkontrakt, den tidpunkt som fastställs i enlighet med artikel 8 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1401 (4).

4

Artikel 4

Informationskällor

Värderingen ska baseras på information som är relevant på värderingsdagen och som värderaren anser vara av betydelse. Utöver enhetens finansiella rapporter, tillhörande revisionsberättelser och lagstadgad rapportering från en period som slutar så nära inpå värderingsdagen som möjligt, kan den relevanta informationen omfatta följande:

| a) | Uppdaterade finansiella rapporter och lagstadgad rapportering som utarbetats av enheten så nära värderingsdagen som möjligt. |
| --- | --- |

a)

Uppdaterade finansiella rapporter och lagstadgad rapportering som utarbetats av enheten så nära värderingsdagen som möjligt.

| b) | En redogörelse för de viktigaste metoder, antaganden och bedömningar som enheten använt för att utarbeta finansiella rapporter och lagstadgad rapportering. |
| --- | --- |

b)

En redogörelse för de viktigaste metoder, antaganden och bedömningar som enheten använt för att utarbeta finansiella rapporter och lagstadgad rapportering.

| c) | Uppgifter i enhetens dokumentation. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter i enhetens dokumentation.

| d) | Relevanta marknadsuppgifter. |
| --- | --- |

d)

Relevanta marknadsuppgifter.

| e) | Slutsatser som dragits av värderaren efter diskussioner med ledningen och revisorer. |
| --- | --- |

e)

Slutsatser som dragits av värderaren efter diskussioner med ledningen och revisorer.

| f) | När sådana finns, tillsynsbedömningar av enhetens finansiella ställning, inklusive information som samlats in enligt artikel 27.1 h i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

f)

När sådana finns, tillsynsbedömningar av enhetens finansiella ställning, inklusive information som samlats in enligt artikel 27.1 h i direktiv 2014/59/EU.

| g) | Branschomfattande bedömningar av tillgångarnas kvalitet, om det är relevant för enhetens tillgångar, samt stresstester. |
| --- | --- |

g)

Branschomfattande bedömningar av tillgångarnas kvalitet, om det är relevant för enhetens tillgångar, samt stresstester.

| h) | Värderingar av jämförbara aktörer, justerade på lämpligt sätt för att ta hänsyn till enhetens särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

h)

Värderingar av jämförbara aktörer, justerade på lämpligt sätt för att ta hänsyn till enhetens särskilda omständigheter.

| i) | Historiska uppgifter, justerade på lämpligt sätt för att eliminera faktorer som inte längre är relevanta och ta hänsyn till andra faktorer som inte påverkat de historiska uppgifterna. |
| --- | --- |

i)

Historiska uppgifter, justerade på lämpligt sätt för att eliminera faktorer som inte längre är relevanta och ta hänsyn till andra faktorer som inte påverkat de historiska uppgifterna.

| j) | Trendanalyser, på lämpligt sätt justerade för att ta hänsyn till enhetens särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

j)

Trendanalyser, på lämpligt sätt justerade för att ta hänsyn till enhetens särskilda omständigheter.

Artikel 5

Effekterna av koncernarrangemang

1.   Om enheten ingår i en koncern ska värderaren ta hänsyn till de effekter som befintliga avtalsenliga koncerninterna stödarrangemang kan ha på värdet av tillgångar och skulder om det mot bakgrund av omständigheterna är troligt att dessa arrangemang kommer att tillämpas.

2.   Värderaren ska endast beakta effekterna av andra formella eller informella arrangemang inom koncernen om det, mot bakgrund av omständigheterna, är troligt att dessa arrangemang kommer att kvarstå om en koncern får en ansträngd finansiell ställning eller försätts i resolution.

3.   Värderaren ska fastställa om en koncernenhets resurser är tillgängliga för att täcka förluster i andra koncernenheter.

Artikel 6

Värderingsrapport

Värderaren ska utarbeta en värderingsrapport till resolutionsmyndigheten som ska innehålla åtminstone följande uppgifter:

| a) | Med undantag för vad som anges i artikel 36.9 i direktiv 2014/59/EU, den information som avses i artikel 36.6 a–c i det direktivet. |
| --- | --- |

a)

Med undantag för vad som anges i artikel 36.9 i direktiv 2014/59/EU, den information som avses i artikel 36.6 a–c i det direktivet.

| b) | Med undantag för vad som anges i artikel 36.9 i direktiv 2014/59/EU, den information som avses i artikel 36.8 i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

b)

Med undantag för vad som anges i artikel 36.9 i direktiv 2014/59/EU, den information som avses i artikel 36.8 i direktiv 2014/59/EU.

| c) | Värderingen av skulder som härrör från derivatinstrument som gjorts i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1401. |
| --- | --- |

c)

Värderingen av skulder som härrör från derivatinstrument som gjorts i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1401.

| d) | En sammanfattning av värderingen, inbegripet en redogörelse för bästa punktskattning, värdeintervall och källor till osäkerhet i värderingen. |
| --- | --- |

d)

En sammanfattning av värderingen, inbegripet en redogörelse för bästa punktskattning, värdeintervall och källor till osäkerhet i värderingen.

| e) | En redogörelse för de viktigaste metoder och antaganden som använts av värderaren vid utförandet av värderingen, hur känslig värderingen är för valet av metoder och antaganden samt, där så är möjligt, en redogörelse för hur dessa metoder och antaganden skiljer sig från de som använts för andra relevanta värderingar, inklusive eventuella preliminära resolutionsvärderingar. |
| --- | --- |

e)

En redogörelse för de viktigaste metoder och antaganden som använts av värderaren vid utförandet av värderingen, hur känslig värderingen är för valet av metoder och antaganden samt, där så är möjligt, en redogörelse för hur dessa metoder och antaganden skiljer sig från de som använts för andra relevanta värderingar, inklusive eventuella preliminära resolutionsvärderingar.

| f) | All ytterligare information som enligt värderaren skulle vara till hjälp för resolutionsmyndigheten eller behörig myndighet vid tillämpningen av artikel 36.1–36.11 i direktiv 2014/59/EU. |
| --- | --- |

f)

All ytterligare information som enligt värderaren skulle vara till hjälp för resolutionsmyndigheten eller behörig myndighet vid tillämpningen av artikel 36.1–36.11 i direktiv 2014/59/EU.

KAPITEL II

KRITERIER FÖR VÄRDERINGEN ENLIGT ARTIKEL 36.4 a

Artikel 7

Allmänna principer

1.   Värderingar enligt artikel 36.4 a i direktiv 2014/59/EU ska baseras på rättvisa och realistiska antaganden och målet vara att säkerställa att förlusterna i respektive scenario redovisas till fullo. Om en sådan värdering är tillgänglig ska den fungera som underlag för den behöriga myndighetens eller resolutionsmyndighetens fastställande av att ett institut fallerar eller sannolikt kommer att fallera i enlighet med artikel 32.1 a i direktiv 2014/59/EU. Värderaren får på grundval av befintliga riktlinjer för tillsyn eller andra allmänt erkända källor vars kriterier bidrar till en rättvis och realistisk värdering av olika typer av tillgångar och skulder, invända mot de antaganden, uppgifter, metoder och bedömningar på vilka enheten grundat sina värderingar i samband med uppfyllandet av krav på finansiell rapportering eller beräkningen av lagstadgat kapital och kapitalkrav och bortse från dem i värderingen.

2.   Värderaren ska fastställa de mest lämpliga värderingsmetoderna, vilka kan utgå från enhetens interna modeller om värderaren anser det vara lämpligt med hänsyn till enhetens typ av ram för riskhantering och kvaliteten på de uppgifter och den information som finns tillgänglig.

3.   Värderingarna ska överensstämma med tillämpliga redovisningsstandarder och tillsynsregler.

Artikel 8

Områden som kräver särskild uppmärksamhet vid värderingen

Värderaren ska särskilt inrikta sig på områden där osäkerheten i värderingen är betydande och som har en betydande inverkan på den samlade värderingen. För dessa områden ska värderaren tillhandahålla resultaten av värderingen i form av bästa punktskattningar och, i förekommande fall, värderingsintervall, enligt föreskrifterna i artikel 2.3. Dessa områden ska omfatta följande:

| a) | Lån eller låneportföljer, de förväntade kassaflöden som beror på en motparts förmåga, vilja eller incitament att fullgöra sina skyldigheter, om dessa förväntningar styrs av antaganden om betalningsförsummelser, sannolikhet för fallissemang, förlust vid fallissemang eller instrumentegenskaper, särskilt om det bekräftas av förlustmönstret för en låneportfölj. |
| --- | --- |

a)

Lån eller låneportföljer, de förväntade kassaflöden som beror på en motparts förmåga, vilja eller incitament att fullgöra sina skyldigheter, om dessa förväntningar styrs av antaganden om betalningsförsummelser, sannolikhet för fallissemang, förlust vid fallissemang eller instrumentegenskaper, särskilt om det bekräftas av förlustmönstret för en låneportfölj.

| b) | Övertagna pantsatta tillgångar, vars kassaflöden påverkas både av tillgångens verkliga värde vid den tidpunkt då enheten övertog säkerheten eller utnyttjade panträtten och av den förväntade utvecklingen av detta värde därefter. |
| --- | --- |

b)

Övertagna pantsatta tillgångar, vars kassaflöden påverkas både av tillgångens verkliga värde vid den tidpunkt då enheten övertog säkerheten eller utnyttjade panträtten och av den förväntade utvecklingen av detta värde därefter.

| c) | Instrument som värderas till verkligt värde där beräkningen av detta verkliga värde i enlighet med redovisnings- eller tillsynskrav om marknadsvärdering eller modellvärdering inte längre är tillämplig eller giltig med hänsyn till omständigheterna. |
| --- | --- |

c)

Instrument som värderas till verkligt värde där beräkningen av detta verkliga värde i enlighet med redovisnings- eller tillsynskrav om marknadsvärdering eller modellvärdering inte längre är tillämplig eller giltig med hänsyn till omständigheterna.

| d) | Goodwill och immateriella tillgångar, där nedskrivningsprövningen kan bero på en subjektiv bedömning, inbegripet rimliga förväntningar på kassaflöden, diskonteringsräntor och avgränsningen för kassagenererande enheter. |
| --- | --- |

d)

Goodwill och immateriella tillgångar, där nedskrivningsprövningen kan bero på en subjektiv bedömning, inbegripet rimliga förväntningar på kassaflöden, diskonteringsräntor och avgränsningen för kassagenererande enheter.

| e) | Rättstvister och regleringsåtgärder, förväntade kassaflöden för vilka osäkerhet i olika hög grad kan råda i fråga om belopp och tidsangivelser. |
| --- | --- |

e)

Rättstvister och regleringsåtgärder, förväntade kassaflöden för vilka osäkerhet i olika hög grad kan råda i fråga om belopp och tidsangivelser.

| f) | Poster som innefattar pensionstillgångar och pensionsskulder samt uppskjutna skatter. |
| --- | --- |

f)

Poster som innefattar pensionstillgångar och pensionsskulder samt uppskjutna skatter.

Artikel 9

Faktorer som påverkar värderingen

1.   Värderaren ska ta hänsyn till allmänna faktorer som kan påverka de huvudantaganden som ligger till grund för värderingen av tillgångar och skulder inom de områden som avses i artikel 8, bland annat följande faktorer:

| a) | De ekonomiska och branschrelaterade omständigheter som inverkar på enheten, inklusive relevant utveckling på marknaden. |
| --- | --- |

a)

De ekonomiska och branschrelaterade omständigheter som inverkar på enheten, inklusive relevant utveckling på marknaden.

| b) | Enhetens affärsmodell och förändringar i dess strategi. |
| --- | --- |

b)

Enhetens affärsmodell och förändringar i dess strategi.

| c) | Enhetens urvalskriterier för tillgångar, inklusive strategier för lånegarantier. |
| --- | --- |

c)

Enhetens urvalskriterier för tillgångar, inklusive strategier för lånegarantier.

| d) | Förhållanden och praxis som sannolikt leder till betalningsstörningar. |
| --- | --- |

d)

Förhållanden och praxis som sannolikt leder till betalningsstörningar.

| e) | Omständigheter som påverkar de parametrar som används för att fastställa riskvägda tillgångar för beräkning av minimikapitalkrav. |
| --- | --- |

e)

Omständigheter som påverkar de parametrar som används för att fastställa riskvägda tillgångar för beräkning av minimikapitalkrav.

| f) | Effekten av enhetens finansiella struktur på dess kapacitet att behålla tillgångar under den förväntade innehavsperioden och dess förmåga att generera förutsägbara kassaflöden. |
| --- | --- |

f)

Effekten av enhetens finansiella struktur på dess kapacitet att behålla tillgångar under den förväntade innehavsperioden och dess förmåga att generera förutsägbara kassaflöden.

| g) | Allmänna eller enhetsspecifika likviditets- eller finansieringsproblem. |
| --- | --- |

g)

Allmänna eller enhetsspecifika likviditets- eller finansieringsproblem.

2.   Värderaren ska tydligt särskilja eventuella väsentliga orealiserade vinster som identifierats under värderingsprocessen, i den mån dessa vinster inte har redovisats i värderingen, och ge tillräcklig information i värderingsrapporten om de exceptionella omständigheter som lett till dessa vinster.

KAPITEL III

KRITERIER FÖR VÄRDERINGEN ENLIGT ARTIKEL 36.4 b, c, d, e, f, g OCH ARTIKEL 36.9, ANDRA STYCKET

Artikel 10

Allmänna principer

1.   Värderaren ska bedöma effekten på värderingen av varje resolutionsåtgärd som resolutionsmyndigheten kan anta som underlag för de beslut som avses i artikel 36.4 b–g i direktiv 2014/59/EU. Resolutionsmyndigheten kan, utan att det påverkar värderarens oberoende, samråda med värderaren för att identifiera de olika resolutionsåtgärder som övervägs av myndigheten, inklusive åtgärder som ingår i resolutionsplanen eller, i förekommande fall, en resolutionsordning.

2.   För att säkerställa en rättvis, väl avvägd och realistisk värdering ska värderaren vid behov och i samråd med resolutionsmyndigheten lägga fram separata värderingar som tar hänsyn till effekterna av tillräckligt många olika resolutionsåtgärder.

3.   Värderaren ska, när resolutionsverktygen tillämpas eller när befogenheten att skriva ned eller konvertera relevanta kapitalinstrument utnyttjas, se till att alla förluster avseende tillgångar i enheten till fullo redovisas i scenarier som är relevanta för de olika resolutionsåtgärder som övervägs.

4.   Om värdena i värderingen väsentligt avviker från de värden som enheten presenterar i sina finansiella rapporter ska värderaren använda antagandena i denna värdering som underlag för att justera de antaganden och redovisningsprinciper som är nödvändiga för att upprätta den uppdaterade balansräkning som krävs enligt artikel 36.6 i direktiv 2014/59/EU på ett sätt som överensstämmer med tillämpliga redovisningsregler. När det gäller förluster som fastställs av värderaren och som inte kan redovisas i den uppdaterade balansräkningen ska värderaren ange beloppet, redogöra för skälen bakom fastställandet av förlusterna, hur sannolikt det är att de kommer att uppstå och över vilken tidsrymd.

5.   När kapitalinstrument eller andra skulder omvandlas till aktier ska en värdering göras för att uppskatta aktievärdet, efter konvertering, hos nya aktier som överförs eller emitteras som ersättning till innehavare av konverterade kapitalinstrument eller andra borgenärer. Denna beräkning ska ligga till grund för fastställandet av konverteringskursen eller konverteringskurserna i enlighet med artikel 50 i direktiv 2014/59/EU.

Artikel 11

Val av värderingsgrund

1.   Vid valet av lämpligaste värderingsgrund eller värderingsgrunder ska värderaren ta hänsyn till de olika resolutionsåtgärder som ska granskas i enlighet med artikel 10.1.

2.   Värderaren ska fastställa de kassaflöden som enheten på grundval av rättvisa, väl avvägda och realistiska antaganden kan förvänta sig från befintliga tillgångar och skulder efter antagandet av den eller de resolutionsåtgärder som undersökts, diskonterade med en lämplig räntesats fastställd i enlighet med punkt 6.

3.   Kassaflöden ska fastställas på lämplig aggregeringsnivå, allt ifrån enskilda tillgångar och skulder till portföljer eller affärsverksamheter, med vederbörlig hänsyn till skillnaderna i riskprofil.

4.   Om de resolutionsåtgärder som avses i artikel 10.1 kräver att tillgångar och skulder behålls av en enhet som fortlever ska värderaren använda hållvärdet som lämplig värderingsgrund. Hållvärdet kan, om det anses vara rättvist, väl avvägt och realistiskt, indikera en normalisering av marknadsvillkoren.

Hållvärdet får inte användas som värderingsgrund om tillgångar överförs till en tillgångsförvaltningsenhet enligt artikel 42 i direktiv 2014/59/EU eller till ett broinstitut enligt artikel 40 i detta direktiv, eller om verksamhetsförsäljningsverktyget används i enlighet med artikel 38 i direktiv 2014/59/EU.

5.   Om de resolutionsåtgärder som avses i artikel 10.1 innebär att försäljning av tillgångar övervägs ska de förväntade kassaflödena motsvara de avyttringsvärden som föreskrivs för den förväntade avyttringen.

6.   Diskonteringsräntan ska fastställas med hänsyn till tidpunkten för kassaflöden, riskprofil, finansieringskostnader och marknadsförhållanden för den tillgång eller skuld som värderas, den avyttringsstrategi som övervägs och enhetens finansiella ställning efter resolutionen.

Artikel 12

Särskilda faktorer i samband med uppskattning och diskontering av förväntade kassaflöden

1.   För att beräkna kassaflöden ska värderaren tillämpa sin sakkunskap för att fastställa centrala egenskaper hos de tillgångar och skulder som värderas. Värderaren ska också tillämpa sin sakkunskap för att fastställa hur en förlängning, potentiell förnyelse eller refinansiering, successiv avveckling eller avyttring av dessa tillgångar eller skulder på det sätt som förutses i den undersökta resolutionsåtgärden påverkar dessa kassaflöden.

2.   Om resolutionsåtgärden förutser att en enhet behåller en tillgång eller skuld eller fortsätter att driva en affärsverksamhet, får värderaren ta hänsyn till faktorer som eventuellt kan påverka de framtida kassaflödena, inklusive följande:

| a) | Ändringar i antaganden eller förväntningar jämfört med dem som gällde på värderingsdagen, i överensstämmelse med historiska trender på lång sikt och en rimlig tidsrymd som överensstämmer med den planerade innehavsperioden för tillgångar eller för enhetens återhämtning. |
| --- | --- |

a)

Ändringar i antaganden eller förväntningar jämfört med dem som gällde på värderingsdagen, i överensstämmelse med historiska trender på lång sikt och en rimlig tidsrymd som överensstämmer med den planerade innehavsperioden för tillgångar eller för enhetens återhämtning.

| b) | Ytterligare eller alternativa underlag eller metoder för värdering som anses lämpliga av värderaren och som överensstämmer med denna förordning, bland annat i samband med bedömningen av aktievärdet efter konvertering. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare eller alternativa underlag eller metoder för värdering som anses lämpliga av värderaren och som överensstämmer med denna förordning, bland annat i samband med bedömningen av aktievärdet efter konvertering.

3.   När det gäller grupper av tillgångar och skulder eller affärsverksamheter vars successiva avveckling är planerad ska värderaren ta hänsyn till kostnaderna och nyttan av denna process.

4.   Om en enhets situation innebär att det inte kan behålla en tillgång eller fortsätta att driva en affärsverksamhet, eller om resolutionsmyndigheten av annat skäl anser att försäljningen är nödvändig för att nå resolutionsmålen, ska de förväntade kassaflödena referera till de avyttringsvärden som förväntas inom en viss avyttringsperiod.

5.   Avyttringsvärdet ska fastställas av värderaren på grundval av de kassaflöden, minus avyttringskostnader och minus det förväntade värdet av ställda garantier, som enheten under rådande marknadsförhållanden rimligen kan förvänta sig genom en ordnad försäljning eller överföring av tillgångar eller skulder. I förekommande fall kan värderaren, med beaktande av de åtgärder som vidtas enligt resolutionsordningen, fastställa avyttringsvärdet genom att tillämpa en nedsättning av det observerbara marknadspriset för denna försäljning eller överföring för att ta hänsyn till en eventuell rabatt vid påskyndad avyttring. För att fastställa avyttringsvärdet för tillgångar för vilka det inte finns en likvid marknad ska värderaren ta hänsyn till observerbara priser på marknader för handel med liknande tillgångar eller beräkningsmodeller som använder observerbara marknadsparametrar, med lämpligt avdrag för likviditetsbrist.

6.   Värderaren ska ta hänsyn till faktorer som kan påverka avyttringsvärden och avyttringsperioder, däribland följande:

| a) | Avyttringsvärden och avyttringsperioder som har observerats i liknande transaktioner, justerade på lämpligt sätt för att ta hänsyn till skillnader i affärsmodell och finansiell struktur mellan parterna i dessa transaktioner. |
| --- | --- |

a)

Avyttringsvärden och avyttringsperioder som har observerats i liknande transaktioner, justerade på lämpligt sätt för att ta hänsyn till skillnader i affärsmodell och finansiell struktur mellan parterna i dessa transaktioner.

| b) | Fördelar eller nackdelar med en viss transaktion som är specifika för de berörda parterna eller för en undergrupp av marknadsaktörer. |
| --- | --- |

b)

Fördelar eller nackdelar med en viss transaktion som är specifika för de berörda parterna eller för en undergrupp av marknadsaktörer.

| c) | Särskilda egenskaper hos en tillgång eller affärsverksamhet som endast är relevanta för en potentiell köpare, eller för en undergrupp av marknadsaktörer. |
| --- | --- |

c)

Särskilda egenskaper hos en tillgång eller affärsverksamhet som endast är relevanta för en potentiell köpare, eller för en undergrupp av marknadsaktörer.

| d) | De sannolika effekterna av den förväntade försäljningen på enhetens franchisevärde. |
| --- | --- |

d)

De sannolika effekterna av den förväntade försäljningen på enhetens franchisevärde.

7.   Vid bedömning av affärsverksamheters värde i samband med användning av verksamhetsförsäljnings- eller broinstitutsverktyget får värderaren ta hänsyn till rimliga förväntningar om franchisevärde. Ett sådant förväntat franchisevärde ska omfatta det värde som följer av en förnyelse av tillgångar, av en refinansiering av en öppen portfölj, eller av en förlängning av eller återupptagen verksamhet inom ramen för resolutionsåtgärderna.

8.   En värderare som gör bedömningen att det inte finns några realistiska utsikter att avyttra en tillgång eller affärsverksamhet ska inte vara skyldig att fastställa avyttringsvärdet, men ska beräkna relaterade kassaflöden på grundval av den aktuella utvecklingen vad gäller förlängning eller successiv avveckling. Denna bestämmelse ska inte gälla verktyget för avskiljande av tillgångar eller verksamhetsförsäljningsverktyget.

9.   För delar av en grupp av tillgångar eller av en affärsverksamhet som sannolikt kommer att avvecklas inom ramen för normala insolvensförfaranden får värderaren ta hänsyn till avyttringsvärden och avyttringsperioder som har observerats i auktioner rörande liknande tillgångar och villkor. I fastställandet av förväntade kassaflöden ska hänsyn tas till likviditetsbrist, avsaknad av tillförlitliga indata för att bestämma avyttringsvärden och det därav följande behovet av att använda värderingsmetoder som bygger på icke observerbara indata.

Artikel 13

Metod för beräkning och införande av en buffert för ytterligare förluster

1.   För att hantera osäkerheten i preliminära värderingar som utförts i enlighet med artikel 36.4 b–g i direktiv 2014/59/EU ska värderaren inkludera en buffert i värderingen för att ta hänsyn till sakförhållanden och omständigheter som pekar på ytterligare förluster vid en tidpunkt och i en omfattning som omgärdas av osäkerhet. För att undvika dubbelräkning av denna osäkerhet ska värderaren förklara och motivera de antaganden som ligger till grund för beräkningen av bufferten på ett tillfredsställande sätt.

2.   För att fastställa buffertens storlek ska värderaren identifiera faktorer som kan påverka förväntade kassaflöden till följd av resolutionsåtgärder som sannolikt kommer att vidtas.

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 får värderaren extrapolera förluster som beräknats för en del av enhetens tillgångar till resten av enhetens balansräkning. I förekommande fall får uppskattade genomsnittliga förluster för inbördes konkurrenters tillgångar också extrapoleras, med förbehåll för nödvändiga justeringar för olikheter i affärsmodell och finansiell struktur.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1075 av den 23 mars 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU med avseende på tekniska standarder för tillsyn som specificerar innehållet i återhämtningsplaner, resolutionsplaner och koncernresolutionsplaner, de minimikriterier som den behöriga myndigheten ska bedöma när det gäller återhämtningsplaner och koncernåterhämtningsplaner, villkoren för finansiellt stöd inom koncerner, kraven på oberoende värderingsmän, avtalsenligt erkännande av nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter, förfarandena och innehållet för anmälningskrav och underrättelse om uppskjutande samt resolutionskollegiernas operativa funktionssätt (EUT L 184, 8.7.2016, s. 1).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1401 av den 23 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag med avseende på tekniska tillsynsstandarder för metoder och principer för värdering av skulder som hänför sig till derivat (EUT L 228, 23.8.2016, s. 7).

4

---

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/18

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/346

av den 5 mars 2018

om godkännande av ett preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) som fodertillsats för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Denna ansökan gäller godkännande av ett preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter. |
| --- | --- |

(3)

Denna ansökan gäller godkännande av ett preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 4 juli 2017 (2) att preparatet av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) under de föreslagna användningsvillkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten drog också slutsatsen att preparatet kan förbättra produktionen av ensilage av lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat fodermaterial. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 4 juli 2017 (2) att preparatet av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) under de föreslagna användningsvillkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten drog också slutsatsen att preparatet kan förbättra produktionen av ensilage av lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat fodermaterial. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):7, artikelnr 4934.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU tillsats/kg färskt material |
| Tekniska tillsatser: ensileringstillsatser. |
| 1k20758 | Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733)

  Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar: EN 15787
  Identifiering av fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) | Alla djurarter | — | — | — | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU tillsats/kg färskt material

Tekniska tillsatser: ensileringstillsatser.

1k20758

Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733)

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar: EN 15787

Identifiering av fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor.

| 2. | Lägsta halt av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av Lactobacillus buchneri (NRRL B-50733) när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

29 mars 2028

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/347

av den 5 mars 2018

om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats för smågrisar och suggor och om ändring av förordningarna (EG) nr 1847/2003 och (EG) nr 2036/2005 (innehavare av godkännandet: Danstar Ferment AG som företräds av Lallemand SAS)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 godkändes utan tidsbegränsning som fodertillsats för smågrisar genom kommissionens förordning (EG) nr 1847/2003 (3) och för suggor genom kommissionens förordning (EG) nr 2036/2005 (4). Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 godkändes utan tidsbegränsning som fodertillsats för smågrisar genom kommissionens förordning (EG) nr 1847/2003 (3) och för suggor genom kommissionens förordning (EG) nr 2036/2005 (4). Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | En ansökan om en ny utvärdering av preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats för suggor och smågrisar har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att denna tillsats skulle införas i kategorin ”zootekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om en ny utvärdering av preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats för suggor och smågrisar har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att denna tillsats skulle införas i kategorin ”zootekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 20 april 2016 och den 4 juli 2017 (5) att preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Den konstaterade också att tillsatsen är effektiv för suggor genom att den gynnar diande smågrisar och avvanda smågrisar då den avsevärt förbättrar förhållandet mellan foderintag och viktökning. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 20 april 2016 och den 4 juli 2017 (5) att preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Den konstaterade också att tillsatsen är effektiv för suggor genom att den gynnar diande smågrisar och avvanda smågrisar då den avsevärt förbättrar förhållandet mellan foderintag och viktökning. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Förordningarna (EG) nr 1847/2003 och (EG) nr 2036/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordningarna (EG) nr 1847/2003 och (EG) nr 2036/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”medel som stabiliserar tarmfloran” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ändring av förordning (EG) nr 1847/2003

Förordning (EG) nr 1847/2003 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska utgå. |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska utgå.

| 2. | Bilaga II ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II ska utgå.

Artikel 3

Ändring av förordning (EG) nr 2036/2005

I bilaga I till förordning (EG) nr 2036/2005 ska post E1703 utgå.

Artikel 4

Övergångsbestämmelser

Preparatet som anges i bilagan och de förblandningar innehållande preparatet som har framställts och märkts före den 29 september 2018 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 29 mars 2018 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1847/2003 av den 20 oktober 2003 om provisoriskt godkännande av ett nytt användningsområde för en fodertillsats och om permanent godkännande av en redan godkänd fodertillsats (EUT L 269, 21.10.2003, s. 3).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 2036/2005 av den 14 december 2005 om permanent godkännande av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av ett nytt användningsområde för några redan godkända fodertillsatser (EUT L 328, 15.12.2005, s. 13).

4

(5)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):6, artikelnr 4478 och EFSA Journal, vol. 15(2017):7, artikelnr 4932.

5

EFSA Journal

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran |
| 4d1703 | Danstar Ferment AG, som företräds av Lallemand SAS | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som innehåller minst






  — | 1 × 1010 CFU/g tillsats (i kapselform) |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran

4d1703

Danstar Ferment AG, som företräds av Lallemand SAS

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som innehåller minst

—

1 × 1010 CFU/g tillsats (i kapselform)

| — | 2 × 1010 CFU/g tillsats (i annan form än kapsel) |
| --- | --- |

—

2 × 1010 CFU/g tillsats (i annan form än kapsel)

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

Analysmetod
   (1)

Räkning: ingjutningsmetod med användning av agar med kloramfenikol, dextros och jästextrakt (EN 15789:2009)

Identifiering: polymeraskedjereaktion (PCR) (15790:2008).

Suggor

Avvanda smågrisar

—

1 × 109

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

| 3. | För användning till suggor för att gynna diande smågrisar. |
| --- | --- |

3.

För användning till suggor för att gynna diande smågrisar.

| 4. | För användning till avvanda smågrisar upp till ca 35 kg. |
| --- | --- |

4.

För användning till avvanda smågrisar upp till ca 35 kg.

29 mars 2028

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/348

av den 8 mars 2018

om ett tillfälligt undantag från de regler om förmånsberättigande ursprung som fastställs i delegerad förordning (EU) 2015/2446 avseende tvåhjuliga cyklar och andra cyklar tillverkade i Kambodja i samband med användning, inom ramen för kumulation, av delar med ursprung i Malaysia

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 64.6 och 66 b, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 (2) beviljade unionen Kambodja allmänna tullförmåner. Det allmänna preferenssystemet började tillämpas den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 (2) beviljade unionen Kambodja allmänna tullförmåner. Det allmänna preferenssystemet började tillämpas den 1 januari 2014.

| (2) | I förordning (EU) nr 952/2013 fastställs möjligheten att, under vissa klart definierade omständigheter och för vissa varor, bevilja undantag från reglerna om förmånsberättigande ursprung för förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. Enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (3) kan regional kumulation bara tillämpas inom samma regionala grupp på länder som vid tidpunkten för exporten till unionen är förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 952/2013 fastställs möjligheten att, under vissa klart definierade omständigheter och för vissa varor, bevilja undantag från reglerna om förmånsberättigande ursprung för förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet. Enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (3) kan regional kumulation bara tillämpas inom samma regionala grupp på länder som vid tidpunkten för exporten till unionen är förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet.

| (3) | Den 13 oktober 2016 inkom Kambodja med en begäran om en treårig förlängning av ett undantag som beviljats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 822/2014 (4). Det undantaget innebar att Kambodja, för fastställandet av ursprunget för cyklar enligt HS-nummer 8712 som importeras till unionen från Kambodja, fick betrakta delar med ursprung i Malaysia som material med ursprung i Kambodja inom ramen för regional kumulation enligt det allmänna preferenssystemet, trots att Malaysia inte var ett förmånsland inom det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Den 13 oktober 2016 inkom Kambodja med en begäran om en treårig förlängning av ett undantag som beviljats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 822/2014 (4). Det undantaget innebar att Kambodja, för fastställandet av ursprunget för cyklar enligt HS-nummer 8712 som importeras till unionen från Kambodja, fick betrakta delar med ursprung i Malaysia som material med ursprung i Kambodja inom ramen för regional kumulation enligt det allmänna preferenssystemet, trots att Malaysia inte var ett förmånsland inom det allmänna preferenssystemet.

| (4) | I sin begäran framhöll Kambodja att landets cykelindustri gjort stora ansträngningar för att i ökande utsträckning efterleva unionens ursprungsregler för de minst utvecklade länderna (enligt bilaga 22–03 till delegerade förordning (EU) 2015/2446), enligt vilka högst 70 % av de material som används i tillverkningen av produkten får importeras från andra länder för att produkten ska anses ha ursprung i det minst utvecklade landet. Kambodja konstaterade dock att det behövs mer tid för att industrin fullt ut ska kunna efterleva unionens ursprungsregler för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

(4)

I sin begäran framhöll Kambodja att landets cykelindustri gjort stora ansträngningar för att i ökande utsträckning efterleva unionens ursprungsregler för de minst utvecklade länderna (enligt bilaga 22–03 till delegerade förordning (EU) 2015/2446), enligt vilka högst 70 % av de material som används i tillverkningen av produkten får importeras från andra länder för att produkten ska anses ha ursprung i det minst utvecklade landet. Kambodja konstaterade dock att det behövs mer tid för att industrin fullt ut ska kunna efterleva unionens ursprungsregler för de minst utvecklade länderna.

| (5) | Genom en skrivelse av den 17 februari 2017 begärde kommissionen att Kambodja skulle lämna ytterligare information. Den 15 juni 2017 svarade Kambodja på denna begäran, varpå landets ansökan ansågs vara fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 17 februari 2017 begärde kommissionen att Kambodja skulle lämna ytterligare information. Den 15 juni 2017 svarade Kambodja på denna begäran, varpå landets ansökan ansågs vara fullständig.

| (6) | I sitt svar visade Kambodja att insatser gjorts för att göra cykelindustrin mer oberoende genom investeringar för att inrätta ytterligare produktionslinjer (t.ex. för ramar, lackering, svetsning eller fälgar). Kambodja uppgav också att tillverkarna uppmuntrats att köpa cykeltillbehör och förpackningsmaterial från lokala leverantörer i syfte att öka det mervärde som skapas i Kambodja. Kambodja har nu därmed sin egen strategi för att locka investerare att upprätta industrikluster i särskilda ekonomiska zoner för att stödja cykelindustrin. |
| --- | --- |

(6)

I sitt svar visade Kambodja att insatser gjorts för att göra cykelindustrin mer oberoende genom investeringar för att inrätta ytterligare produktionslinjer (t.ex. för ramar, lackering, svetsning eller fälgar). Kambodja uppgav också att tillverkarna uppmuntrats att köpa cykeltillbehör och förpackningsmaterial från lokala leverantörer i syfte att öka det mervärde som skapas i Kambodja. Kambodja har nu därmed sin egen strategi för att locka investerare att upprätta industrikluster i särskilda ekonomiska zoner för att stödja cykelindustrin.

| (7) | Kambodja understryker att det är viktigt med ytterligare tid för att upprätthålla dynamiken i den kambodjanska cykelindustrin och för att nya projekt ska kunna få effekt, särskilt när det gäller främjande av investeringar i andra medlemsstater i Asean, som kommer att bidra till att tillgodose den kambodjanska cykelindustrins behov när det gäller kvalitet och pris på cykeldelar. |
| --- | --- |

(7)

Kambodja understryker att det är viktigt med ytterligare tid för att upprätthålla dynamiken i den kambodjanska cykelindustrin och för att nya projekt ska kunna få effekt, särskilt när det gäller främjande av investeringar i andra medlemsstater i Asean, som kommer att bidra till att tillgodose den kambodjanska cykelindustrins behov när det gäller kvalitet och pris på cykeldelar.

| (8) | Det framgår av denna ytterligare information att Kambodjas cykelindustri nu åtnjuter en tillfredsställande grad av oberoende, och de siffror som presenteras i rapporten visar att en kontinuerlig efterlevnad av de ursprungsregler som medger användning av upp till 70 % icke-ursprungsmaterial nu är inom räckhåll. Med tanke på denna förbättring är det inte nödvändigt att förlänga detta undantag under lång tid eller att låta ett stort antal enheter som importeras till unionen omfattas av undantaget. Eftersom undantaget för 2016 avsåg 150 000 enheter kommer 100 000 enheter att vara tillräckligt för att stödja Kambodja när det gäller att göra landets industri helt oberoende. |
| --- | --- |

(8)

Det framgår av denna ytterligare information att Kambodjas cykelindustri nu åtnjuter en tillfredsställande grad av oberoende, och de siffror som presenteras i rapporten visar att en kontinuerlig efterlevnad av de ursprungsregler som medger användning av upp till 70 % icke-ursprungsmaterial nu är inom räckhåll. Med tanke på denna förbättring är det inte nödvändigt att förlänga detta undantag under lång tid eller att låta ett stort antal enheter som importeras till unionen omfattas av undantaget. Eftersom undantaget för 2016 avsåg 150 000 enheter kommer 100 000 enheter att vara tillräckligt för att stödja Kambodja när det gäller att göra landets industri helt oberoende.

| (9) | Såsom Kambodja förklarade i sin begäran är dock ett fullständigt utnyttjande av undantaget beroende av säsongsrytmen, som innebär att perioden för beställning av delar (oktober–december) skiljer sig från perioden för import av dessa delar från andra länder (från maj det påföljande året till mars det tredje året). Det verkar därför vara nödvändigt att fastställa en tillräckligt lång tidsperiod för att undantaget ska vara till nytta. Av samma skäl bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(9)

Såsom Kambodja förklarade i sin begäran är dock ett fullständigt utnyttjande av undantaget beroende av säsongsrytmen, som innebär att perioden för beställning av delar (oktober–december) skiljer sig från perioden för import av dessa delar från andra länder (från maj det påföljande året till mars det tredje året). Det verkar därför vara nödvändigt att fastställa en tillräckligt lång tidsperiod för att undantaget ska vara till nytta. Av samma skäl bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| (10) | För att tillämpningen av undantaget ska kunna övervakas effektivt måste det krävas att Kambodjas myndigheter regelbundet lämnar uppgifter till kommissionen om ursprungscertifikat formulär A som har utfärdats inom ramen för undantaget. |
| --- | --- |

(10)

För att tillämpningen av undantaget ska kunna övervakas effektivt måste det krävas att Kambodjas myndigheter regelbundet lämnar uppgifter till kommissionen om ursprungscertifikat formulär A som har utfärdats inom ramen för undantaget.

| (11) | Undantaget bör gälla för alla produkter enligt HS-nummer 8712 som använder delar enligt HS-nummer 8714 med ursprung i Malaysia. |
| --- | --- |

(11)

Undantaget bör gälla för alla produkter enligt HS-nummer 8712 som använder delar enligt HS-nummer 8714 med ursprung i Malaysia.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Genom undantag från artikel 55.2 a i delegerad förordning (EU) 2015/2446 ska Kambodja ha rätt att tillämpa regional kumulation av ursprung i enlighet med avdelning II kapitel 1 avsnitt 2 i delegerad förordning (EU) 2015/2446 vid användning av delar enligt HS-nummer 8714 med ursprung i Malaysia för tillverkning av tvåhjuliga cyklar och andra cyklar enligt HS-nummer 8712 som ska exporteras till unionen.

2.   Ursprungsintygen för de delar som avses i punkt 1 ska upprättas i enlighet med bestämmelserna i avdelning II kapitel 2 avsnitt 2 underavsnitt 2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (5).

Artikel 2

Undantaget enligt artikel 1 ska gälla för produkter enligt HS-nummer 8712 som exporteras från Kambodja och som deklareras för övergång till fri omsättning i unionen under den period och upp till de kvantiteter som anges i bilagan.

Artikel 3

De kvantiteter som anges i bilagan till den här förordningen ska förvaltas i enlighet med artiklarna 49–54 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 4

Fält nr 4 i de ursprungscertifikat formulär A som utfärdas av de behöriga myndigheterna i Kambodja eller de ursprungsförsäkringar som upprättas av exportörer registrerade i Kambodja med avseende på de produkter som avses i artikel 2 ska innehålla följande uppgift:

| — | ”Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) 2018/348”. |
| --- | --- |

—

”Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) 2018/348”.

De behöriga myndigheterna i Kambodja ska i slutet av månaden efter varje kvartal sända kommissionen en kvartalsrapport om de kvantiteter av produkter enligt artikel 2 för vilka ursprungscertifikat formulär A utfärdats och ange certifikatens löpnummer.

Artikel 5

De behöriga myndigheterna i Kambodja ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att artiklarna 1 och 4 efterlevs och för att införa och upprätthålla administrativa strukturer och system för att säkerställa en korrekt tillämpning av det undantag som avses i artikel 1 liksom administrativt samarbete, både med myndigheterna i Malaysia och med Europeiska kommissionen och tullmyndigheterna i unionens medlemsstater, i enlighet med vad som anges i avdelning II kapitel 2 avsnitt 2 underavsnitt 2 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 822/2014 av den 28 juli 2014 om undantag från förordning (EEG) nr 2454/93 vad gäller ursprungsreglerna, enligt det allmänna preferenssystemet, för cyklar tillverkade i Kambodja i samband med användning, inom ramen för kumulation, av cykeldelar med ursprung i Malaysia (EUT L 223, 29.7.2014, s. 19).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

5

---

BILAGA

| Löpnummer | KN-nummer | Varubeskrivning | Period | Kvantitet (i enheter) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.8094 | 8712 | Tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), utan motor | 9 mars 2018 – 31 december 2019 | 100 000 |

Löpnummer

KN-nummer

Varubeskrivning

Period

Kvantitet (i enheter)

09.8094

8712

Tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar), utan motor

9 mars 2018 – 31 december 2019

100 000

---

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/349

av den 8 mars 2018

om ändring för tvåhundraåttioandra gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser i enlighet med den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser i enlighet med den förordningen.

| (2) | Den 6 mars 2018 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till tre poster i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 6 mars 2018 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till tre poster i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(3)

För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  
  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:






  (a) | ”Salim Mustafa Muhammad Al-Mansur (alias: a) Salim Mustafa Muhammad Mansur Al-Ifri, b) Saleem Al-Ifri, c) Salim Mansur Mustafa, d) Salim Mansur, e) Hajji Salim Al-Shaklar). Födelsedatum: a) 20 februari 1962, b) 1959. Födelseort: a) Bagdad, Irak, b) Tel Afar, provinsen Nineveh, Irak. Nationalitet: Irakisk medborgare. Pass nr: A6489694 (irakiskt pass), utfärdat den 2 september 2013 (upphör att gälla den 31 augusti 2021). Nationellt identitetsnummer: a) 00813602 (irakiskt nationellt id-kort), utfärdat den 18 september 2011, b) 300397 (irakiskt intyg om irakiskt medborgarskap), utfärdat den 25 juni 2013. Adress: a) 17 Tamoz, Mosul, Irak (tidigare adress), b) Tel Afar – Al-Saad, Mosul, Irak (tidigare adress). Övriga upplysningar: Fysisk beskrivning: Hårfärg: svart. Ögonfärg: honung. Längd: 170 cm. Talar arabiska. Det datum som avses i artikel 7d.2 i: 6 mars 2018.” |
| --- | --- | --- |

1.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:

(a)

”Salim Mustafa Muhammad Al-Mansur (alias: a) Salim Mustafa Muhammad Mansur Al-Ifri, b) Saleem Al-Ifri, c) Salim Mansur Mustafa, d) Salim Mansur, e) Hajji Salim Al-Shaklar). Födelsedatum: a) 20 februari 1962, b) 1959. Födelseort: a) Bagdad, Irak, b) Tel Afar, provinsen Nineveh, Irak. Nationalitet: Irakisk medborgare. Pass nr: A6489694 (irakiskt pass), utfärdat den 2 september 2013 (upphör att gälla den 31 augusti 2021). Nationellt identitetsnummer: a) 00813602 (irakiskt nationellt id-kort), utfärdat den 18 september 2011, b) 300397 (irakiskt intyg om irakiskt medborgarskap), utfärdat den 25 juni 2013. Adress: a) 17 Tamoz, Mosul, Irak (tidigare adress), b) Tel Afar – Al-Saad, Mosul, Irak (tidigare adress). Övriga upplysningar: Fysisk beskrivning: Hårfärg: svart. Ögonfärg: honung. Längd: 170 cm. Talar arabiska. Det datum som avses i artikel 7d.2 i: 6 mars 2018.”

| (b) | ”Umar Mahmud Irhayyim Al-Kubaysi (alias: a) Umar Mahmud Rahim al-Kubaysi, b) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh, c) Umar Mahmud Rahim, d) Umar Mahmud Rahim Al-Qubaysi, e) Umar Mahmud Al-Kubaysi Arhaym, f) Umar Mahmud Arhaym, g) Omar Mahmood Irhayyim, h) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh Al-Kobaisi, i) Umar al-Kubaysi). Födelsedatum: a) 16 juni 1967, b) 1 januari 1967. Födelseort: Al-Qaim, provinsen Al-Anbar, Irak. Nationalitet: Irakisk medborgare. Pass nr: A4059346 (irakiskt pass), utfärdat den 29 maj 2013 i Bagdad, Irak (upphör att gälla den 27 maj 2021). Nationellt identitetsnummer: a) 00405771 (irakiskt nationellt id-kort), utfärdat den 20 maj 2013 i Irak, b) 540763 (irakiskt intyg om irakiskt medborgarskap), utfärdat den 13 februari 1984. Adress: Al-Qaim, provinsen Al-Anbar, Irak. Övriga upplysningar: Fysisk beskrivning: Kön: man. Hårfärg: svart. Längd: 175 cm. Talar arabiska. Det datum som avses i artikel 7d.2 i: 6 mars 2018.” |
| --- | --- |

(b)

”Umar Mahmud Irhayyim Al-Kubaysi (alias: a) Umar Mahmud Rahim al-Kubaysi, b) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh, c) Umar Mahmud Rahim, d) Umar Mahmud Rahim Al-Qubaysi, e) Umar Mahmud Al-Kubaysi Arhaym, f) Umar Mahmud Arhaym, g) Omar Mahmood Irhayyim, h) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh Al-Kobaisi, i) Umar al-Kubaysi). Födelsedatum: a) 16 juni 1967, b) 1 januari 1967. Födelseort: Al-Qaim, provinsen Al-Anbar, Irak. Nationalitet: Irakisk medborgare. Pass nr: A4059346 (irakiskt pass), utfärdat den 29 maj 2013 i Bagdad, Irak (upphör att gälla den 27 maj 2021). Nationellt identitetsnummer: a) 00405771 (irakiskt nationellt id-kort), utfärdat den 20 maj 2013 i Irak, b) 540763 (irakiskt intyg om irakiskt medborgarskap), utfärdat den 13 februari 1984. Adress: Al-Qaim, provinsen Al-Anbar, Irak. Övriga upplysningar: Fysisk beskrivning: Kön: man. Hårfärg: svart. Längd: 175 cm. Talar arabiska. Det datum som avses i artikel 7d.2 i: 6 mars 2018.”

| 2. | Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska följande läggas till:

  ”Al-Kawthar Money Exchange (alias: a) Al Kawthar Co., b) Al Kawthar Company, c) Al-Kawthar Hawala). Adress: Al-Qaim, provinsen Al Anbar, Irak. Övriga upplysningar: Valutaväxlingsföretag som ägs av Umar Mahmud Irhayyim al-Kubaysi sedan mitten av 2016. Företaget bildades 2000 med licensnummer 202, utfärdat den 17 maj 2000, och därefter återkallat. Det datum som avses i artikel 7d.2 i: 6 mars 2018.” |
| --- | --- |

2.

Under rubriken ”Juridiska personer, grupper och enheter” ska följande läggas till:

”Al-Kawthar Money Exchange (alias: a) Al Kawthar Co., b) Al Kawthar Company, c) Al-Kawthar Hawala). Adress: Al-Qaim, provinsen Al Anbar, Irak. Övriga upplysningar: Valutaväxlingsföretag som ägs av Umar Mahmud Irhayyim al-Kubaysi sedan mitten av 2016. Företaget bildades 2000 med licensnummer 202, utfärdat den 17 maj 2000, och därefter återkallat. Det datum som avses i artikel 7d.2 i: 6 mars 2018.”

---

DIREKTIV

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/30

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2018/350

av den 8 mars 2018

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG vad gäller miljöriskbedömningen av genetiskt modifierade organismer

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (1), särskilt artikel 27, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2001/18/EG fastställs krav på miljöriskbedömning av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2001/18/EG fastställs krav på miljöriskbedömning av genetiskt modifierade organismer.

| (2) | Den 4 december 2008 antog rådet slutsatser om genetiskt modifierade organismer där man underströk behovet av att uppdatera och ytterligare utveckla miljöriskbedömningen av genetiskt modifierade organismer, särskilt bedömningen av den långsiktiga påverkan av miljön. |
| --- | --- |

(2)

Den 4 december 2008 antog rådet slutsatser om genetiskt modifierade organismer där man underströk behovet av att uppdatera och ytterligare utveckla miljöriskbedömningen av genetiskt modifierade organismer, särskilt bedömningen av den långsiktiga påverkan av miljön.

| (3) | På begäran av kommissionen antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i oktober 2010 ett vetenskapligt yttrande om vägledning för miljöriskbedömning av genetiskt modifierade växter (2) (nedan kallat vägledningen) som är en översyn av den tidigare vägledningen. Övriga vägledningar som Efsa och Europeiska läkemedelsmyndigheten utfärdat är av betydelse för miljöriskbedömningen av andra genetiskt modifierade organismer än växter. |
| --- | --- |

(3)

På begäran av kommissionen antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i oktober 2010 ett vetenskapligt yttrande om vägledning för miljöriskbedömning av genetiskt modifierade växter (2) (nedan kallat vägledningen) som är en översyn av den tidigare vägledningen. Övriga vägledningar som Efsa och Europeiska läkemedelsmyndigheten utfärdat är av betydelse för miljöriskbedömningen av andra genetiskt modifierade organismer än växter.

| (4) | I artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/412 (3) föreskrivs att kommissionen senast den 3 april 2017 ska uppdatera bilagorna till direktiv 2001/18/EG vad gäller miljöriskbedömningen för att införa och utgå ifrån vägledningen som inte är rättsligt bindande. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/412 (3) föreskrivs att kommissionen senast den 3 april 2017 ska uppdatera bilagorna till direktiv 2001/18/EG vad gäller miljöriskbedömningen för att införa och utgå ifrån vägledningen som inte är rättsligt bindande.

| (5) | I syfte att göra anpassningar till den tekniska utvecklingen och ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts med miljöriskbedömning av genetiskt modifierade växter bör väsentliga delar av vägledningen införas i direktiv 2001/18/EG. I samband med detta bör principen om att miljöriskbedömning bör göras från fall till fall respekteras. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att göra anpassningar till den tekniska utvecklingen och ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts med miljöriskbedömning av genetiskt modifierade växter bör väsentliga delar av vägledningen införas i direktiv 2001/18/EG. I samband med detta bör principen om att miljöriskbedömning bör göras från fall till fall respekteras.

| (6) | Vägledningen utarbetades främst för anmälningar om utsläppande på marknaden (nedan kallade anmälningar enligt del C) av genetiskt modifierade växter, medan bilaga II till direktiv 2001/18/EG tillämpas på både anmälningar enligt del C och anmälningar om annat ändamål än utsläppande på marknaden (nedan kallade anmälningar enligt del B). Vissa krav som är en följd av att vägledningen införs i bilaga II bör därför endast tillämpas på anmälningar enligt del C, eftersom de skulle vara irrelevanta eller oproportionerliga i anmälningar enligt del B som främst gäller experimentella utsättningar. |
| --- | --- |

(6)

Vägledningen utarbetades främst för anmälningar om utsläppande på marknaden (nedan kallade anmälningar enligt del C) av genetiskt modifierade växter, medan bilaga II till direktiv 2001/18/EG tillämpas på både anmälningar enligt del C och anmälningar om annat ändamål än utsläppande på marknaden (nedan kallade anmälningar enligt del B). Vissa krav som är en följd av att vägledningen införs i bilaga II bör därför endast tillämpas på anmälningar enligt del C, eftersom de skulle vara irrelevanta eller oproportionerliga i anmälningar enligt del B som främst gäller experimentella utsättningar.

| (7) | I del C i bilaga II till direktiv 2001/18/EG beskrivs metodiken för miljöriskbedömningen. Den bör uppdateras så att framför allt den terminologi som används för att beskriva de sex stegen i bedömningen införs. |
| --- | --- |

(7)

I del C i bilaga II till direktiv 2001/18/EG beskrivs metodiken för miljöriskbedömningen. Den bör uppdateras så att framför allt den terminologi som används för att beskriva de sex stegen i bedömningen införs.

| (8) | Del D i bilaga II till direktiv 2001/18/EG är tillämplig på slutsatserna i miljöriskbedömningen och består av två separata delar, andra genetiskt modifierade organismer än högre växter (avsnitt D.1) och genetiskt modifierade högre växter (avsnitt D.2). Enligt vägledningen ska sju specifika riskområden behandlas i miljöriskbedömningen av genetiskt modifierade växter innan några slutsatser kan dras. Strukturen och innehållet i avsnitt D.2 i bilaga II bör därför uppdateras så att de motsvarar dessa riskområden. |
| --- | --- |

(8)

Del D i bilaga II till direktiv 2001/18/EG är tillämplig på slutsatserna i miljöriskbedömningen och består av två separata delar, andra genetiskt modifierade organismer än högre växter (avsnitt D.1) och genetiskt modifierade högre växter (avsnitt D.2). Enligt vägledningen ska sju specifika riskområden behandlas i miljöriskbedömningen av genetiskt modifierade växter innan några slutsatser kan dras. Strukturen och innehållet i avsnitt D.2 i bilaga II bör därför uppdateras så att de motsvarar dessa riskområden.

| (9) | När miljöriskbedömningen avser en genetiskt modifierad växt som är herbicidtolerant bör dess tillämpningsområde överensstämma med direktiv 2001/18/EG. Miljöriskbedömningen av användningen av ett växtskyddsmedel, inklusive användning på en genetiskt modifierad växt, omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (4) och kommer att göras på medlemsstatsnivå för att ta hänsyn till särskilda jordbruksförhållanden. |
| --- | --- |

(9)

När miljöriskbedömningen avser en genetiskt modifierad växt som är herbicidtolerant bör dess tillämpningsområde överensstämma med direktiv 2001/18/EG. Miljöriskbedömningen av användningen av ett växtskyddsmedel, inklusive användning på en genetiskt modifierad växt, omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (4) och kommer att göras på medlemsstatsnivå för att ta hänsyn till särskilda jordbruksförhållanden.

| (10) | I bilaga III B till direktiv 2001/18/EG förtecknas obligatoriska uppgifter i anmälningar om utsättning av genetiskt modifierade högre växter, och de gäller för både anmälningar enligt del C och enligt del B. Bilagans struktur, innehåll och detaljnivå bör ändras så att den överensstämmer med vägledningen. Eftersom de flesta ändringarna till följd av vägledningen gäller miljöriskbedömning av anmälningar enligt del C och i syfte att förtydliga och förenkla för anmälarna och de behöriga myndigheterna, bör strukturen i bilaga III B ändras så att kraven för anmälningar enligt del C åtskiljs från kraven för anmälningar enligt del B. |
| --- | --- |

(10)

I bilaga III B till direktiv 2001/18/EG förtecknas obligatoriska uppgifter i anmälningar om utsättning av genetiskt modifierade högre växter, och de gäller för både anmälningar enligt del C och enligt del B. Bilagans struktur, innehåll och detaljnivå bör ändras så att den överensstämmer med vägledningen. Eftersom de flesta ändringarna till följd av vägledningen gäller miljöriskbedömning av anmälningar enligt del C och i syfte att förtydliga och förenkla för anmälarna och de behöriga myndigheterna, bör strukturen i bilaga III B ändras så att kraven för anmälningar enligt del C åtskiljs från kraven för anmälningar enligt del B.

| (11) | De flesta ansökningar om godkännande av utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade växter lämnas in i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (5). För enkelhetens skull bör därför ordningsföljden för de obligatoriska uppgifterna för anmälningar enligt del C i bilaga III B till direktiv 2001/18/EG i möjligaste mån anpassas till ordningsföljden i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (6). |
| --- | --- |

(11)

De flesta ansökningar om godkännande av utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade växter lämnas in i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (5). För enkelhetens skull bör därför ordningsföljden för de obligatoriska uppgifterna för anmälningar enligt del C i bilaga III B till direktiv 2001/18/EG i möjligaste mån anpassas till ordningsföljden i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (6).

| (12) | I bilaga IV till direktiv 2001/18/EG fastställs ytterligare uppgifter som enbart krävs för anmälningar enligt del C. Kraven i den bilagan för spårningsmetoder bör uppdateras mot bakgrund av den tekniska utvecklingen, särskilt vad gäller anmälarens inlämning av referensmaterial. |
| --- | --- |

(12)

I bilaga IV till direktiv 2001/18/EG fastställs ytterligare uppgifter som enbart krävs för anmälningar enligt del C. Kraven i den bilagan för spårningsmetoder bör uppdateras mot bakgrund av den tekniska utvecklingen, särskilt vad gäller anmälarens inlämning av referensmaterial.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som föreskrivs i artikel 30 i direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som föreskrivs i artikel 30 i direktiv 2001/18/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II, III, III B och IV till direktiv 2001/18/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 29 september 2019 sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 mars 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 8(2010):11, artikelnr 1879.

2

EFSA Journal

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/412 av den 11 mars 2015 om ändring av direktiv 2001/18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier (EUT L 68, 13.3.2015, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 av den 3 april 2013 om ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 och om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 641/2004 och (EG) nr 1981/2006 (EUT L 157, 8.6.2013, s. 1).

6

---

BILAGA

Direktiv 2001/18/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt C ska ersättas med följande:
  ”C.   Metodik

  Vägledning från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet finns tillgänglig för genomförande av detta avsnitt för anmälningar enligt del C.
  C.1   Allmänna och specifika överväganden vad gäller miljöriskbedömningen

  1.   Avsiktliga och oavsiktliga förändringar

  Som en del av den identifiering och utvärdering av eventuella negativa effekter som avses i avsnitt A ska miljöriskbedömningen identifiera avsiktliga och oavsiktliga förändringar till följd av genetisk modifiering och utvärdera om de kan ha negativa effekter på människors hälsa och miljön.
  Avsiktliga förändringar till följd av genetisk modifiering är förändringar som är avsedda att inträffa och som uppfyller det ursprungliga målet för den genetiska modifieringen.
  Oavsiktliga förändringar till följd av genetisk modifiering är enhetliga förändringar som går utöver de avsiktliga förändringarna av att genetisk modifiering införs.
  Avsiktliga och oavsiktliga förändringar kan ha direkta eller indirekta och omedelbara eller fördröjda effekter på människors hälsa och miljön.
  2.   Långsiktiga negativa effekter och kumulativa långsiktiga negativa effekter i miljöriskbedömningen i anmälningar enligt del C

  Långsiktiga effekter av en genetiskt modifierad organism är effekter till följd av organismers eller deras avkommas fördröjda respons på långsiktig eller kronisk exponering för en genetiskt modifierad organism eller till följd av extensiv användning av en genetiskt modifierad organism i tid och rum.
  Vid identifiering och utvärdering av eventuella långsiktiga negativa effekter av en genetiskt modifierad organism på människors hälsa och miljön ska hänsyn tas till följande:






  a) | Samspelet på lång sikt mellan genetiskt modifierade organismer och utsättningsmiljön. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt C ska ersättas med följande:

”C.   Metodik

Vägledning från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet finns tillgänglig för genomförande av detta avsnitt för anmälningar enligt del C.

C.1   Allmänna och specifika överväganden vad gäller miljöriskbedömningen

1.   Avsiktliga och oavsiktliga förändringar

Som en del av den identifiering och utvärdering av eventuella negativa effekter som avses i avsnitt A ska miljöriskbedömningen identifiera avsiktliga och oavsiktliga förändringar till följd av genetisk modifiering och utvärdera om de kan ha negativa effekter på människors hälsa och miljön.

Avsiktliga förändringar till följd av genetisk modifiering är förändringar som är avsedda att inträffa och som uppfyller det ursprungliga målet för den genetiska modifieringen.

Oavsiktliga förändringar till följd av genetisk modifiering är enhetliga förändringar som går utöver de avsiktliga förändringarna av att genetisk modifiering införs.

Avsiktliga och oavsiktliga förändringar kan ha direkta eller indirekta och omedelbara eller fördröjda effekter på människors hälsa och miljön.

2.   Långsiktiga negativa effekter och kumulativa långsiktiga negativa effekter i miljöriskbedömningen i anmälningar enligt del C

Långsiktiga effekter av en genetiskt modifierad organism är effekter till följd av organismers eller deras avkommas fördröjda respons på långsiktig eller kronisk exponering för en genetiskt modifierad organism eller till följd av extensiv användning av en genetiskt modifierad organism i tid och rum.

Vid identifiering och utvärdering av eventuella långsiktiga negativa effekter av en genetiskt modifierad organism på människors hälsa och miljön ska hänsyn tas till följande:

a)

Samspelet på lång sikt mellan genetiskt modifierade organismer och utsättningsmiljön.

| b) | Egenskaper hos den genetiskt modifierade organismen som blir betydelsefulla på lång sikt. |
| --- | --- |

b)

Egenskaper hos den genetiskt modifierade organismen som blir betydelsefulla på lång sikt.

| c) | Uppgifter som erhållits från upprepade avsiktliga utsättningar eller utsläppanden på marknaden av den genetiskt modifierade organismen under en lång period. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter som erhållits från upprepade avsiktliga utsättningar eller utsläppanden på marknaden av den genetiskt modifierade organismen under en lång period.

Vid identifiering och utvärdering av eventuella kumulativa långsiktiga negativa effekter som avses i inledningen i bilaga II ska hänsyn också tas till genetiskt modifierade organismer som tidigare avsiktligt satts ut eller släppts ut på marknaden.

3.   Kvaliteten på uppgifterna

I syfte att göra en miljöriskbedömning för en anmälan enligt del C i detta direktiv ska anmälaren sammanställa redan tillgängliga uppgifter från vetenskaplig litteratur eller andra källor, inklusive övervakningsrapporter, och, om möjligt, ta fram de uppgifter som behövs genom lämpliga studier. I förekommande fall ska anmälaren i miljöriskbedömningen motivera varför uppgifter inte kan tas fram genom studier.

En miljöriskbedömning för anmälningar enligt del B i direktivet ska åtminstone basera sig på redan tillgängliga uppgifter från vetenskaplig litteratur eller andra källor och kan kompletteras med ytterligare uppgifter som anmälaren tagit fram.

Om det i miljöriskbedömningen läggs fram uppgifter som tagits fram utanför Europa ska deras relevans för utsättningsmiljön i unionen motiveras.

Uppgifter som lämnas i miljöriskbedömningen för anmälningar enligt del C i detta direktiv ska uppfylla följande krav:

| a) | När toxikologiska studier som gjorts för att bedöma risken för människors eller djurs hälsa lämnas i miljöriskbedömningen ska anmälaren lämna bevis på att studierna gjorts på anläggningar som uppfyller






  i) | kraven i direktiv 2004/10/EG, eller |
| --- | --- | --- |

a)

När toxikologiska studier som gjorts för att bedöma risken för människors eller djurs hälsa lämnas i miljöriskbedömningen ska anmälaren lämna bevis på att studierna gjorts på anläggningar som uppfyller

i)

kraven i direktiv 2004/10/EG, eller

| ii) | OECD:s principer för god laboratoriesed (GLP) om de utförs utanför unionen. |
| --- | --- |

ii)

OECD:s principer för god laboratoriesed (GLP) om de utförs utanför unionen.

| b) | När andra studier än toxikologiska studier lämnas i miljöriskbedömningen ska de






  i) | följa principerna för god laboratoriesed (GLP) i direktiv 2004/10/EG, i förekommande fall, eller |
| --- | --- | --- |

b)

När andra studier än toxikologiska studier lämnas i miljöriskbedömningen ska de

i)

följa principerna för god laboratoriesed (GLP) i direktiv 2004/10/EG, i förekommande fall, eller

| ii) | utföras av organisationer som är ackrediterade enligt relevant ISO-standard, eller |
| --- | --- |

ii)

utföras av organisationer som är ackrediterade enligt relevant ISO-standard, eller

| iii) | om relevant ISO-standard saknas, utföras i enlighet med internationellt erkända standarder. |
| --- | --- |

iii)

om relevant ISO-standard saknas, utföras i enlighet med internationellt erkända standarder.

| c) | Uppgifterna om resultaten från de studier som avses i leden a och b och om de studieprotokoll som använts ska vara tillförlitliga och omfattande och innehålla rådata i ett elektroniskt format som är lämpligt för att göra statistiska eller andra analyser. |
| --- | --- |

c)

Uppgifterna om resultaten från de studier som avses i leden a och b och om de studieprotokoll som använts ska vara tillförlitliga och omfattande och innehålla rådata i ett elektroniskt format som är lämpligt för att göra statistiska eller andra analyser.

| d) | Anmälaren ska, om möjligt, ange storleken på den effekt som varje genomförd studie avser att upptäcka och motivera den. |
| --- | --- |

d)

Anmälaren ska, om möjligt, ange storleken på den effekt som varje genomförd studie avser att upptäcka och motivera den.

| e) | Valet av platser för fältstudier ska basera sig på relevanta utsättningsmiljöer med tanke på den eventuella exponering och effekt som skulle observeras där den genetiskt modifierade organismen kan komma att sättas ut. Valet ska motiveras i miljöriskbedömningen. |
| --- | --- |

e)

Valet av platser för fältstudier ska basera sig på relevanta utsättningsmiljöer med tanke på den eventuella exponering och effekt som skulle observeras där den genetiskt modifierade organismen kan komma att sättas ut. Valet ska motiveras i miljöriskbedömningen.

| f) | Det icke-genetiskt modifierade jämförelsematerialet ska vara ändamålsenligt för de relevanta utsättningsmiljöerna och ha en genetisk bakgrund som är jämförbar med den genetiskt modifierade organismen. Valet av jämförelsematerial ska motiveras i miljöriskbedömningen. |
| --- | --- |

f)

Det icke-genetiskt modifierade jämförelsematerialet ska vara ändamålsenligt för de relevanta utsättningsmiljöerna och ha en genetisk bakgrund som är jämförbar med den genetiskt modifierade organismen. Valet av jämförelsematerial ska motiveras i miljöriskbedömningen.

4.   Staplade transformationshändelser i anmälningar enligt del C

Följande ska tillämpas på miljöriskbedömning av en genetiskt modifierad organism som innehåller staplade transformationshändelser i anmälningar enligt del C:

| a) | Anmälaren ska lämna en miljöriskbedömning för varje enskild transformationshändelse i den genetiskt modifierade organismen eller hänvisa till redan inlämnade anmälningar för dessa enskilda transformationshändelser. |
| --- | --- |

a)

Anmälaren ska lämna en miljöriskbedömning för varje enskild transformationshändelse i den genetiskt modifierade organismen eller hänvisa till redan inlämnade anmälningar för dessa enskilda transformationshändelser.

| b) | Anmälaren ska lämna en bedömning av följande aspekter:






  i) | Transformationshändelsernas stabilitet. |
| --- | --- | --- |

b)

Anmälaren ska lämna en bedömning av följande aspekter:

i)

Transformationshändelsernas stabilitet.

| ii) | Transformationshändelsernas uttryck. |
| --- | --- |

ii)

Transformationshändelsernas uttryck.

| iii) | Eventuella additiva eller sam- eller motverkande effekter som beror på kombinationen av transformationshändelser. |
| --- | --- |

iii)

Eventuella additiva eller sam- eller motverkande effekter som beror på kombinationen av transformationshändelser.

| c) | När den genetiskt modifierade organismens avkomma kan innehålla flera olika klyvningsprodukter av staplade transformationshändelser ska anmälaren tillhandahålla en vetenskaplig grund som styrker att det inte behöver lämnas några uppgifter om experiment för de berörda klyvningsprodukterna, oberoende av deras ursprung, eller, om en sådan vetenskaplig grund saknas, lämna uppgifter om experiment. |
| --- | --- |

c)

När den genetiskt modifierade organismens avkomma kan innehålla flera olika klyvningsprodukter av staplade transformationshändelser ska anmälaren tillhandahålla en vetenskaplig grund som styrker att det inte behöver lämnas några uppgifter om experiment för de berörda klyvningsprodukterna, oberoende av deras ursprung, eller, om en sådan vetenskaplig grund saknas, lämna uppgifter om experiment.

C.2   Egenskaper hos den genetiskt modifierade organismen och utsättningarna

Miljöriskbedömningen ska beakta relevanta tekniska och vetenskapliga fakta om egenskaperna hos

| — | mottagar- eller föräldraorganismer, |
| --- | --- |

—

mottagar- eller föräldraorganismer,

| — | genetiska modifieringar, antingen införande eller borttagande av genetiskt material, och relevanta uppgifter om vektorn och givaren, |
| --- | --- |

—

genetiska modifieringar, antingen införande eller borttagande av genetiskt material, och relevanta uppgifter om vektorn och givaren,

| — | den genetiskt modifierade organismen, |
| --- | --- |

—

den genetiskt modifierade organismen,

| — | avsett utsättande eller bruk, inklusive omfattning, |
| --- | --- |

—

avsett utsättande eller bruk, inklusive omfattning,

| — | de potentiella utsättningsmiljöer där den genetiskt modifierade organismen kommer att sättas ut och där transgenen kan spridas, och |
| --- | --- |

—

de potentiella utsättningsmiljöer där den genetiskt modifierade organismen kommer att sättas ut och där transgenen kan spridas, och

| — | samverkan mellan dessa egenskaper. |
| --- | --- |

—

samverkan mellan dessa egenskaper.

Relevanta uppgifter från tidigare utsättningar av samma eller liknande genetiskt modifierade organismer och organismer med liknande egenskaper och deras biotiska och abiotiska interaktion med liknande utsättningsmiljöer, inklusive uppgifter från övervakning av sådana organismer, ska beaktas i miljöriskbedömningen, i enlighet med artikel 6.3 eller artikel 13.4.

C.3.   Olika steg i miljöriskbedömningen

Den miljöriskbedömning som avses i artiklarna 4, 6, 7 och 13 ska göras för samtliga relevanta riskområden som avses i avsnitt D.1 eller D.2 i enlighet med följande sex steg:

1.   Problemformulering, inklusive faroidentifiering

Syftet med problemformuleringen är följande:

| a) | Identifiera eventuella ändringar av de egenskaper hos organismen som hänger samman med den genetiska förändringen, genom en jämförelse av den genetiskt modifierade organismens egenskaper med egenskaperna hos det valda icke-genetiskt modifierade jämförelsematerialet under motsvarande utsättnings- och användningsvillkor. |
| --- | --- |

a)

Identifiera eventuella ändringar av de egenskaper hos organismen som hänger samman med den genetiska förändringen, genom en jämförelse av den genetiskt modifierade organismens egenskaper med egenskaperna hos det valda icke-genetiskt modifierade jämförelsematerialet under motsvarande utsättnings- och användningsvillkor.

| b) | Identifiera eventuella negativa effekter på människors hälsa eller miljön som hänger samman med de ändringar som har identifierats enligt led a.
  Man får inte bortse från eventuella negativa effekter av det skälet att det är osannolikt att de uppträder.
  Eventuella negativa effekter kommer att variera från fall till fall, och kan inbegripa






  — | effekter på populationsdynamiken inom och mellan arter i utsättningsmiljön och den genetiska mångfalden inom var och en av dessa populationer som leder till en eventuell minskning av den biologiska mångfalden, |
| --- | --- | --- |

b)

Identifiera eventuella negativa effekter på människors hälsa eller miljön som hänger samman med de ändringar som har identifierats enligt led a.

Man får inte bortse från eventuella negativa effekter av det skälet att det är osannolikt att de uppträder.

Eventuella negativa effekter kommer att variera från fall till fall, och kan inbegripa

—

effekter på populationsdynamiken inom och mellan arter i utsättningsmiljön och den genetiska mångfalden inom var och en av dessa populationer som leder till en eventuell minskning av den biologiska mångfalden,

| — | ändrad känslighet för patogener, vilket underlättar spridning av smittsamma sjukdomar eller skapar nya reservoarer eller vektorer, |
| --- | --- |

—

ändrad känslighet för patogener, vilket underlättar spridning av smittsamma sjukdomar eller skapar nya reservoarer eller vektorer,

| — | äventyrande av läkar-, veterinär- och växtskyddsbehandlingar i profylaktiskt eller terapeutiskt syfte, till exempel som en följd av överföring av gener som ger resistens mot antibiotika som används inom human- eller veterinärmedicin, |
| --- | --- |

—

äventyrande av läkar-, veterinär- och växtskyddsbehandlingar i profylaktiskt eller terapeutiskt syfte, till exempel som en följd av överföring av gener som ger resistens mot antibiotika som används inom human- eller veterinärmedicin,

| — | biogeokemiska effekter (biogeokemiska kretslopp), inklusive återvinning av kol och kväve, genom att nedbrytningen av organiskt material i marken förändras, |
| --- | --- |

—

biogeokemiska effekter (biogeokemiska kretslopp), inklusive återvinning av kol och kväve, genom att nedbrytningen av organiskt material i marken förändras,

| — | sjukdom som drabbar människor, inklusive allergiframkallande eller toxiska reaktioner, |
| --- | --- |

—

sjukdom som drabbar människor, inklusive allergiframkallande eller toxiska reaktioner,

| — | sjukdom som drabbar djur och växter, inklusive toxisk och, när det gäller djur, allergiframkallande reaktioner, i förekommande fall. |
| --- | --- |

—

sjukdom som drabbar djur och växter, inklusive toxisk och, när det gäller djur, allergiframkallande reaktioner, i förekommande fall.

När eventuella långsiktiga negativa effekter av en genetiskt modifierad organism har identifierats ska de bedömas genom skrivbordsundersökningar med hjälp av, om möjligt, en eller flera av följande källor:

| i) | Bevisning från tidigare erfarenheter. |
| --- | --- |

i)

Bevisning från tidigare erfarenheter.

| ii) | Tillgängliga datamängder och tillgänglig litteratur. |
| --- | --- |

ii)

Tillgängliga datamängder och tillgänglig litteratur.

| iii) | Matematiska modeller. |
| --- | --- |

iii)

Matematiska modeller.

| c) | Identifiera relevanta parametrar för bedömningen.
  De eventuella negativa effekter som kan påverka de identifierade parametrarna för bedömningen ska beaktas i nästa steg av riskbedömningen. |
| --- | --- |

c)

Identifiera relevanta parametrar för bedömningen.

De eventuella negativa effekter som kan påverka de identifierade parametrarna för bedömningen ska beaktas i nästa steg av riskbedömningen.

| d) | Identifiera och beskriva exponeringsvägar eller andra mekanismer genom vilka negativa effekter kan uppträda.
  Negativa effekter kan uppträda direkt eller indirekt genom exponeringsvägar eller andra mekanismer som kan inbegripa






  — | spridning av en eller flera genetiskt modifierade organismer i miljön, |
| --- | --- | --- |

d)

Identifiera och beskriva exponeringsvägar eller andra mekanismer genom vilka negativa effekter kan uppträda.

Negativa effekter kan uppträda direkt eller indirekt genom exponeringsvägar eller andra mekanismer som kan inbegripa

—

spridning av en eller flera genetiskt modifierade organismer i miljön,

| — | överföring av det införda genetiska materialet till samma organism eller andra organismer, oavsett om de är genetiskt modifierade eller inte, |
| --- | --- |

—

överföring av det införda genetiska materialet till samma organism eller andra organismer, oavsett om de är genetiskt modifierade eller inte,

| — | fenotypisk och genetisk instabilitet, |
| --- | --- |

—

fenotypisk och genetisk instabilitet,

| — | interaktion med andra organismer, |
| --- | --- |

—

interaktion med andra organismer,

| — | ändrad hantering, även, i förekommande fall, i samband med jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

—

ändrad hantering, även, i förekommande fall, i samband med jordbruksmetoder.

| e) | Formulera testbara hypoteser och definiera relevanta mätningsparametrar, för att, om möjligt, möjliggöra en kvantitativ utvärdering av eventuella negativa effekter. |
| --- | --- |

e)

Formulera testbara hypoteser och definiera relevanta mätningsparametrar, för att, om möjligt, möjliggöra en kvantitativ utvärdering av eventuella negativa effekter.

| f) | Beakta eventuella osäkerheter, inklusive kunskapsklyftor och metodbegränsningar. |
| --- | --- |

f)

Beakta eventuella osäkerheter, inklusive kunskapsklyftor och metodbegränsningar.

2.   Farokarakterisering

Omfattningen av varje eventuell negativ effekt ska utvärderas. Vid denna utvärdering ska man förutsätta att en sådan negativ effekt kommer att inträffa. I miljöriskbedömningen ska man ta hänsyn till att omfattningen sannolikt påverkas av de utsättningsmiljöer där man avser att sätta ut en genetiskt modifierad organism och omfattningen på och villkoren för utsättningen.

Utvärderingen ska om möjligt vara kvantitativ.

Om utvärderingen är kvalitativ ska olika kategorier (”hög”, ”måttlig”, ”låg” eller ”försumbar”) användas och en förklaring av effektens omfattning ges för varje kategori.

3.   Exponeringskarakterisering

Sannolikheten för förekomst av varje eventuell negativ effekt som har identifierats ska utvärderas så att en kvantitativ bedömning av exponeringen, om möjligt, kan göras som ett relativt mått på sannolikheten, eller i annat fall en kvalitativ bedömning av exponeringen. Utsättningsmiljöernas egenskaper och anmälans omfattning ska beaktas.

Om utvärderingen är kvalitativ ska olika kategorier (”hög”, ”måttlig”, ”låg” eller ”försumbar”) av exponeringen användas och en förklaring av effektens omfattning ges för varje kategori.

4.   Riskkarakterisering

Risken ska karakteriseras genom en kombination, för varje eventuell negativ effekt, av omfattningen och sannolikheten för att den negativa effekten uppstår så att en kvantitativ eller halvkvantitativ uppskattning av risken kan göras.

Om en kvantitativ eller halvkvantitativ uppskattning inte kan göras ska en kvalitativ uppskattning av risken göras. I det fallet ska olika kategorier (”hög”, ”måttlig”, ”låg” eller ”försumbar”) för risken användas och för varje kategori ska en förklaring av effektens omfattning ges.

Osäkerheten i fråga om varje identifierad risk ska i förekommande fall beskrivas och om möjligt uttryckas i kvantitativa termer.

5.   Riskhanteringsstrategier

En riskhanteringsstrategi ska läggas fram när risker identifieras som till följd av deras egenskaper kräver insatser för att kunna hanteras.

Riskhanteringsstrategierna ska gå ut på att minska faran eller exponeringen eller båda och ska stå i proportion till den avsedda minskningen av risken, omfattningen på och villkoren för utsättningen samt de nivåer av osäkerhet som identifierats i miljöriskbedömningen.

Den därav följande minskningen av den totala risken ska om möjligt kvantifieras.

6.   Utvärdering av den totala risken och slutsatser

En kvalitativ och, om möjligt, kvantitativ utvärdering av den totala risken på grund av en genetiskt modifierad organism ska göras med beaktande av resultaten från riskkarakteriseringen, de föreslagna riskhanteringsstrategierna och de därmed förknippade osäkerhetsnivåerna.

Utvärderingen av den totala risken ska, i förekommande fall, omfatta de riskhanteringsstrategier som föreslagits för varje identifierad risk.

I utvärderingen av den totala risken och slutsatserna ska det också föreslås särskilda krav för övervakningsplanen av den genetiskt modifierade organismen och, i förekommande fall, för övervakningen av hur effektiva de föreslagna riskhanteringsåtgärderna är.

När det gäller anmälningar enligt del C i detta direktiv ska utvärderingen av den totala risken också innehålla en redogörelse av de antaganden som gjordes under miljöriskbedömningen och omfattningen av de osäkerheter och deras beskaffenhet som hänger samman med riskerna och en motivering till de föreslagna riskhanteringsåtgärderna.”

| b) | Titeln och det inledande stycket i avsnitt D ska ersättas med följande:
  ”D.   Slutsatser om särskilda riskområden i miljöriskbedömningen

  Slutsatser om potentiell miljöpåverkan i relevanta utsättningsmiljöer till följd av att genetiskt modifierade organismer sätts ut eller släpps ut på marknaden ska dras för varje relevant riskområde i avsnitt D.1 för andra genetiskt modifierade organismer än högre växter eller avsnitt D.2 för genetiskt modifierade högre växter, mot bakgrund av den miljöriskbedömning som ska göras enligt principerna i avsnitt B och metodiken i avsnitt C och på grundval av den information som krävs enligt bilaga III.” |
| --- | --- |

b)

Titeln och det inledande stycket i avsnitt D ska ersättas med följande:

”D.   Slutsatser om särskilda riskområden i miljöriskbedömningen

Slutsatser om potentiell miljöpåverkan i relevanta utsättningsmiljöer till följd av att genetiskt modifierade organismer sätts ut eller släpps ut på marknaden ska dras för varje relevant riskområde i avsnitt D.1 för andra genetiskt modifierade organismer än högre växter eller avsnitt D.2 för genetiskt modifierade högre växter, mot bakgrund av den miljöriskbedömning som ska göras enligt principerna i avsnitt B och metodiken i avsnitt C och på grundval av den information som krävs enligt bilaga III.”

| c) | Avsnitt D.2 ska ersättas med följande:
  ”D.2   När det gäller genetiskt modifierade högre växter (GMHP)

  Med högre växter avses växter som hör till den taxonomiska gruppen Spermatophytae (Gymnospermae och Angiospermae)






  1. | GMHP:s motståndskraft och invasiva förmåga, inklusive genöverföring mellan växter |
| --- | --- | --- |

c)

Avsnitt D.2 ska ersättas med följande:

”D.2   När det gäller genetiskt modifierade högre växter (GMHP)

Med högre växter avses växter som hör till den taxonomiska gruppen Spermatophytae (Gymnospermae och Angiospermae)

1.

GMHP:s motståndskraft och invasiva förmåga, inklusive genöverföring mellan växter

| 2. | Genöverföring mellan växter och mikroorganismer |
| --- | --- |

2.

Genöverföring mellan växter och mikroorganismer

| 3. | GMHP:s interaktion med målorganismer |
| --- | --- |

3.

GMHP:s interaktion med målorganismer

| 4. | GMHP:s interaktion med icke-målorganismer |
| --- | --- |

4.

GMHP:s interaktion med icke-målorganismer

| 5. | Inverkan av specifika metoder för odling, hantering och skörd |
| --- | --- |

5.

Inverkan av specifika metoder för odling, hantering och skörd

| 6. | Effekter på biogeokemiska processer |
| --- | --- |

6.

Effekter på biogeokemiska processer

| 7. | Effekter på människors eller djurs hälsa.” |
| --- | --- |

7.

Effekter på människors eller djurs hälsa.”

| 2. | Bilaga III ska ersättas med följande:


  ”BILAGA III

  OBLIGATORISKA UPPGIFTER I ANMÄLAN

  Uppgifterna i bilaga III A, när det gäller andra genetiskt modifierade organismer än högre växter, eller i bilaga III B, när det gäller genetiskt modifierade högre växter, ska i regel ingå i de anmälningar som avses i delarna B och C i detta direktiv.
  En viss undergrupp av uppgifter i bilaga III A eller bilaga III B behöver inte tillhandahållas om den inte är relevant eller nödvändig för att utvärdera riskerna i en viss anmälan, framför allt med tanke på den genetiskt modifierade organismens egenskaper, omfattningen på och villkoren för utsättningen eller dess avsedda användningsvillkor.
  Hur detaljerade uppgifter som behöver lämnas enligt varje undergrupp av uppgifter kan också variera med hänsyn till den föreslagna utsättningens beskaffenhet och omfattning.
  För varje undergrupp av uppgifter som krävs ska följande uppgifter lämnas:






  i) | Sammanfattningar av och resultat från de studier som man hänvisar till i anmälan, inklusive, i förekommande fall, en redogörelse för varför de är relevanta för miljöriskbedömningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga III ska ersättas med följande:

”BILAGA III

OBLIGATORISKA UPPGIFTER I ANMÄLAN

Uppgifterna i bilaga III A, när det gäller andra genetiskt modifierade organismer än högre växter, eller i bilaga III B, när det gäller genetiskt modifierade högre växter, ska i regel ingå i de anmälningar som avses i delarna B och C i detta direktiv.

En viss undergrupp av uppgifter i bilaga III A eller bilaga III B behöver inte tillhandahållas om den inte är relevant eller nödvändig för att utvärdera riskerna i en viss anmälan, framför allt med tanke på den genetiskt modifierade organismens egenskaper, omfattningen på och villkoren för utsättningen eller dess avsedda användningsvillkor.

Hur detaljerade uppgifter som behöver lämnas enligt varje undergrupp av uppgifter kan också variera med hänsyn till den föreslagna utsättningens beskaffenhet och omfattning.

För varje undergrupp av uppgifter som krävs ska följande uppgifter lämnas:

i)

Sammanfattningar av och resultat från de studier som man hänvisar till i anmälan, inklusive, i förekommande fall, en redogörelse för varför de är relevanta för miljöriskbedömningen.

| ii) | När det gäller anmälningar enligt del C i detta direktiv, bilagor med detaljerade uppgifter om dessa studier, inklusive en beskrivning av de metoder och material som använts eller hänvisning till standardiserade eller internationellt erkända metoder samt namnet på det eller de organ som har ansvaret för studierna. |
| --- | --- |

ii)

När det gäller anmälningar enligt del C i detta direktiv, bilagor med detaljerade uppgifter om dessa studier, inklusive en beskrivning av de metoder och material som använts eller hänvisning till standardiserade eller internationellt erkända metoder samt namnet på det eller de organ som har ansvaret för studierna.

Framtida utveckling inom genetisk modifiering kan göra det nödvändigt att anpassa denna bilaga till den tekniska utvecklingen eller att utarbeta vägledande noter till denna bilaga. Ytterligare differentiering av uppgiftskraven för olika typer av genetiskt modifierade organismer, till exempel perenna växter och träd, encelliga organismer, fiskar eller insekter, eller för särskild användning av genetiskt modifierade organismer, t.ex. utveckling av vacciner, kan bli möjlig när man inom unionen har fått tillräcklig erfarenhet av anmälningar om utsättning av särskilda genetiskt modifierade organismer.

| 3. | Bilaga III B ska ersättas med följande:


  ”BILAGA III B

  OBLIGATORISKA UPPGIFTER I ANMÄLNINGAR OM UTSÄTTNING AV GENETISKT MODIFIERADE HÖGRE VÄXTER (GMHP) (GYMNOSPERMAE OCH ANGIOSPERMAE)

  I.   OBLIGATORISKA UPPGIFTER I ANMÄLNINGAR SOM GÖRS ENLIGT ARTIKLARNA 6 OCH 7
  A.   Allmänna uppgifter









  1. | Anmälarens (företag eller institut) namn och adress |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga III B ska ersättas med följande:

”BILAGA III B

OBLIGATORISKA UPPGIFTER I ANMÄLNINGAR OM UTSÄTTNING AV GENETISKT MODIFIERADE HÖGRE VÄXTER (GMHP) (GYMNOSPERMAE OCH ANGIOSPERMAE)

I.   OBLIGATORISKA UPPGIFTER I ANMÄLNINGAR SOM GÖRS ENLIGT ARTIKLARNA 6 OCH 7

A.   Allmänna uppgifter

1.

| 2. | Den eller de ansvariga vetenskapsmännens namn, utbildning och erfarenhet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Projektets namn |
| --- | --- |

3.

| 4. | Information om utsättningen






  a) | Utsättningens syfte |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Utsättningens syfte

| b) | Planerade tidpunkter och varaktighet för utsättningen |
| --- | --- |

b)

Planerade tidpunkter och varaktighet för utsättningen

| c) | Metod för utsättning av GMHP |
| --- | --- |

c)

Metod för utsättning av GMHP

| d) | Metod för att bereda och förvalta utsättningsplatsen före, under och efter utsättningen, inklusive odlings- och skördemetoder |
| --- | --- |

d)

Metod för att bereda och förvalta utsättningsplatsen före, under och efter utsättningen, inklusive odlings- och skördemetoder

| e) | Ungefärligt antal växter (eller växter per m2) |
| --- | --- |

e)

Ungefärligt antal växter (eller växter per m2)

| 5. | Information om utsättningsplatsen






  a) | Utsättningsplatsens eller utsättningsplatsernas lokalisering och storlek |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Utsättningsplatsens eller utsättningsplatsernas lokalisering och storlek

| b) | Beskrivning av ekosystemet på utsättningsplatsen, inklusive klimat, flora och fauna |
| --- | --- |

b)

Beskrivning av ekosystemet på utsättningsplatsen, inklusive klimat, flora och fauna

| c) | Förekomst av sexuellt kompatibla vilda släktingar eller odlade växtarter |
| --- | --- |

c)

Förekomst av sexuellt kompatibla vilda släktingar eller odlade växtarter

| d) | Avstånd till officiellt erkända biotoper eller skyddade områden som kan påverkas |
| --- | --- |

d)

Avstånd till officiellt erkända biotoper eller skyddade områden som kan påverkas

B.   Vetenskapliga uppgifter

| 1. | Uppgifter om mottagarväxter eller, i förekommande fall, moderväxter






  a) | Fullständigt namn






  i) | Familjenamn |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Fullständigt namn

i)

Familjenamn

| ii) | Släkte |
| --- | --- |

ii)

Släkte

| iii) | Art |
| --- | --- |

iii)

Art

| iv) | Underart |
| --- | --- |

iv)

Underart

| v) | Kultiverings- eller förädlingslinje |
| --- | --- |

v)

Kultiverings- eller förädlingslinje

| vi) | Vedertaget namn |
| --- | --- |

vi)

Vedertaget namn

| b) | Geografisk utbredning för och odling av växten inom unionen |
| --- | --- |

b)

Geografisk utbredning för och odling av växten inom unionen

| c) | Uppgifter om reproduktion






  i) | Reproduktionssätt |
| --- | --- | --- |

c)

Uppgifter om reproduktion

i)

Reproduktionssätt

| ii) | Eventuella särskilda faktorer som påverkar reproduktionen |
| --- | --- |

ii)

Eventuella särskilda faktorer som påverkar reproduktionen

| iii) | Genereringstid |
| --- | --- |

iii)

Genereringstid

| d) | Sexuell kompatibilitet med andra odlade eller vilda växtarter, inbegripet kompatibla arters utbredning i Europa |
| --- | --- |

d)

Sexuell kompatibilitet med andra odlade eller vilda växtarter, inbegripet kompatibla arters utbredning i Europa

| e) | Överlevnadsförmåga






  i) | Förmåga att bilda strukturer för överlevnad eller dvala |
| --- | --- | --- |

e)

Överlevnadsförmåga

i)

Förmåga att bilda strukturer för överlevnad eller dvala

| ii) | Eventuella särskilda faktorer som påverkar överlevnadsförmågan |
| --- | --- |

ii)

Eventuella särskilda faktorer som påverkar överlevnadsförmågan

| f) | Spridning






  i) | Spridningsätt och spridningens omfattning |
| --- | --- | --- |

f)

Spridning

i)

Spridningsätt och spridningens omfattning

| ii) | Eventuella särskilda faktorer som påverkar spridningen |
| --- | --- |

ii)

Eventuella särskilda faktorer som påverkar spridningen

| g) | I de fall en växtart normalt sett odlas inom unionen, en beskrivning av dess naturliga livsmiljö, inklusive uppgifter om naturliga predatorer, parasiter, konkurrenter och symbionter |
| --- | --- |

g)

I de fall en växtart normalt sett odlas inom unionen, en beskrivning av dess naturliga livsmiljö, inklusive uppgifter om naturliga predatorer, parasiter, konkurrenter och symbionter

| h) | Potentiell interaktion, som är relevant för GMHP, som växten kan ha med organismer i det ekosystem där den vanligtvis odlas eller på andra håll, inklusive uppgifter om toxiska effekter på människor, djur och andra organismer |
| --- | --- |

h)

Potentiell interaktion, som är relevant för GMHP, som växten kan ha med organismer i det ekosystem där den vanligtvis odlas eller på andra håll, inklusive uppgifter om toxiska effekter på människor, djur och andra organismer

| 2. | Molekylär karakterisering






  a) | Uppgifter om den genetiska modifieringen






  i) | Beskrivning av de metoder som använts för den genetiska modifieringen |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Uppgifter om den genetiska modifieringen

i)

Beskrivning av de metoder som använts för den genetiska modifieringen

| ii) | Den använda vektorns beskaffenhet och ursprung |
| --- | --- |

ii)

Den använda vektorns beskaffenhet och ursprung

| iii) | Ursprung för de nukleinsyror som använts för transformation, storlek och avsedd funktion för alla beståndsdelar i det område som är avsett att införas |
| --- | --- |

iii)

Ursprung för de nukleinsyror som använts för transformation, storlek och avsedd funktion för alla beståndsdelar i det område som är avsett att införas

| b) | Information om GMHP






  i) | Allmän beskrivning av de egenskaper som har införts eller modifierats |
| --- | --- | --- |

b)

Information om GMHP

i)

Allmän beskrivning av de egenskaper som har införts eller modifierats

| ii) | Uppgifter om de sekvenser som faktiskt har införts/tagits bort






  — | De införda sekvensernas storlek och antal kopior samt metoderna för beskrivning av dem |
| --- | --- | --- |

ii)

Uppgifter om de sekvenser som faktiskt har införts/tagits bort

—

De införda sekvensernas storlek och antal kopior samt metoderna för beskrivning av dem

| — | Storleken och funktionen hos eventuella borttagna områden |
| --- | --- |

—

Storleken och funktionen hos eventuella borttagna områden

| — | De införda sekvensernas subcellulära lokaliseringar i växtcellerna (integrerade i cellkärnor, kloroplaster, mitokondrier eller bevarade i icke-integrerad form) och metoder för bestämning av dem |
| --- | --- |

—

De införda sekvensernas subcellulära lokaliseringar i växtcellerna (integrerade i cellkärnor, kloroplaster, mitokondrier eller bevarade i icke-integrerad form) och metoder för bestämning av dem

| iii) | Delar av växten där den införda sekvensen uttrycks |
| --- | --- |

iii)

Delar av växten där den införda sekvensen uttrycks

| iv) | Den införda sekvensens genetiska stabilitet och GMHP:s fenotypiska stabilitet |
| --- | --- |

iv)

Den införda sekvensens genetiska stabilitet och GMHP:s fenotypiska stabilitet

| c) | Slutsatser efter den molekylära karakteriseringen |
| --- | --- |

c)

Slutsatser efter den molekylära karakteriseringen

| 3. | Uppgifter om särskilda riskområden






  a) | Eventuella ändringar i GMHP:s motståndskraft och invasiva förmåga, och dess förmåga att överföra genetiskt material till sexuellt kompatibla släktingar och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Eventuella ändringar i GMHP:s motståndskraft och invasiva förmåga, och dess förmåga att överföra genetiskt material till sexuellt kompatibla släktingar och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| b) | Eventuella ändringar i GMHP:s förmåga att överföra genetiskt material till mikroorganismer och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- |

b)

Eventuella ändringar i GMHP:s förmåga att överföra genetiskt material till mikroorganismer och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| c) | Förlopp för interaktion mellan GMHP och målorganismen (i tillämpliga fall) och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- |

c)

Förlopp för interaktion mellan GMHP och målorganismen (i tillämpliga fall) och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| d) | Potentiella ändringar i GMHP:s interaktion med icke-målorganismer till följd av den genetiska modifieringen och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- |

d)

Potentiella ändringar i GMHP:s interaktion med icke-målorganismer till följd av den genetiska modifieringen och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| e) | Potentiella ändringar av jordbruksmetoder och hantering i samband med GMHP till följd av den genetiska modifieringen och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- |

e)

Potentiella ändringar av jordbruksmetoder och hantering i samband med GMHP till följd av den genetiska modifieringen och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| f) | Potentiell interaktion med den abiotiska miljön och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- |

f)

Potentiell interaktion med den abiotiska miljön och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| g) | Uppgifter om toxiska, allergiframkallande eller andra skadliga effekter på människors och djurs hälsa till följd av den genetiska modifieringen |
| --- | --- |

g)

Uppgifter om toxiska, allergiframkallande eller andra skadliga effekter på människors och djurs hälsa till följd av den genetiska modifieringen

| h) | Slutsatser om särskilda riskområden |
| --- | --- |

h)

Slutsatser om särskilda riskområden

| 4. | Uppgifter om åtgärdsplaner för kontroll, övervakning, behandling efter utsättning och avfallshantering






  a) | Alla vidtagna åtgärder, bl.a.






  i) | geografisk och tidsmässig isolering från sexuellt kompatibla växtarter, såväl vilda släktingar och ogrässläktingar som grödor |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

Alla vidtagna åtgärder, bl.a.

i)

geografisk och tidsmässig isolering från sexuellt kompatibla växtarter, såväl vilda släktingar och ogrässläktingar som grödor

| ii) | åtgärder för att minimera eller förhindra spridning av en reproduktiv del av GMHP |
| --- | --- |

ii)

åtgärder för att minimera eller förhindra spridning av en reproduktiv del av GMHP

| b) | Beskrivning av metoder för behandling av platsen efter utsättningen |
| --- | --- |

b)

Beskrivning av metoder för behandling av platsen efter utsättningen

| c) | Beskrivning av metoder för behandling av det genetiskt modifierade växtmaterialet, inklusive avfall, efter utsättningen |
| --- | --- |

c)

Beskrivning av metoder för behandling av det genetiskt modifierade växtmaterialet, inklusive avfall, efter utsättningen

| d) | Beskrivning av övervakningsplaner och övervakningsmetoder |
| --- | --- |

d)

Beskrivning av övervakningsplaner och övervakningsmetoder

| e) | Beskrivning av eventuella åtgärdsplaner för nödsituationer |
| --- | --- |

e)

Beskrivning av eventuella åtgärdsplaner för nödsituationer

| f) | Beskrivning av metoder och förfaranden för att






  i) | undvika eller begränsa spridning av GMHP utanför utsättningsplatsen |
| --- | --- | --- |

f)

Beskrivning av metoder och förfaranden för att

i)

undvika eller begränsa spridning av GMHP utanför utsättningsplatsen

| ii) | skydda platsen mot tillträde av obehöriga |
| --- | --- |

ii)

skydda platsen mot tillträde av obehöriga

| iii) | hindra att andra organismer tränger in på platsen |
| --- | --- |

iii)

hindra att andra organismer tränger in på platsen

| 5. | Beskrivning av metoder för detektion och identifiering av GMHP |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uppgifter om tidigare utsättningar av GMHP, i tillämpliga fall |
| --- | --- |

6.

II.   OBLIGATORISKA UPPGIFTER I ANMÄLNINGAR SOM GÖRS ENLIGT ARTIKEL 13

A.   Allmänna uppgifter

| 1. | Anmälarens (företag eller institut) namn och adress |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den eller de ansvariga vetenskapsmännens namn, utbildning och erfarenhet |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beteckning och specifikation av GMHP |
| --- | --- |

3.

| 4. | Anmälans räckvidd






  a) | Odling |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Odling

| b) | Övriga användningsområden (ska anges i anmälan) |
| --- | --- |

b)

Övriga användningsområden (ska anges i anmälan)

B.   Vetenskapliga uppgifter

| 1. | Uppgifter om mottagarväxter eller, i förekommande fall, moderväxter






  a) | Fullständigt namn






  i) | Familjenamn |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Fullständigt namn

i)

Familjenamn

| ii) | Släkte |
| --- | --- |

ii)

Släkte

| iii) | Art |
| --- | --- |

iii)

Art

| iv) | Underart |
| --- | --- |

iv)

Underart

| v) | Kultiverings-/förädlingslinje |
| --- | --- |

v)

Kultiverings-/förädlingslinje

| vi) | Vedertaget namn |
| --- | --- |

vi)

Vedertaget namn

| b) | Geografisk utbredning för och odling av växten inom unionen |
| --- | --- |

b)

Geografisk utbredning för och odling av växten inom unionen

| c) | Uppgifter om reproduktion






  i) | Reproduktionssätt |
| --- | --- | --- |

c)

Uppgifter om reproduktion

i)

Reproduktionssätt

| ii) | Eventuella särskilda faktorer som påverkar reproduktionen |
| --- | --- |

ii)

Eventuella särskilda faktorer som påverkar reproduktionen

| iii) | Genereringstid |
| --- | --- |

iii)

Genereringstid

| d) | Sexuell kompatibilitet med andra odlade eller vilda växtarter, inbegripet kompatibla arters utbredning i unionen |
| --- | --- |

d)

Sexuell kompatibilitet med andra odlade eller vilda växtarter, inbegripet kompatibla arters utbredning i unionen

| e) | Överlevnadsförmåga






  i) | Förmåga att bilda strukturer för överlevnad eller dvala |
| --- | --- | --- |

e)

Överlevnadsförmåga

i)

Förmåga att bilda strukturer för överlevnad eller dvala

| ii) | Eventuella särskilda faktorer som påverkar överlevnadsförmågan |
| --- | --- |

ii)

Eventuella särskilda faktorer som påverkar överlevnadsförmågan

| f) | Spridning






  i) | Spridningsätt och spridningens omfattning |
| --- | --- | --- |

f)

Spridning

i)

Spridningsätt och spridningens omfattning

| ii) | Eventuella särskilda faktorer som påverkar spridningen |
| --- | --- |

ii)

Eventuella särskilda faktorer som påverkar spridningen

| g) | I de fall en växtart normalt sett odlas inom unionen, en beskrivning av dess naturliga livsmiljö, inklusive uppgifter om naturliga predatorer, parasiter, konkurrenter och symbionter |
| --- | --- |

g)

I de fall en växtart normalt sett odlas inom unionen, en beskrivning av dess naturliga livsmiljö, inklusive uppgifter om naturliga predatorer, parasiter, konkurrenter och symbionter

| h) | Potentiell interaktion, som är relevant för GMHP, som växten kan ha med organismer i det ekosystem där den vanligtvis odlas eller på andra håll, inklusive uppgifter om toxiska effekter på människor, djur och andra organismer |
| --- | --- |

h)

Potentiell interaktion, som är relevant för GMHP, som växten kan ha med organismer i det ekosystem där den vanligtvis odlas eller på andra håll, inklusive uppgifter om toxiska effekter på människor, djur och andra organismer

| 2. | Molekylär karakterisering






  a) | Uppgifter om den genetiska modifieringen






  i) | Beskrivning av de metoder som använts för den genetiska modifieringen |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Uppgifter om den genetiska modifieringen

i)

Beskrivning av de metoder som använts för den genetiska modifieringen

| ii) | Den använda vektorns beskaffenhet och ursprung |
| --- | --- |

ii)

Den använda vektorns beskaffenhet och ursprung

| iii) | Ursprung för de nukleinsyror som använts för transformation, storlek och avsedd funktion för alla beståndsdelar i det område som är avsett att införas |
| --- | --- |

iii)

Ursprung för de nukleinsyror som använts för transformation, storlek och avsedd funktion för alla beståndsdelar i det område som är avsett att införas

| b) | Uppgifter om den genetiskt modifierade växten






  i) | Beskrivning av de egenskaper som har införts eller modifierats |
| --- | --- | --- |

b)

Uppgifter om den genetiskt modifierade växten

i)

Beskrivning av de egenskaper som har införts eller modifierats

| ii) | Uppgifter om de sekvenser som faktiskt har införts eller tagits bort






  — | Storleken på och antal kopior av alla detekterbara införda sekvenser, både fullständiga och partiella, samt metoderna för att beskriva dem |
| --- | --- | --- |

ii)

Uppgifter om de sekvenser som faktiskt har införts eller tagits bort

—

Storleken på och antal kopior av alla detekterbara införda sekvenser, både fullständiga och partiella, samt metoderna för att beskriva dem

| — | Det införda genetiska materialets organisering och sekvens på varje införingsställe i ett standardiserat elektroniskt format |
| --- | --- |

—

Det införda genetiska materialets organisering och sekvens på varje införingsställe i ett standardiserat elektroniskt format

| — | Storleken och funktionen hos eventuella borttagna områden |
| --- | --- |

—

Storleken och funktionen hos eventuella borttagna områden

| — | De införda sekvensernas subcellulära lokaliseringar (integrerade i cellkärnor, kloroplaster, mitokondrier eller bevarade i icke-integrerad form) och metoder för bestämning av dem |
| --- | --- |

—

De införda sekvensernas subcellulära lokaliseringar (integrerade i cellkärnor, kloroplaster, mitokondrier eller bevarade i icke-integrerad form) och metoder för bestämning av dem

| — | För andra modifieringar än införande eller borttagning, det modifierade genetiska materialets funktion före och efter modifieringen samt direkta ändringar av genernas uttryck till följd av modifieringen |
| --- | --- |

—

För andra modifieringar än införande eller borttagning, det modifierade genetiska materialets funktion före och efter modifieringen samt direkta ändringar av genernas uttryck till följd av modifieringen

| — | Sekvensuppgifter i standardiserat elektroniskt format för både 5′- och 3′-flankerande områden vid varje införingsställe |
| --- | --- |

—

Sekvensuppgifter i standardiserat elektroniskt format för både 5′- och 3′-flankerande områden vid varje införingsställe

| — | Bioinformatikanalyser med hjälp av aktuella databaser, för att undersöka eventuella avbrott i kända gener |
| --- | --- |

—

Bioinformatikanalyser med hjälp av aktuella databaser, för att undersöka eventuella avbrott i kända gener

| — | Samtliga öppna läsramar (nedan kallade ORF) inom den införda sekvensen (antingen till följd av strukturella förändringar eller inte) och de som skapats till följd av en genetisk modifiering vid föreningspunkter med genomiskt DNA. ORF definieras som en nukleotidsekvens som innehåller en följd av kodoner som inte avbryts av ett stoppkodon i samma läsram |
| --- | --- |

—

Samtliga öppna läsramar (nedan kallade ORF) inom den införda sekvensen (antingen till följd av strukturella förändringar eller inte) och de som skapats till följd av en genetisk modifiering vid föreningspunkter med genomiskt DNA. ORF definieras som en nukleotidsekvens som innehåller en följd av kodoner som inte avbryts av ett stoppkodon i samma läsram

| — | Bioinformatikanalyser med hjälp av aktuella databaser, för att undersöka eventuella likheter mellan ORF och kända gener som kan ha negativa effekter |
| --- | --- |

—

Bioinformatikanalyser med hjälp av aktuella databaser, för att undersöka eventuella likheter mellan ORF och kända gener som kan ha negativa effekter

| — | Primär struktur (aminosyrasekvens) och, vid behov, andra strukturer av det nya protein som uttrycks |
| --- | --- |

—

Primär struktur (aminosyrasekvens) och, vid behov, andra strukturer av det nya protein som uttrycks

| — | Bioinformatikanalyser med hjälp av aktuella databaser, för att undersöka eventuell sekvenshomologi, och vid behov, strukturella likheter mellan nya protein som uttrycks och kända proteiner eller peptider som kan ha negativa effekter |
| --- | --- |

—

Bioinformatikanalyser med hjälp av aktuella databaser, för att undersöka eventuell sekvenshomologi, och vid behov, strukturella likheter mellan nya protein som uttrycks och kända proteiner eller peptider som kan ha negativa effekter

| iii) | Uppgifter om den införda sekvensens uttryck






  — | Metoder som använts för analys av genuttryck tillsammans med deras prestandaegenskaper |
| --- | --- | --- |

iii)

Uppgifter om den införda sekvensens uttryck

—

Metoder som använts för analys av genuttryck tillsammans med deras prestandaegenskaper

| — | Uppgifter om den införda sekvensens utvecklingsmässiga uttryck under växtens livscykel |
| --- | --- |

—

Uppgifter om den införda sekvensens utvecklingsmässiga uttryck under växtens livscykel

| — | Delar av växten där den införda/modifierade sekvensen uttrycks |
| --- | --- |

—

Delar av växten där den införda/modifierade sekvensen uttrycks

| — | Potentiellt oavsiktliga uttryck av nya ORF som identifierats enligt led ii sjunde strecksatsen och som utgör en säkerhetsrisk |
| --- | --- |

—

Potentiellt oavsiktliga uttryck av nya ORF som identifierats enligt led ii sjunde strecksatsen och som utgör en säkerhetsrisk

| — | Uppgifter om proteiners uttryck, inklusive rådata, som erhållits från fältstudier och som har anknytning till grödans odlingsvillkor |
| --- | --- |

—

Uppgifter om proteiners uttryck, inklusive rådata, som erhållits från fältstudier och som har anknytning till grödans odlingsvillkor

| iv) | Den införda sekvensens genetiska stabilitet och GMHP:s fenotypiska stabilitet |
| --- | --- |

iv)

Den införda sekvensens genetiska stabilitet och GMHP:s fenotypiska stabilitet

| c) | Slutsatser efter den molekylära karakteriseringen |
| --- | --- |

c)

Slutsatser efter den molekylära karakteriseringen

| 3. | Jämförande analys av odlingsegenskaper och fenotypiska egenskaper och sammansättning






  a) | Val av konventionell motsvarighet och kompletterande jämförelsematerial |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Val av konventionell motsvarighet och kompletterande jämförelsematerial

| b) | Val av platser för fältstudier |
| --- | --- |

b)

Val av platser för fältstudier

| c) | Försöksplan och statistisk analys av fältförsöksdata för den jämförande analysen






  i) | Beskrivning av planen för fältstudier |
| --- | --- | --- |

c)

Försöksplan och statistisk analys av fältförsöksdata för den jämförande analysen

i)

Beskrivning av planen för fältstudier

| ii) | Beskrivning av relevanta aspekter av utsättningsmiljöerna |
| --- | --- |

ii)

Beskrivning av relevanta aspekter av utsättningsmiljöerna

| iii) | Statistisk analys |
| --- | --- |

iii)

Statistisk analys

| d) | Val av växtmaterial för analys, om relevant |
| --- | --- |

d)

Val av växtmaterial för analys, om relevant

| e) | Jämförande analys av odlingsegenskaper och fenotypiska egenskaper |
| --- | --- |

e)

Jämförande analys av odlingsegenskaper och fenotypiska egenskaper

| f) | Jämförande analys av sammansättning, om relevant |
| --- | --- |

f)

Jämförande analys av sammansättning, om relevant

| g) | Slutsatser av jämförande analys |
| --- | --- |

g)

Slutsatser av jämförande analys

| 4. | Särskilda uppgifter för varje riskområde
  För vart och ett av de sju riskområden som avses i avsnitt D.2 i bilaga II ska anmälaren först beskriva spridningsvägarna för skada och förklara i en kedja av orsak och verkan hur utsättningen av GMHP kan leda till skada, med beaktande av både fara och exponering
  Anmälaren ska lämna in följande uppgifter, förutom om det inte är relevant mot bakgrund av den genetiskt modifierade organismens avsedda användningsområden:






  a) | Motståndskraft och invasiva förmåga, inklusive genöverföring mellan växter






  i) | Bedömning av om GMHP kan bli mer motståndskraftig och invasiv och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- | --- | --- |

4.

För vart och ett av de sju riskområden som avses i avsnitt D.2 i bilaga II ska anmälaren först beskriva spridningsvägarna för skada och förklara i en kedja av orsak och verkan hur utsättningen av GMHP kan leda till skada, med beaktande av både fara och exponering

Anmälaren ska lämna in följande uppgifter, förutom om det inte är relevant mot bakgrund av den genetiskt modifierade organismens avsedda användningsområden:

a)

Motståndskraft och invasiva förmåga, inklusive genöverföring mellan växter

i)

Bedömning av om GMHP kan bli mer motståndskraftig och invasiv och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| ii) | Bedömning av om GMHP kan överföra transgener till sexuellt kompatibla släktingar och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- |

ii)

Bedömning av om GMHP kan överföra transgener till sexuellt kompatibla släktingar och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| iii) | Slutsatser om de negativa miljöeffekterna till följd av GMHP:s motståndskraft och invasiva förmåga, inklusive negativa miljöeffekter till följd av genöverföring mellan växter |
| --- | --- |

iii)

Slutsatser om de negativa miljöeffekterna till följd av GMHP:s motståndskraft och invasiva förmåga, inklusive negativa miljöeffekter till följd av genöverföring mellan växter

| b) | Genöverföring mellan växter och mikroorganism






  i) | Bedömning av om nya införda DNA kan överföras från GMHP till mikroorganismer och de negativa effekterna till följd av detta |
| --- | --- | --- |

b)

Genöverföring mellan växter och mikroorganism

i)

Bedömning av om nya införda DNA kan överföras från GMHP till mikroorganismer och de negativa effekterna till följd av detta

| ii) | Slutsatser om de negativa effekterna av överföring av nya införda DNA från GMHP till mikroorganismer på människors och djurs hälsa och miljön |
| --- | --- |

ii)

Slutsatser om de negativa effekterna av överföring av nya införda DNA från GMHP till mikroorganismer på människors och djurs hälsa och miljön

| c) | GMHP:s interaktion med icke-målorganismer, om relevant






  i) | Bedömning av om förändringar kan uppstå i direkt och indirekt interaktion mellan GMHP och målorganismer och de negativa miljöeffekterna |
| --- | --- | --- |

c)

GMHP:s interaktion med icke-målorganismer, om relevant

i)

Bedömning av om förändringar kan uppstå i direkt och indirekt interaktion mellan GMHP och målorganismer och de negativa miljöeffekterna

| ii) | Bedömning av om målorganismen kan utveckla resistens mot det protein som uttrycks (på grundval av tidigare utveckling av resistens mot konventionella bekämpningsmedel eller transgena växter med liknande egenskaper) och de negativa effekterna till följd av detta |
| --- | --- |

ii)

Bedömning av om målorganismen kan utveckla resistens mot det protein som uttrycks (på grundval av tidigare utveckling av resistens mot konventionella bekämpningsmedel eller transgena växter med liknande egenskaper) och de negativa effekterna till följd av detta

| iii) | Slutsatser om negativa miljöeffekter av GMHP:s interaktion med målorganismer |
| --- | --- |

iii)

Slutsatser om negativa miljöeffekter av GMHP:s interaktion med målorganismer

| d) | GMHP:s interaktion med icke-målorganismer






  i) | Bedömning av om direkt och indirekt interaktion kan uppstå mellan GMHP och icke-målorganismer, inklusive skyddade arter, och de negativa miljöeffekterna till följd av detta
  Bedömningen ska också beakta eventuella negativa effekter på relevanta ekosystemtjänster och på arter som tillhandahåller dessa tjänster |
| --- | --- | --- |

d)

GMHP:s interaktion med icke-målorganismer

i)

Bedömning av om direkt och indirekt interaktion kan uppstå mellan GMHP och icke-målorganismer, inklusive skyddade arter, och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

Bedömningen ska också beakta eventuella negativa effekter på relevanta ekosystemtjänster och på arter som tillhandahåller dessa tjänster

| ii) | Slutsatser om negativa miljöeffekter av GMHP:s interaktion med icke-målorganismer |
| --- | --- |

ii)

Slutsatser om negativa miljöeffekter av GMHP:s interaktion med icke-målorganismer

| e) | Inverkan av specifika metoder för odling, hantering och skörd






  i) | Vad gäller GMHP för odling, bedömning av förändringar i de specifika metoderna för odling, hantering och skörd som används för GMHP, och de negativa miljöeffekterna till följd av detta |
| --- | --- | --- |

e)

Inverkan av specifika metoder för odling, hantering och skörd

i)

Vad gäller GMHP för odling, bedömning av förändringar i de specifika metoderna för odling, hantering och skörd som används för GMHP, och de negativa miljöeffekterna till följd av detta

| ii) | Slutsatser om de negativa miljöeffekterna av de specifika metoderna för odling, hantering och skörd |
| --- | --- |

ii)

Slutsatser om de negativa miljöeffekterna av de specifika metoderna för odling, hantering och skörd

| f) | Effekter på biogeokemiska processer






  i) | Bedömning av förändringar i de biogeokemiska processerna inom det område där GMHP ska odlas och i dess omgivningar, och de negativa effekterna till följd av detta |
| --- | --- | --- |

f)

Effekter på biogeokemiska processer

i)

Bedömning av förändringar i de biogeokemiska processerna inom det område där GMHP ska odlas och i dess omgivningar, och de negativa effekterna till följd av detta

| ii) | Slutsatser om de negativa effekterna av biogeokemiska processer |
| --- | --- |

ii)

Slutsatser om de negativa effekterna av biogeokemiska processer

| g) | Effekter på människors eller djurs hälsa






  i) | Bedömning av om direkt och indirekt interaktion kan uppstå mellan GMHP och personer som arbetar med eller kommer i kontakt med GMHP, inklusive genom pollen eller damm från en bearbetad GMHP, och bedömning av de negativa effekterna av denna interaktion på människors hälsa |
| --- | --- | --- |

g)

Effekter på människors eller djurs hälsa

i)

Bedömning av om direkt och indirekt interaktion kan uppstå mellan GMHP och personer som arbetar med eller kommer i kontakt med GMHP, inklusive genom pollen eller damm från en bearbetad GMHP, och bedömning av de negativa effekterna av denna interaktion på människors hälsa

| ii) | Vad gäller GMHP som inte är avsedd som livsmedel, men där mottagar- eller föräldraorganismerna kan vara avsedda som livsmedel, bedömning av sannolikheten för och eventuella negativa effekter på människors hälsa till följd av oavsiktligt intag |
| --- | --- |

ii)

Vad gäller GMHP som inte är avsedd som livsmedel, men där mottagar- eller föräldraorganismerna kan vara avsedda som livsmedel, bedömning av sannolikheten för och eventuella negativa effekter på människors hälsa till följd av oavsiktligt intag

| iii) | Bedömning av eventuella negativa effekter på djurs hälsa till följd av djurs oavsiktliga intag av GMHP eller material från den växten |
| --- | --- |

iii)

Bedömning av eventuella negativa effekter på djurs hälsa till följd av djurs oavsiktliga intag av GMHP eller material från den växten

| iv) | Slutsatser om effekter på människors eller djurs hälsa |
| --- | --- |

iv)

Slutsatser om effekter på människors eller djurs hälsa

| h) | Utvärdering av den totala risken och slutsatser
  En sammanfattning ska lämnas av alla slutsatser för varje riskområde
  Sammanfattningen ska beakta riskkarakteriseringen i enlighet med steg 1–4 i den metodik som beskrivs i avsnitt C.3 i bilaga II och de föreslagna riskhanteringsstrategierna i enlighet med avsnitt C.3 punkt 5 i bilaga II |
| --- | --- |

h)

Utvärdering av den totala risken och slutsatser

En sammanfattning ska lämnas av alla slutsatser för varje riskområde

Sammanfattningen ska beakta riskkarakteriseringen i enlighet med steg 1–4 i den metodik som beskrivs i avsnitt C.3 i bilaga II och de föreslagna riskhanteringsstrategierna i enlighet med avsnitt C.3 punkt 5 i bilaga II

| 5. | Beskrivning av metoder för detektion och identifiering av GMHP |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uppgifter om tidigare utsättningar av GMHP, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

6.

| 4. | Avsnitt A i bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Produkternas föreslagna handelsbeteckningar och namn på de genetiskt modifierade organismer som de innehåller och ett förslag till unik identitetsbeteckning för den genetiskt modifierade organismen som skapats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 (*1). Sedan tillstånd givits ska eventuella nya handelsbeteckningar lämnas till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Avsnitt A i bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Produkternas föreslagna handelsbeteckningar och namn på de genetiskt modifierade organismer som de innehåller och ett förslag till unik identitetsbeteckning för den genetiskt modifierade organismen som skapats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 (*1

(*1)  Kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (EUT L 10, 16.1.2004, s. 5).”
  "

*1

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:






  ”7. | Metoder för detektering, identifiering och, i förekommande fall, kvantifiering av transformationshändelsen; prover av de genetiskt modifierade organismerna och kontrollprover till dessa samt information om var referensmaterialet finns tillgängligt. Uppgifter som av skäl som hänför sig till deras konfidentiella natur inte kan införas i den offentliga delen av de register som avses i artikel 31.2 ska identifieras.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.

Metoder för detektering, identifiering och, i förekommande fall, kvantifiering av transformationshändelsen; prover av de genetiskt modifierade organismerna och kontrollprover till dessa samt information om var referensmaterialet finns tillgängligt. Uppgifter som av skäl som hänför sig till deras konfidentiella natur inte kan införas i den offentliga delen av de register som avses i artikel 31.2 ska identifieras.”

---

(*1)  Kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (EUT L 10, 16.1.2004, s. 5).”
  ”

*1

---

BESLUT

| 9.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/351

av den 8 mars 2018

om avslag av erbjudanden om åtaganden i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (1) av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 8,

efter att ha informerat medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom genomförandeförordning (EU) 2017/1795 (2) införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål (även kallade varmvalsade platta produkter) med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och avslutade undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien (nedan kallad den slutgiltiga förordningen). |
| --- | --- |

(1)

Genom genomförandeförordning (EU) 2017/1795 (2) införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål (även kallade varmvalsade platta produkter) med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och avslutade undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien (nedan kallad den slutgiltiga förordningen).

2

kommissionen

varmvalsade platta produkter

den slutgiltiga förordningen

| (2) | Under den undersökning som ledde fram till införandet av denna tull, erbjöd fem exporterande tillverkare från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina prisåtaganden. Eftersom dessa erbjudanden lämnades efter ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter som kom sent under undersökningen, kunde kommissionen inte analysera huruvida dessa prisåtaganden var godtagbara, inom tidsfristen för antagande av förordningen om slutgiltig tull. Eftersom kommissionen ansåg att det rörde sig om ett undantagsfall åtog den sig att slutföra analysen av dessa fem erbjudanden i ett senare skede. Efter slutförandet av undersökningen och offentliggörandet av förordningen om slutgiltig tull erbjöd en sjätte exporterande tillverkare ett prisåtagande. |
| --- | --- |

(2)

Under den undersökning som ledde fram till införandet av denna tull, erbjöd fem exporterande tillverkare från Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina prisåtaganden. Eftersom dessa erbjudanden lämnades efter ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter som kom sent under undersökningen, kunde kommissionen inte analysera huruvida dessa prisåtaganden var godtagbara, inom tidsfristen för antagande av förordningen om slutgiltig tull. Eftersom kommissionen ansåg att det rörde sig om ett undantagsfall åtog den sig att slutföra analysen av dessa fem erbjudanden i ett senare skede. Efter slutförandet av undersökningen och offentliggörandet av förordningen om slutgiltig tull erbjöd en sjätte exporterande tillverkare ett prisåtagande.

| (3) | Den 18 december 2017 underrättade kommissionen alla berörda parter om den bedömning av erbjudandena om åtagande som låg till grund för dess avsikt att avslå alla erbjudanden om åtagande (nedan kallad kommissionens bedömning). På grundval av denna underrättelse lämnade berörda parter skriftliga inlagor med synpunkter på bedömningen och, i vissa fall, ytterligare ändringar av sina erbjudanden. De berörda parter som så begärde blev också hörda. |
| --- | --- |

(3)

Den 18 december 2017 underrättade kommissionen alla berörda parter om den bedömning av erbjudandena om åtagande som låg till grund för dess avsikt att avslå alla erbjudanden om åtagande (nedan kallad kommissionens bedömning). På grundval av denna underrättelse lämnade berörda parter skriftliga inlagor med synpunkter på bedömningen och, i vissa fall, ytterligare ändringar av sina erbjudanden. De berörda parter som så begärde blev också hörda.

kommissionens bedömning

| (4) | Den 3 januari 2018 mottog kommissionen en begäran från Ukrainas regering om samråd i enlighet med artikel 50 b i associeringsavtalet EU–Ukraina (3). Samråden hölls den 26 januari 2018. Skriftliga inlagor lämnades den 31 januari 2018. |
| --- | --- |

(4)

Den 3 januari 2018 mottog kommissionen en begäran från Ukrainas regering om samråd i enlighet med artikel 50 b i associeringsavtalet EU–Ukraina (3). Samråden hölls den 26 januari 2018. Skriftliga inlagor lämnades den 31 januari 2018.

3

2.   ÅTAGANDEN

ÅTAGANDEN

| (5) | Tillräckligheten och genomförbarheten av alla erbjudanden bedömdes mot bakgrund av den tillämpliga rättsliga ramen, däribland associeringsavtalet mellan EU och Ukraina när det gäller den ukrainska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(5)

Tillräckligheten och genomförbarheten av alla erbjudanden bedömdes mot bakgrund av den tillämpliga rättsliga ramen, däribland associeringsavtalet mellan EU och Ukraina när det gäller den ukrainska exporterande tillverkaren.

2.1   Erbjudanden om åtagande och bedömningen av dessa

Erbjudanden om åtagande och bedömningen av dessa

2.1.1   Companhia Siderúrgica Nacional (Brasilien)

Companhia Siderúrgica Nacional (Brasilien)

| (6) | Den exporterande tillverkaren erbjöd ett minimiimportpris per ton för en viss exportvolym till unionen och ett annat – högre – minimiimportpris för en volym över denna. Den exporterande tillverkaren erbjöd också en mekanism för prisanpassning. |
| --- | --- |

(6)

Den exporterande tillverkaren erbjöd ett minimiimportpris per ton för en viss exportvolym till unionen och ett annat – högre – minimiimportpris för en volym över denna. Den exporterande tillverkaren erbjöd också en mekanism för prisanpassning.

| (7) | Detta erbjudande som grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer skadan, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Dessutom omfattar erbjudandet transaktioner mellan närstående enheter. Själva arten av sådana förbindelser innebär många möjligheter för korsvis kompensation. Alla andra transaktioner, lån eller bidrag mellan två närstående enheter skulle kunna användas för att kompensera för minimiimportpriset. Kommissionen kan inte övervaka dessa transaktioner och det saknas lämpliga riktmärken som skulle göra det möjligt att kontrollera om de är äkta eller om det rör sig om kompensationsarrangemang. |
| --- | --- |

(7)

Detta erbjudande som grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer skadan, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Dessutom omfattar erbjudandet transaktioner mellan närstående enheter. Själva arten av sådana förbindelser innebär många möjligheter för korsvis kompensation. Alla andra transaktioner, lån eller bidrag mellan två närstående enheter skulle kunna användas för att kompensera för minimiimportpriset. Kommissionen kan inte övervaka dessa transaktioner och det saknas lämpliga riktmärken som skulle göra det möjligt att kontrollera om de är äkta eller om det rör sig om kompensationsarrangemang.

| (8) | Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Den exporterande tillverkaren har närstående företag i flera medlemsstater, varav vissa som ytterligare bearbetar den berörda produkten. Den exporterande tillverkaren säljer också andra produkter till kunder i unionen och dess närstående importör säljer likadana produkter från andra källor. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att effektivt övervaka dessa verksamheter samt genomförandet av två olika minimiimportpriser som är olika beroende på exportvolym. |
| --- | --- |

(8)

Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Den exporterande tillverkaren har närstående företag i flera medlemsstater, varav vissa som ytterligare bearbetar den berörda produkten. Den exporterande tillverkaren säljer också andra produkter till kunder i unionen och dess närstående importör säljer likadana produkter från andra källor. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att effektivt övervaka dessa verksamheter samt genomförandet av två olika minimiimportpriser som är olika beroende på exportvolym.

| (9) | Som svar på kommissionens bedömning hävdade den exporterande tillverkaren att det minimiimportpris som föreslogs i erbjudandet undanröjer dumpningens skadevållande effekt, eftersom samma minimiimportpris hade föreslagits av kommissionen vid ett tillfälle under undersökningen. Den exporterande tillverkaren påpekade att minimiimportpriset grundar sig på viktade genomsnittliga importpriser för alla produkttyper. Minimiimportpriset skulle därför inte skada unionstillverkarna, eftersom produkttyper med lägre priser skulle placeras på högre prisnivåer än de borde, och därmed kompensera produkttyper med högre priser. Om detta resonemang tillämpades på produkttypsammansättningen av dess export under undersökningsperioden skulle minimiimportpriset, enligt den exporterande tillverkaren, vara tillräckligt för att undanröja dumpningens skadevållande effekt. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att minimiimportpriset inte borde anpassas med anledning av försäljning via ett närstående företag, bland annat beroende på det sätt enligt vilket dess exportpris fastställts i förordningen om slutgiltig tull. Den exporterande tillverkaren hävdade därefter att korsvis kompensation är omöjlig av ett antal orsaker, särskilt därför att korsvis kompensation skulle synas i årsrapporterna för den exporterande tillverkaren och dess närstående företag. Den exporterande tillverkaren ändrade också sitt erbjudande om åtagande. I det nya erbjudandet åtog sig den exporterande tillverkaren att upphöra med återförsäljning av varmvalsade platta produkter via sitt närstående företag i unionen och att rapportera försäljning av andra produkter till unionen. |
| --- | --- |

(9)

Som svar på kommissionens bedömning hävdade den exporterande tillverkaren att det minimiimportpris som föreslogs i erbjudandet undanröjer dumpningens skadevållande effekt, eftersom samma minimiimportpris hade föreslagits av kommissionen vid ett tillfälle under undersökningen. Den exporterande tillverkaren påpekade att minimiimportpriset grundar sig på viktade genomsnittliga importpriser för alla produkttyper. Minimiimportpriset skulle därför inte skada unionstillverkarna, eftersom produkttyper med lägre priser skulle placeras på högre prisnivåer än de borde, och därmed kompensera produkttyper med högre priser. Om detta resonemang tillämpades på produkttypsammansättningen av dess export under undersökningsperioden skulle minimiimportpriset, enligt den exporterande tillverkaren, vara tillräckligt för att undanröja dumpningens skadevållande effekt. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att minimiimportpriset inte borde anpassas med anledning av försäljning via ett närstående företag, bland annat beroende på det sätt enligt vilket dess exportpris fastställts i förordningen om slutgiltig tull. Den exporterande tillverkaren hävdade därefter att korsvis kompensation är omöjlig av ett antal orsaker, särskilt därför att korsvis kompensation skulle synas i årsrapporterna för den exporterande tillverkaren och dess närstående företag. Den exporterande tillverkaren ändrade också sitt erbjudande om åtagande. I det nya erbjudandet åtog sig den exporterande tillverkaren att upphöra med återförsäljning av varmvalsade platta produkter via sitt närstående företag i unionen och att rapportera försäljning av andra produkter till unionen.

| (10) | När det gäller kommentaren att det föreslagna minimiimportpriset undanröjer dumpningens skadevållande effekt, eftersom det är identiskt med det som föreslagits av kommissionen vid ett tillfälle under undersökningen, noterade kommissionen att den lösningen till slut avslogs. Detta avslag motiverades bland annat i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull, vilka sammanfattas i skäl 7. Kommentaren om att minimiimportpriset grundade sig på viktade genomsnittliga importpriser påverkade inte slutsatsen att minimiimportpriset inte undanröjer dumpningens skadevållande effekt för de dyraste produkttyperna. Kommissionen lyckades inte hitta några uppgifter som stöder påståendet att dumpningens skadevållande effekt skulle ha undanröjts av minimiimportpriset på grund av exportens produkttypsammansättning under undersökningsperioden. Den sökande lämnade heller inte in några sådana uppgifter. Även om kommissionen hade uppgifter till stöd för detta påstående fann den att inget förhindrar produkttypsammansättningen från att förskjutas mot produkttyper med högre pris. Själva tillämpningen av minimiimportpriset skulle tvärtom kunna främja en sådan förskjutning. När det gäller kommentaren att minimiimportpriset inte borde anpassas med anledning av försäljning via ett närstående företag skulle kommissionen kunna instämma i att denna anpassning inte är berättigad, med hänsyn till omständigheterna i fallet under undersökningsperioden, och särskilt det sätt på vilket exportpriset för den exporterande tillverkaren fastställdes i förordningen om slutgiltig tull. Det finns dock ingen garanti för att omständigheterna inte förändras, särskilt eftersom företagen är varandra närstående. Slutligen, när det gäller ändringen av erbjudandet och risken för korsvis kompensation, noterade kommissionen att, medan åtagandet att inte återförsälja den berörda produkten skulle begränsa vissa av riskerna för korsvis kompensation, återstår huvudfrågan, nämligen att minimiimportpriset tillämpas på transaktioner mellan närstående företag. Ett sådant samröre mellan två enheter erbjuder många möjligheter till korsvis kompensation som inte effektivt kan övervakas av kommissionen. Inte alla av dessa skulle visas i årsrapporterna och för dem som skulle visas skulle kommissionen sakna lämpliga riktmärken för att kunna bedöma huruvida dessa är av kompenserande slag. Ett åtagande som omfattar försäljning genom närstående företag kan godtas endast om den berörda produkten till slut säljs vidare till en oberoende kund och om minimiimportpriset, med lämpliga anpassningar, kan tillämpas på dessa transaktioner. Detta är omöjligt om den berörda produkten omvandlas till en annan produkt. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller kommentaren att det föreslagna minimiimportpriset undanröjer dumpningens skadevållande effekt, eftersom det är identiskt med det som föreslagits av kommissionen vid ett tillfälle under undersökningen, noterade kommissionen att den lösningen till slut avslogs. Detta avslag motiverades bland annat i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull, vilka sammanfattas i skäl 7. Kommentaren om att minimiimportpriset grundade sig på viktade genomsnittliga importpriser påverkade inte slutsatsen att minimiimportpriset inte undanröjer dumpningens skadevållande effekt för de dyraste produkttyperna. Kommissionen lyckades inte hitta några uppgifter som stöder påståendet att dumpningens skadevållande effekt skulle ha undanröjts av minimiimportpriset på grund av exportens produkttypsammansättning under undersökningsperioden. Den sökande lämnade heller inte in några sådana uppgifter. Även om kommissionen hade uppgifter till stöd för detta påstående fann den att inget förhindrar produkttypsammansättningen från att förskjutas mot produkttyper med högre pris. Själva tillämpningen av minimiimportpriset skulle tvärtom kunna främja en sådan förskjutning. När det gäller kommentaren att minimiimportpriset inte borde anpassas med anledning av försäljning via ett närstående företag skulle kommissionen kunna instämma i att denna anpassning inte är berättigad, med hänsyn till omständigheterna i fallet under undersökningsperioden, och särskilt det sätt på vilket exportpriset för den exporterande tillverkaren fastställdes i förordningen om slutgiltig tull. Det finns dock ingen garanti för att omständigheterna inte förändras, särskilt eftersom företagen är varandra närstående. Slutligen, när det gäller ändringen av erbjudandet och risken för korsvis kompensation, noterade kommissionen att, medan åtagandet att inte återförsälja den berörda produkten skulle begränsa vissa av riskerna för korsvis kompensation, återstår huvudfrågan, nämligen att minimiimportpriset tillämpas på transaktioner mellan närstående företag. Ett sådant samröre mellan två enheter erbjuder många möjligheter till korsvis kompensation som inte effektivt kan övervakas av kommissionen. Inte alla av dessa skulle visas i årsrapporterna och för dem som skulle visas skulle kommissionen sakna lämpliga riktmärken för att kunna bedöma huruvida dessa är av kompenserande slag. Ett åtagande som omfattar försäljning genom närstående företag kan godtas endast om den berörda produkten till slut säljs vidare till en oberoende kund och om minimiimportpriset, med lämpliga anpassningar, kan tillämpas på dessa transaktioner. Detta är omöjligt om den berörda produkten omvandlas till en annan produkt.

2.1.2   Usinas Siderúrgicas Minas Gerais S.A. (Brasilien)

Usinas Siderúrgicas Minas Gerais S.A. (Brasilien)

| (11) | Den exporterande tillverkaren erbjöd ett minimiimportpris per ton för all sin export. |
| --- | --- |

(11)

Den exporterande tillverkaren erbjöd ett minimiimportpris per ton för all sin export.

| (12) | Detta erbjudande som grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Det säkerställer också att, i motsats till ett enda minimiimportpris, tullen helt undanröjer skadan, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Erbjudandet är också otillräckligt eftersom den exporterande tillverkaren inte föreslog en anpassningsmekanism fastän priserna på varmvalsade platta produkter tenderar att variera betydligt över tiden. |
| --- | --- |

(12)

Detta erbjudande som grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Det säkerställer också att, i motsats till ett enda minimiimportpris, tullen helt undanröjer skadan, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Erbjudandet är också otillräckligt eftersom den exporterande tillverkaren inte föreslog en anpassningsmekanism fastän priserna på varmvalsade platta produkter tenderar att variera betydligt över tiden.

| (13) | Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Till följd av den av exporterande tillverkarens globala struktur och försäljningsverksamhet kunde det föreslagna prisåtagandet inte övervakas effektivt, eftersom det erbjuder flera möjligheter för korsvis priskompensation. Den exporterande tillverkaren har ett antal närstående företag i flera medlemsstater och länder utanför unionen. Dessutom säljer den exporterande tillverkaren också andra produkter till unionen. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(13)

Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Till följd av den av exporterande tillverkarens globala struktur och försäljningsverksamhet kunde det föreslagna prisåtagandet inte övervakas effektivt, eftersom det erbjuder flera möjligheter för korsvis priskompensation. Den exporterande tillverkaren har ett antal närstående företag i flera medlemsstater och länder utanför unionen. Dessutom säljer den exporterande tillverkaren också andra produkter till unionen. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt.

2.1.3   Mobarakeh Steel Company (Iran)

Mobarakeh Steel Company (Iran)

| (14) | Den exporterande tillverkaren erbjöd ett minimiimportpris per ton för all sin export, anpassat för försäljning via dess handlare i unionen. |
| --- | --- |

(14)

Den exporterande tillverkaren erbjöd ett minimiimportpris per ton för all sin export, anpassat för försäljning via dess handlare i unionen.

| (15) | Detta erbjudande som grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer den skadevållande dumpningen, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Erbjudandet är också otillräckligt eftersom den exporterande tillverkaren inte föreslog en anpassningsmekanism fastän priserna på varmvalsade platta produkter tenderar att variera betydligt över tiden. |
| --- | --- |

(15)

Detta erbjudande som grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer den skadevållande dumpningen, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Erbjudandet är också otillräckligt eftersom den exporterande tillverkaren inte föreslog en anpassningsmekanism fastän priserna på varmvalsade platta produkter tenderar att variera betydligt över tiden.

| (16) | Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. På grund av att den exporterande tillverkaren säljer andra produkter till unionen, skulle det prisåtagande som erbjuds vara omöjligt att övervaka effektivt, eftersom det erbjuder möjligheter för korsvis priskompensation. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(16)

Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. På grund av att den exporterande tillverkaren säljer andra produkter till unionen, skulle det prisåtagande som erbjuds vara omöjligt att övervaka effektivt, eftersom det erbjuder möjligheter för korsvis priskompensation. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt.

| (17) | Som svar på kommissionens bedömning hävdade den exporterande tillverkaren att kommissionen inte uttalade sig om det faktum att dess erbjudande återspeglade kommissionens förslag under ett skede av undersökningen. Den exporterande tillverkaren begärde en förklaring till varför ett erbjudande som återspeglade det förslaget inte är lämpligt. Den exporterande tillverkaren hävdade att det minimiimportpris som den föreslog är högre än det som kommissionen föreslog under undersökningen, och därför att det minimiimportpris som föreslås i åtagandet per definition undanröjer den skada som vållas unionsindustrin. Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att det inte är någon skillnad mellan ett minimiimportpris och en specifik tull per ton när det gäller undanröjande av dumpningens skadevållande effekt för den dyraste produkten, och att detta argument därför är irrelevant. Den exporterande tillverkaren hävdade att det faktum att den säljer andra produkter till unionen inte automatiskt skapar en risk för korsvis kompensation. Slutligen hävdade den exporterande tillverkaren att åtagandefakturorna skulle undanröja varje risk för kringgående eller korsvis kompensation på precis samma sätt som den giltiga handelsfaktura som föreslås i det slutgiltiga meddelandet om uppgifter skulle göra. |
| --- | --- |

(17)

Som svar på kommissionens bedömning hävdade den exporterande tillverkaren att kommissionen inte uttalade sig om det faktum att dess erbjudande återspeglade kommissionens förslag under ett skede av undersökningen. Den exporterande tillverkaren begärde en förklaring till varför ett erbjudande som återspeglade det förslaget inte är lämpligt. Den exporterande tillverkaren hävdade att det minimiimportpris som den föreslog är högre än det som kommissionen föreslog under undersökningen, och därför att det minimiimportpris som föreslås i åtagandet per definition undanröjer den skada som vållas unionsindustrin. Den exporterande tillverkaren hävdade vidare att det inte är någon skillnad mellan ett minimiimportpris och en specifik tull per ton när det gäller undanröjande av dumpningens skadevållande effekt för den dyraste produkten, och att detta argument därför är irrelevant. Den exporterande tillverkaren hävdade att det faktum att den säljer andra produkter till unionen inte automatiskt skapar en risk för korsvis kompensation. Slutligen hävdade den exporterande tillverkaren att åtagandefakturorna skulle undanröja varje risk för kringgående eller korsvis kompensation på precis samma sätt som den giltiga handelsfaktura som föreslås i det slutgiltiga meddelandet om uppgifter skulle göra.

| (18) | Kommissionen konstaterade att dess bedömning inte bara innehöll ett yttrande om likheterna mellan erbjudandet om åtagande och ett alternativ som övervägdes under ett skede av undersökningen. I skäl 15 hänvisar den till och sammanfattar den del av förordningen om slutgiltig tull som förklarar varför det alternativet avslogs. Samma resonemang är tillämpligt på den exporterande tillverkarens kommentar som jämför åtagandefakturor med en av de lösningar som övervägdes under undersökningen och som slutligen avslogs av kommissionen. Det faktum att det minimiimportpris som föreslogs av den exporterade tillverkaren är högre än det som övervägdes av kommissionen vid en tidpunkt under undersökningen, betyder inte att det per definition undanröjer dumpningens skadevållande verkan. Skillnaden är liten och den påverkade inte argumentet att ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, särskilt för de dyraste. Kommentaren att minimiimportpriset och en specifik tull är lika ineffektiva i detta avseende är också missriktad. Till skillnad från ett minimiimportpris tvingar en specifik tull importörer att betala mer för en dyrare produkttyp, eftersom marknadspriset för en produkttyp är en del av priset de betalar, medan den andra delen är tull. Detta gäller inte för ett minimiimportpris som är detsamma för alla produkttyper. Slutligen kan försäljning av andra produkter till unionen visst användas för korsvis kompensation, men endast om de säljs till samma kunder som de varmvalsade platta produkterna. Kommissionen noterade dock att korsvis kompensation och risken för korsvis kompensation är två olika begrepp. Kommissionen vet till exempel att den exporterande tillverkaren säljer andra produkter till unionen, men har inga uppgifter om den exporterande tillverkarens kunder för dessa produkter. Det bör noteras att den exporterande tillverkaren inte förnekade försäljning av andra produkter till de kunder som köper varmvalsade platta produkter, och åtog sig heller inte att inte göra det i framtiden. Även om denna situation inte bevisar förekomsten av korsvis kompensation, utgör den klart en risk för korsvis kompensation som kommissionen inte kan övervaka. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen konstaterade att dess bedömning inte bara innehöll ett yttrande om likheterna mellan erbjudandet om åtagande och ett alternativ som övervägdes under ett skede av undersökningen. I skäl 15 hänvisar den till och sammanfattar den del av förordningen om slutgiltig tull som förklarar varför det alternativet avslogs. Samma resonemang är tillämpligt på den exporterande tillverkarens kommentar som jämför åtagandefakturor med en av de lösningar som övervägdes under undersökningen och som slutligen avslogs av kommissionen. Det faktum att det minimiimportpris som föreslogs av den exporterade tillverkaren är högre än det som övervägdes av kommissionen vid en tidpunkt under undersökningen, betyder inte att det per definition undanröjer dumpningens skadevållande verkan. Skillnaden är liten och den påverkade inte argumentet att ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, särskilt för de dyraste. Kommentaren att minimiimportpriset och en specifik tull är lika ineffektiva i detta avseende är också missriktad. Till skillnad från ett minimiimportpris tvingar en specifik tull importörer att betala mer för en dyrare produkttyp, eftersom marknadspriset för en produkttyp är en del av priset de betalar, medan den andra delen är tull. Detta gäller inte för ett minimiimportpris som är detsamma för alla produkttyper. Slutligen kan försäljning av andra produkter till unionen visst användas för korsvis kompensation, men endast om de säljs till samma kunder som de varmvalsade platta produkterna. Kommissionen noterade dock att korsvis kompensation och risken för korsvis kompensation är två olika begrepp. Kommissionen vet till exempel att den exporterande tillverkaren säljer andra produkter till unionen, men har inga uppgifter om den exporterande tillverkarens kunder för dessa produkter. Det bör noteras att den exporterande tillverkaren inte förnekade försäljning av andra produkter till de kunder som köper varmvalsade platta produkter, och åtog sig heller inte att inte göra det i framtiden. Även om denna situation inte bevisar förekomsten av korsvis kompensation, utgör den klart en risk för korsvis kompensation som kommissionen inte kan övervaka.

2.1.4   PJSG Magnitogorsk Iron and Steel Works (Ryssland)

PJSG Magnitogorsk Iron and Steel Works (Ryssland)

| (19) | Den exporterande tillverkaren erbjöd två minimiimportpriser per ton, ett för plåtar och ett för ringar eller rullar. Den exporterande tillverkaren erbjöd också en prisanpassningsmekanism och åtog sig i sitt ändrade erbjudande att sälja den berörda produkten endast direkt till oberoende kunder i unionen, och att inte sälja andra produkter till sina kunder som köper varmvalsade platta produkter i unionen. |
| --- | --- |

(19)

Den exporterande tillverkaren erbjöd två minimiimportpriser per ton, ett för plåtar och ett för ringar eller rullar. Den exporterande tillverkaren erbjöd också en prisanpassningsmekanism och åtog sig i sitt ändrade erbjudande att sälja den berörda produkten endast direkt till oberoende kunder i unionen, och att inte sälja andra produkter till sina kunder som köper varmvalsade platta produkter i unionen.

| (20) | Den exporterande tillverkarens erbjudande lämnades efter slutförandet av undersökningen och bör därför avslås. Medan åtaganden, i enlighet med artikel 8.2 i grundförordningen, i undantagsfall får erbjudas efter den period under vilken uppgifter kan lämnas enligt artikel 20.5 i grundförordningen, bör ett sådant erbjudande ske i rimlig tid innan undersökningen avslutas. |
| --- | --- |

(20)

Den exporterande tillverkarens erbjudande lämnades efter slutförandet av undersökningen och bör därför avslås. Medan åtaganden, i enlighet med artikel 8.2 i grundförordningen, i undantagsfall får erbjudas efter den period under vilken uppgifter kan lämnas enligt artikel 20.5 i grundförordningen, bör ett sådant erbjudande ske i rimlig tid innan undersökningen avslutas.

| (21) | Även om erbjudandet lämnades i tid är det erbjudande som grundar sig på två genomsnittliga minimiimportpris otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer den skadevållande dumpningen, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(21)

Även om erbjudandet lämnades i tid är det erbjudande som grundar sig på två genomsnittliga minimiimportpris otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer den skadevållande dumpningen, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin.

| (22) | Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Till följd av den av exporterande tillverkarens globala struktur och försäljningsverksamhet skulle det föreslagna prisåtagandet inte kunna övervakas effektivt, eftersom det erbjuder flera möjligheter för korsvis priskompensation. Den exporterande tillverkaren har ett antal närstående företag och säljer även andra stålprodukter till unionen. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(22)

Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Till följd av den av exporterande tillverkarens globala struktur och försäljningsverksamhet skulle det föreslagna prisåtagandet inte kunna övervakas effektivt, eftersom det erbjuder flera möjligheter för korsvis priskompensation. Den exporterande tillverkaren har ett antal närstående företag och säljer även andra stålprodukter till unionen. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt.

| (23) | Som svar på kommissionens bedömning invände den exporterande tillverkaren mot bedömningen ovan och betonade vikten av sina ytterligare åtaganden att endast använda en försäljningskanal och inte sälja andra produkter till de kunder som köper varmvalsade platta produkter. |
| --- | --- |

(23)

Som svar på kommissionens bedömning invände den exporterande tillverkaren mot bedömningen ovan och betonade vikten av sina ytterligare åtaganden att endast använda en försäljningskanal och inte sälja andra produkter till de kunder som köper varmvalsade platta produkter.

| (24) | När det gäller de ytterligare åtagandena noterade kommissionen att, med tanke på den exporterande tillverkarens globala struktur och dess kunders globala struktur, det är omöjligt att övervaka alla tillgängliga möjligheter för korsvis kompensation. Om till exempel de företag som omfattas av åtagandet inte säljer andra produkter till en kund som köper varmvalsade platta stålprodukter i unionen, finns det inga hinder för deras närstående företag inom eller utanför unionen att ingå potentiella transaktioner för korsvis kompensation med dessa kunder eller med deras närstående företag. Medan den exporterande tillverkaren invände mot bedömningen av tillräckligheten i sitt erbjudande, lade den inte fram några ytterligare argument mot den slutsats som kommissionen dragit. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller de ytterligare åtagandena noterade kommissionen att, med tanke på den exporterande tillverkarens globala struktur och dess kunders globala struktur, det är omöjligt att övervaka alla tillgängliga möjligheter för korsvis kompensation. Om till exempel de företag som omfattas av åtagandet inte säljer andra produkter till en kund som köper varmvalsade platta stålprodukter i unionen, finns det inga hinder för deras närstående företag inom eller utanför unionen att ingå potentiella transaktioner för korsvis kompensation med dessa kunder eller med deras närstående företag. Medan den exporterande tillverkaren invände mot bedömningen av tillräckligheten i sitt erbjudande, lade den inte fram några ytterligare argument mot den slutsats som kommissionen dragit.

2.1.5   Novolipetsk Steel OJSC (Ryssland)

Novolipetsk Steel OJSC (Ryssland)

| (25) | Den exporterande tillverkaren erbjöd först olika minimiimportpriser per ton, beroende på produkttyp. Sedan ändrade tillverkaren sitt erbjudande och föreslog ett minimiimportpris per ton för alla produkttyper med en anpassningsmekanism som baseras på de genomsnittliga priserna för varmvalsade platta produkter. Den exporterande tillverkaren föreslog även ett årligt kvantitativt tak och förband sig att endast sälja till sitt närstående företag i unionen och endast för vidare bearbetning. |
| --- | --- |

(25)

Den exporterande tillverkaren erbjöd först olika minimiimportpriser per ton, beroende på produkttyp. Sedan ändrade tillverkaren sitt erbjudande och föreslog ett minimiimportpris per ton för alla produkttyper med en anpassningsmekanism som baseras på de genomsnittliga priserna för varmvalsade platta produkter. Den exporterande tillverkaren föreslog även ett årligt kvantitativt tak och förband sig att endast sälja till sitt närstående företag i unionen och endast för vidare bearbetning.

| (26) | Detta erbjudande som grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer den skadevållande dumpningen, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Dessutom omfattar erbjudandet transaktioner mellan närstående enheter. Själva arten av sådana förbindelser innebär många möjligheter för korsvis kompensation. Alla andra transaktioner, lån eller bidrag mellan två närstående enheter skulle kunna användas för att kompensera för minimiimportpriset. Kommissionen kan inte övervaka dessa transaktioner och det saknas lämpliga riktmärken som skulle göra det möjligt att kontrollera om de är äkta eller om det rör sig om kompensationsarrangemang. |
| --- | --- |

(26)

Detta erbjudande som grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris är otillräckligt, eftersom det inte kommer att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer den skadevållande dumpningen, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Dessutom omfattar erbjudandet transaktioner mellan närstående enheter. Själva arten av sådana förbindelser innebär många möjligheter för korsvis kompensation. Alla andra transaktioner, lån eller bidrag mellan två närstående enheter skulle kunna användas för att kompensera för minimiimportpriset. Kommissionen kan inte övervaka dessa transaktioner och det saknas lämpliga riktmärken som skulle göra det möjligt att kontrollera om de är äkta eller om det rör sig om kompensationsarrangemang.

| (27) | Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Till följd av den av exporterande tillverkarens globala struktur och försäljningsverksamhet skulle det föreslagna prisåtagandet inte kunna övervakas effektivt, eftersom det erbjuder flera möjligheter för korsvis priskompensation. Dessutom tillverkar och säljer närstående företag i unionen också den likadana produkten. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(27)

Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Till följd av den av exporterande tillverkarens globala struktur och försäljningsverksamhet skulle det föreslagna prisåtagandet inte kunna övervakas effektivt, eftersom det erbjuder flera möjligheter för korsvis priskompensation. Dessutom tillverkar och säljer närstående företag i unionen också den likadana produkten. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt.

| (28) | Som svar på kommissionens bedömning hävdade den exporterande tillverkaren att kommissionen förbisåg de två huvudinslagen i dess erbjudande, nämligen det kvantitativa taket och slutanvändaråtagandet (dvs. endast vidare bearbetning). Enligt den exporterande tillverkaren säkerställer dessa två åtaganden att export till dumpade priser skulle upphöra, eftersom den berörda produkten inte skulle exporteras till unionens fria marknad. Den exporterande tillverkaren hävdade därefter att kommissionen i förordningen om slutgiltig tull inte fastställde skada på den företagsinterna marknaden. Trots dessa argument ändrade den exporterande tillverkaren, i en anda av fullständigt samarbete, sitt erbjudande och föreslog tjugotvå minimiimportpriser på grundval av produkttyperna. När det gäller risken för korsvis kompensation hävdade den exporterande tillverkaren att, eftersom det inte kommer att ske någon försäljning på den fria marknaden, är det faktiskt irrelevant till vilket minimipris som den berörda produkten säljs inom gruppen. Eftersom ett sådant minimipris är irrelevant är risken för korsvis kompensation likaledes irrelevant. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att transaktioner inom gruppen är föremål för gruppens internprissättning och kan alltså inte användas för korsvis kompensation. |
| --- | --- |

(28)

Som svar på kommissionens bedömning hävdade den exporterande tillverkaren att kommissionen förbisåg de två huvudinslagen i dess erbjudande, nämligen det kvantitativa taket och slutanvändaråtagandet (dvs. endast vidare bearbetning). Enligt den exporterande tillverkaren säkerställer dessa två åtaganden att export till dumpade priser skulle upphöra, eftersom den berörda produkten inte skulle exporteras till unionens fria marknad. Den exporterande tillverkaren hävdade därefter att kommissionen i förordningen om slutgiltig tull inte fastställde skada på den företagsinterna marknaden. Trots dessa argument ändrade den exporterande tillverkaren, i en anda av fullständigt samarbete, sitt erbjudande och föreslog tjugotvå minimiimportpriser på grundval av produkttyperna. När det gäller risken för korsvis kompensation hävdade den exporterande tillverkaren att, eftersom det inte kommer att ske någon försäljning på den fria marknaden, är det faktiskt irrelevant till vilket minimipris som den berörda produkten säljs inom gruppen. Eftersom ett sådant minimipris är irrelevant är risken för korsvis kompensation likaledes irrelevant. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att transaktioner inom gruppen är föremål för gruppens internprissättning och kan alltså inte användas för korsvis kompensation.

| (29) | Den exporterande tillverkaren sålde inte varmvalsade platta stålprodukter till sina närstående företag i unionen under undersökningsperioden. I motsats till vad den exporterande tillverkaren antydde undantogs gruppintern försäljning av varmvalsade platta produkter för vidare bearbetning inte från slutsatsen om skadevållande dumpning i förordningen om slutgiltig tull. Denna försäljning omfattas för närvarande av den tillämpliga tullen och denna slutsats kan inte återkallas genom ett åtagande. Detta argument avvisades mot bakgrund av att den exporterande tillverkarens argument att gruppintern korsvis kompensation är omöjlig beror på det inkorrekta antagandet att gruppintern försäljning för bearbetning inte orsakar skadevållande dumpning. Gruppens interna prissättning är dessutom gruppens egna internbeslut och som sådant är detta ingen tillräcklig garanti mot korsvis kompensation. Även om så vore fallet skulle korsvis kompensation inom gruppen kunna utföras med andra medel än försäljning av varor. Ett åtagande som omfattar försäljning genom närstående företag kan godtas endast om den berörda produkten till slut säljs vidare till en oberoende kund och om minimiimportpriset, med lämpliga anpassningar, kan tillämpas på dessa transaktioner. Detta är omöjligt om den berörda produkten omvandlas till en annan produkt. Erbjudandet om tjugotvå minimiimportpriser på grundval av grupper av produkttyper kunde inte godtas, eftersom det skulle vara omöjligt för tullen att effektivt övervaka dem. |
| --- | --- |

(29)

Den exporterande tillverkaren sålde inte varmvalsade platta stålprodukter till sina närstående företag i unionen under undersökningsperioden. I motsats till vad den exporterande tillverkaren antydde undantogs gruppintern försäljning av varmvalsade platta produkter för vidare bearbetning inte från slutsatsen om skadevållande dumpning i förordningen om slutgiltig tull. Denna försäljning omfattas för närvarande av den tillämpliga tullen och denna slutsats kan inte återkallas genom ett åtagande. Detta argument avvisades mot bakgrund av att den exporterande tillverkarens argument att gruppintern korsvis kompensation är omöjlig beror på det inkorrekta antagandet att gruppintern försäljning för bearbetning inte orsakar skadevållande dumpning. Gruppens interna prissättning är dessutom gruppens egna internbeslut och som sådant är detta ingen tillräcklig garanti mot korsvis kompensation. Även om så vore fallet skulle korsvis kompensation inom gruppen kunna utföras med andra medel än försäljning av varor. Ett åtagande som omfattar försäljning genom närstående företag kan godtas endast om den berörda produkten till slut säljs vidare till en oberoende kund och om minimiimportpriset, med lämpliga anpassningar, kan tillämpas på dessa transaktioner. Detta är omöjligt om den berörda produkten omvandlas till en annan produkt. Erbjudandet om tjugotvå minimiimportpriser på grundval av grupper av produkttyper kunde inte godtas, eftersom det skulle vara omöjligt för tullen att effektivt övervaka dem.

2.1.6   Metinvest Group (Ukraina)

Metinvest Group (Ukraina)

| (30) | Den exporterande tillverkaren föreslog två scenarier i sitt ursprungliga erbjudande. Det första scenariot bygger på ett minimiimportpris per ton (det genomsnittliga priset under undersökningsperioden plus tull justerat för att ta hänsyn till prisökningen på råmaterial efter undersökningsperioden) och med möjlighet att sälja under det minimiimportpriset med användning av tullsatsen. Det andra scenariot bygger på ett lägre minimiimportpris per ton (utan justering för prisökningen på råmaterial efter undersökningsperioden) och utan möjlighet att sälja under det minimiimportpriset. Den exporterande tillverkaren ändrade senare sitt erbjudande genom tillägg av ett årligt kvantitativt tak för försäljning inom ramen för åtagandet. |
| --- | --- |

(30)

Den exporterande tillverkaren föreslog två scenarier i sitt ursprungliga erbjudande. Det första scenariot bygger på ett minimiimportpris per ton (det genomsnittliga priset under undersökningsperioden plus tull justerat för att ta hänsyn till prisökningen på råmaterial efter undersökningsperioden) och med möjlighet att sälja under det minimiimportpriset med användning av tullsatsen. Det andra scenariot bygger på ett lägre minimiimportpris per ton (utan justering för prisökningen på råmaterial efter undersökningsperioden) och utan möjlighet att sälja under det minimiimportpriset. Den exporterande tillverkaren ändrade senare sitt erbjudande genom tillägg av ett årligt kvantitativt tak för försäljning inom ramen för åtagandet.

| (31) | Kommissionen godtar inte möjligheten att fritt välja klausuler där den exporterande tillverkaren tillåts sälja inom ett åtagande och parallellt under minimiimportpriset inom ramen för tullen. Därmed är det andra scenariot det enda möjliga. Godtagande av en sådan klausul skulle möjliggöra en mekanism för korsvis kompensation där transaktioner på minimiimportprisnivå uppvägs av transaktioner till priser under minimiimportpriset. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen godtar inte möjligheten att fritt välja klausuler där den exporterande tillverkaren tillåts sälja inom ett åtagande och parallellt under minimiimportpriset inom ramen för tullen. Därmed är det andra scenariot det enda möjliga. Godtagande av en sådan klausul skulle möjliggöra en mekanism för korsvis kompensation där transaktioner på minimiimportprisnivå uppvägs av transaktioner till priser under minimiimportpriset.

| (32) | Enligt artikel 50 i associeringsavtalet mellan EU och Ukraina ska åtaganden prioriteras, under förutsättning att kommissionen erhåller ett genomförbart erbjudande som är tillräckligt och vars godtagande inte anses praktiskt omöjligt. I detta fall, av de skäl som förklaras nedan, mottog kommissionen inte något genomförbart erbjudande om åtagande och därför kan ett åtagande inte prioriteras. |
| --- | --- |

(32)

Enligt artikel 50 i associeringsavtalet mellan EU och Ukraina ska åtaganden prioriteras, under förutsättning att kommissionen erhåller ett genomförbart erbjudande som är tillräckligt och vars godtagande inte anses praktiskt omöjligt. I detta fall, av de skäl som förklaras nedan, mottog kommissionen inte något genomförbart erbjudande om åtagande och därför kan ett åtagande inte prioriteras.

| (33) | Enligt kommissionens bedömning finns det flera skäl till varför erbjudandet är otillräckligt. Det grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris och kommer därför inte att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer den skadevållande dumpningen, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Den exporterande tillverkaren föreslog inte någon justering med hänsyn till den försäljning som skett via dess närstående företag. Även om priserna för varmvalsade platta produkter tenderar att variera betydligt över tiden föreslog den exporterande tillverkaren inte någon anpassningsmekanism. Dessutom omfattas endast två av de tre produktionsanläggningar som exporterade den berörda produkten till unionen under åtagandets undersökningsperiod. Den exporterande tillverkaren föreslog slutligen att dess försäljning till närstående företag i unionen skulle omfattas av villkoren i åtagandet. Själva arten av sådana förbindelser innebär många möjligheter för korsvis kompensation. Alla andra transaktioner, lån eller bidrag mellan två närstående enheter skulle kunna användas för att kompensera för minimiimportpriset. Kommissionen kan inte övervaka dessa transaktioner och det saknas lämpliga riktmärken som skulle göra det möjligt att kontrollera om de är äkta eller om det rör sig om kompensationsarrangemang. |
| --- | --- |

(33)

Enligt kommissionens bedömning finns det flera skäl till varför erbjudandet är otillräckligt. Det grundar sig på ett genomsnittligt minimiimportpris och kommer därför inte att undanröja de skadevållande effekterna av dumpningen för alla produkttyper, vilket gäller särskilt för de dyraste. Såsom konstateras i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull ansåg kommissionen att en åtgärd i form av ett företagsspecifikt fast belopp per ton mer exakt återspeglar den skada som vållats av den exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning, än ett minimiimportpris. Denna åtgärd säkerställer också att, i motsats till ett minimiimportpris, tullen helt undanröjer den skadevållande dumpningen, vilket ger omedelbart skydd för unionsindustrin. Den exporterande tillverkaren föreslog inte någon justering med hänsyn till den försäljning som skett via dess närstående företag. Även om priserna för varmvalsade platta produkter tenderar att variera betydligt över tiden föreslog den exporterande tillverkaren inte någon anpassningsmekanism. Dessutom omfattas endast två av de tre produktionsanläggningar som exporterade den berörda produkten till unionen under åtagandets undersökningsperiod. Den exporterande tillverkaren föreslog slutligen att dess försäljning till närstående företag i unionen skulle omfattas av villkoren i åtagandet. Själva arten av sådana förbindelser innebär många möjligheter för korsvis kompensation. Alla andra transaktioner, lån eller bidrag mellan två närstående enheter skulle kunna användas för att kompensera för minimiimportpriset. Kommissionen kan inte övervaka dessa transaktioner och det saknas lämpliga riktmärken som skulle göra det möjligt att kontrollera om de är äkta eller om det rör sig om kompensationsarrangemang.

| (34) | Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Till följd av den av exporterande tillverkarens globala struktur och försäljningsverksamhet skulle det föreslagna prisåtagandet inte kunna övervakas effektivt, eftersom det erbjuder flera möjligheter för korsvis priskompensation. Den exporterande tillverkaren har flera närstående företag i olika medlemsstater och utanför unionen, varav vissa tillverkar och säljer den likadana produkten. Den exporterande tillverkaren säljer till unionen via ett eller flera av dessa företag. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(34)

Dessutom skulle ett godtagande av erbjudandet inte vara praktiskt möjligt. Till följd av den av exporterande tillverkarens globala struktur och försäljningsverksamhet skulle det föreslagna prisåtagandet inte kunna övervakas effektivt, eftersom det erbjuder flera möjligheter för korsvis priskompensation. Den exporterande tillverkaren har flera närstående företag i olika medlemsstater och utanför unionen, varav vissa tillverkar och säljer den likadana produkten. Den exporterande tillverkaren säljer till unionen via ett eller flera av dessa företag. Det är alltså inte möjligt för kommissionen att övervaka sådan verksamhet på ett effektivt sätt.

| (35) | Som svar på kommissionens bedömning lämnade den exporterande tillverkaren en tredje version av sitt erbjudande om åtagande. I den nya versionen av erbjudandet föreslog den exporterande tillverkaren fyra olika minimiimportpriser och åtog sig att inte sälja under dessa priser. Enligt den exporterande tillverkaren gjordes denna ändring trots att kommissionen ansåg att ett enda minimiimportpris var godtagbart för alla produkttyper i ett skede av den undersökning som ledde till införandet av tullen. Den exporterande tillverkaren åtog sig dessutom att inkludera den tredje produktionsanläggningen i erbjudandet om åtagande, att inte sälja den berörda produkten genom sina närstående företag i unionen, att tillhandahålla närmare uppgifter om sin försäljning i unionen av andra produkter till unionskunder som köper varmvalsade platta produkter, och att inte utanför unionen sälja den berörda produkten och övriga produkter till sina unionskunder som köper varmvalsade platta produkter. Slutligen föreslog den exporterande tillverkaren ett lägre årligt kvantitativt tak. Den exporterande tillverkaren erbjöd sig att ovanför det taket sälja under den tillämpliga antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(35)

Som svar på kommissionens bedömning lämnade den exporterande tillverkaren en tredje version av sitt erbjudande om åtagande. I den nya versionen av erbjudandet föreslog den exporterande tillverkaren fyra olika minimiimportpriser och åtog sig att inte sälja under dessa priser. Enligt den exporterande tillverkaren gjordes denna ändring trots att kommissionen ansåg att ett enda minimiimportpris var godtagbart för alla produkttyper i ett skede av den undersökning som ledde till införandet av tullen. Den exporterande tillverkaren åtog sig dessutom att inkludera den tredje produktionsanläggningen i erbjudandet om åtagande, att inte sälja den berörda produkten genom sina närstående företag i unionen, att tillhandahålla närmare uppgifter om sin försäljning i unionen av andra produkter till unionskunder som köper varmvalsade platta produkter, och att inte utanför unionen sälja den berörda produkten och övriga produkter till sina unionskunder som köper varmvalsade platta produkter. Slutligen föreslog den exporterande tillverkaren ett lägre årligt kvantitativt tak. Den exporterande tillverkaren erbjöd sig att ovanför det taket sälja under den tillämpliga antidumpningstullen.

| (36) | Utöver dessa åtaganden föreslog Ukrainas regering under samråden att den skulle förse kommissionen med exportstatistik för den berörda produkten och att inrätta en expertgrupp för att underlätta utbyte av statistik och annan information. |
| --- | --- |

(36)

Utöver dessa åtaganden föreslog Ukrainas regering under samråden att den skulle förse kommissionen med exportstatistik för den berörda produkten och att inrätta en expertgrupp för att underlätta utbyte av statistik och annan information.

| (37) | Den 5 februari 2018 ändrade den exporterande tillverkaren igen sitt erbjudande om åtagande. Den exporterande tillverkaren hävdade att hela försäljningen är föremål för gruppens strikta prissättning och förebygger korsvis kompensation. Den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att gruppens prissättning noggrant granskas i skattemyndigheternas regelbundna kontroller, både i unionen och i Schweiz. Trots detta åtog sig den exporterande tillverkaren att inte sälja varmvalsade platta produkter som tillverkats i unionen och andra produkter som tillverkats av gruppen till de kunder som köper varmvalsade platta produkter och som köper den berörda produkten. Detta skulle gälla alla dess kunder utom en, som skulle köpa varmvalsade platta produkter från Ukraina, unionen och övriga produkter som tillverkas av gruppen. |
| --- | --- |

(37)

Den 5 februari 2018 ändrade den exporterande tillverkaren igen sitt erbjudande om åtagande. Den exporterande tillverkaren hävdade att hela försäljningen är föremål för gruppens strikta prissättning och förebygger korsvis kompensation. Den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att gruppens prissättning noggrant granskas i skattemyndigheternas regelbundna kontroller, både i unionen och i Schweiz. Trots detta åtog sig den exporterande tillverkaren att inte sälja varmvalsade platta produkter som tillverkats i unionen och andra produkter som tillverkats av gruppen till de kunder som köper varmvalsade platta produkter och som köper den berörda produkten. Detta skulle gälla alla dess kunder utom en, som skulle köpa varmvalsade platta produkter från Ukraina, unionen och övriga produkter som tillverkas av gruppen.

| (38) | Vad gäller kommentaren att kommissionen ansåg ett enda minimiimportpris som godtagbart för alla produkttyper i ett skede av undersökningen, noterade kommissionen att den lösningen till slut avvisades. Detta avslag motiverades bland annat i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull, vilka sammanfattas i skäl 33. |
| --- | --- |

(38)

Vad gäller kommentaren att kommissionen ansåg ett enda minimiimportpris som godtagbart för alla produkttyper i ett skede av undersökningen, noterade kommissionen att den lösningen till slut avvisades. Detta avslag motiverades bland annat i skälen 632 och 655 i förordningen om slutgiltig tull, vilka sammanfattas i skäl 33.

| (39) | Erbjudandet är otillräckligt av flera orsaker. Av de fyra grupper av minimiimportpriser som föreslogs omfattade en knappt någon försäljning, en annan innehåller en prisvariant och betydande prisvarianter i de två återstående grupperna. Minimiimportpriserna, som grundar sig på de genomsnittliga priserna i varje grupp, kommer därför inte att undanröja dumpningens skadevållande effekterna för alla produkttyper, särskilt inte för de dyraste i varje grupp. Nivån för de fyra minimiimportpriserna fastställdes dessutom på ett helt godtyckligt sätt. Kommissionen mottog inga uppgifter som motiverade skillnaden mellan minimiimportpriserna. Slutligen, trots att priserna för varmvalsade platta produkter tenderar att variera betydligt över tiden föreslog den exporterande tillverkaren inte någon anpassningsmekanism. |
| --- | --- |

(39)

Erbjudandet är otillräckligt av flera orsaker. Av de fyra grupper av minimiimportpriser som föreslogs omfattade en knappt någon försäljning, en annan innehåller en prisvariant och betydande prisvarianter i de två återstående grupperna. Minimiimportpriserna, som grundar sig på de genomsnittliga priserna i varje grupp, kommer därför inte att undanröja dumpningens skadevållande effekterna för alla produkttyper, särskilt inte för de dyraste i varje grupp. Nivån för de fyra minimiimportpriserna fastställdes dessutom på ett helt godtyckligt sätt. Kommissionen mottog inga uppgifter som motiverade skillnaden mellan minimiimportpriserna. Slutligen, trots att priserna för varmvalsade platta produkter tenderar att variera betydligt över tiden föreslog den exporterande tillverkaren inte någon anpassningsmekanism.

| (40) | Ett godtagande av erbjudandet om åtagande förblir praktiskt omöjligt. Den exporterande tillverkaren åtog sig att inte sälja några produkter till sina unionskunders enheter baserade utanför unionen. Detta åtagande omfattar dock endast de tre tillverkningsföretagen och utelämnar dussintals närstående företag, inbegripet den schweiziske handlaren. Även om alla dessa företag omfattades av åtagandet skulle ett sådant åtagande vara omöjligt att övervaka, med tanke på storleken på den exporterande tillverkarens grupp och kundbas. Den exporterande tillverkaren föreslog också att rapportera sin försäljning av andra produkter till de kunder som köper varmvalsade platta produkter i unionen. Kommissionen skulle dock sakna lämpliga riktmärken för att bedöma huruvida dessa transaktioner är av kompenserande natur. Medan den exporterande tillverkaren åtog sig att inte sälja genom sina närstående företag i unionen, säljer dessa företag den likadana produkten på unionsmarknaden. Medan dessa transaktioner kan röra samma kunder och alltså kan användas för kompensation, är de helt och hållet utanför åtagandets räckvidd. |
| --- | --- |

(40)

Ett godtagande av erbjudandet om åtagande förblir praktiskt omöjligt. Den exporterande tillverkaren åtog sig att inte sälja några produkter till sina unionskunders enheter baserade utanför unionen. Detta åtagande omfattar dock endast de tre tillverkningsföretagen och utelämnar dussintals närstående företag, inbegripet den schweiziske handlaren. Även om alla dessa företag omfattades av åtagandet skulle ett sådant åtagande vara omöjligt att övervaka, med tanke på storleken på den exporterande tillverkarens grupp och kundbas. Den exporterande tillverkaren föreslog också att rapportera sin försäljning av andra produkter till de kunder som köper varmvalsade platta produkter i unionen. Kommissionen skulle dock sakna lämpliga riktmärken för att bedöma huruvida dessa transaktioner är av kompenserande natur. Medan den exporterande tillverkaren åtog sig att inte sälja genom sina närstående företag i unionen, säljer dessa företag den likadana produkten på unionsmarknaden. Medan dessa transaktioner kan röra samma kunder och alltså kan användas för kompensation, är de helt och hållet utanför åtagandets räckvidd.

| (41) | Den ändring av åtagandet som föreslogs den 5 februari 2018 (dvs. att endast sälja den berörda produkten till alla kunder som köper varmvalsade platta produkter i unionen, utom en) undanröjer inte det problem rörande den uteslutna kund som nämns ovan. För övriga kunder, med tanke på storleken på den exporterande tillverkarens grupp, vore det omöjligt att övervaka huruvida något av den exporterande tillverkarens närstående företag säljer andra produkter till unionskunder som köper varmvalsade platta produkter eller till deras närstående företag. Den exporterande tillverkarens internprissättning och den kund som den avser att sälja till utgör inte en tillräcklig garanti mot korsvis kompensation. Den exporterande tillverkaren kunde inte heller förklara hur skattemyndigheternas kontroller i unionen och i Schweiz skulle upptäcka korsvis kompenserande priser. Att gå med på att sälja en produkt till ett lägre pris än vad som annars skulle begäras är inte nödvändigtvis ett brott mot skattelagstiftningen. Det ingår i vanliga prisförhandlingar. |
| --- | --- |

(41)

Den ändring av åtagandet som föreslogs den 5 februari 2018 (dvs. att endast sälja den berörda produkten till alla kunder som köper varmvalsade platta produkter i unionen, utom en) undanröjer inte det problem rörande den uteslutna kund som nämns ovan. För övriga kunder, med tanke på storleken på den exporterande tillverkarens grupp, vore det omöjligt att övervaka huruvida något av den exporterande tillverkarens närstående företag säljer andra produkter till unionskunder som köper varmvalsade platta produkter eller till deras närstående företag. Den exporterande tillverkarens internprissättning och den kund som den avser att sälja till utgör inte en tillräcklig garanti mot korsvis kompensation. Den exporterande tillverkaren kunde inte heller förklara hur skattemyndigheternas kontroller i unionen och i Schweiz skulle upptäcka korsvis kompenserande priser. Att gå med på att sälja en produkt till ett lägre pris än vad som annars skulle begäras är inte nödvändigtvis ett brott mot skattelagstiftningen. Det ingår i vanliga prisförhandlingar.

| (42) | Slutligen kan försäljning över det årliga taket enligt den tillämpliga antidumpningstullen inte godtas, eftersom den kan användas för kompensation. Detta är i princip en variant på de ”välja-och-vraka”-paragrafer som beskrivs i skäl 31, som uppskjuts i tiden. Genom att sänka taket långt under de historiska årliga exportvolymerna ökar detta nya erbjudande därmed risken för korsvis kompensation. |
| --- | --- |

(42)

Slutligen kan försäljning över det årliga taket enligt den tillämpliga antidumpningstullen inte godtas, eftersom den kan användas för kompensation. Detta är i princip en variant på de ”välja-och-vraka”-paragrafer som beskrivs i skäl 31, som uppskjuts i tiden. Genom att sänka taket långt under de historiska årliga exportvolymerna ökar detta nya erbjudande därmed risken för korsvis kompensation.

| (43) | Trots den preferens för åtaganden som uttrycks i artikel 50 i associeringsavtalet EU–Ukraina kan erbjudandet inte godtas, eftersom det är otillräckligt. Även om det hade varit tillräckligt skulle dess godtagande fortfarande vara praktiskt omöjligt av de skäl som nämns ovan. Ingen av de synpunkter som förtecknas ovan skulle ha fått tillräcklig behandling genom det utbyte av statistik och den expertgrupp som föreslogs av Ukrainas regering under samrådet. |
| --- | --- |

(43)

Trots den preferens för åtaganden som uttrycks i artikel 50 i associeringsavtalet EU–Ukraina kan erbjudandet inte godtas, eftersom det är otillräckligt. Även om det hade varit tillräckligt skulle dess godtagande fortfarande vara praktiskt omöjligt av de skäl som nämns ovan. Ingen av de synpunkter som förtecknas ovan skulle ha fått tillräcklig behandling genom det utbyte av statistik och den expertgrupp som föreslogs av Ukrainas regering under samrådet.

2.2   Slutsats

Slutsats

| (44) | Av de skäl som anges ovan kan kommissionen inte godta något av dessa erbjudanden om åtaganden. |
| --- | --- |

(44)

Av de skäl som anges ovan kan kommissionen inte godta något av dessa erbjudanden om åtaganden.

2.3   Synpunkter från parterna och avslag av erbjudandena om åtagande

Synpunkter från parterna och avslag av erbjudandena om åtagande

| (45) | De berörda parterna har underrättats om skälen till detta beslut och gavs tillfälle att lämna synpunkter och bli hörda. Ukrainas regering erbjöds också samråd i enlighet med artikel 50 b i associeringsavtalet mellan EU och Ukraina. Samråd ägde rum med de ukrainska myndigheterna den 26 januari 2018, och Ukrainas regering ingav skriftliga synpunkter den 31 januari 2018. Ett antal höranden hölls dessutom med de berörda exporterande tillverkarna och med Eurofer, som företräder unionsindustrin. Alla synpunkter som mottogs under detta förfarande behandlades ovan. Varken synpunkterna från de berörda parterna eller samråden med Ukrainas regering ledde till en annan slutsats än den att erbjudandena om åtagande avvisades. |
| --- | --- |

(45)

De berörda parterna har underrättats om skälen till detta beslut och gavs tillfälle att lämna synpunkter och bli hörda. Ukrainas regering erbjöds också samråd i enlighet med artikel 50 b i associeringsavtalet mellan EU och Ukraina. Samråd ägde rum med de ukrainska myndigheterna den 26 januari 2018, och Ukrainas regering ingav skriftliga synpunkter den 31 januari 2018. Ett antal höranden hölls dessutom med de berörda exporterande tillverkarna och med Eurofer, som företräder unionsindustrin. Alla synpunkter som mottogs under detta förfarande behandlades ovan. Varken synpunkterna från de berörda parterna eller samråden med Ukrainas regering ledde till en annan slutsats än den att erbjudandena om åtagande avvisades.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De erbjudanden om åtaganden som gjorts av de exporterande tillverkarna i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina, avslås härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 mars 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1795 av den 5 oktober 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland och Ukraina och om avslutande av undersökningen av import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Serbien (EUT L 258, 6.10.2017, s. 24).

2

(3)  
  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

3

---