# Úřední věstník L 99/2018

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 99 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6119. dubna 2018 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 99

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6119. dubna 2018

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Změny Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR z roku 1975) | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2018/588 ze dne 18. dubna 2018, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o 1-methylpyrrolidin-2-on (
  1
  ) | 3 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2018/589 ze dne 18. dubna 2018, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o methanol (
  1
  ) | 7 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2018/590 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování jedné členky a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Spolkovou republikou Německo | 10 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2018/591 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo | 11 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2018/592 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků za Lucembursko | 12 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2018/593 ze dne 16. dubna 2018, kterým se Italské republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článků 218 a 232 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty | 14 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/594 ze dne 13. dubna 2018 o identifikaci 1,2-anhydridu benzen-1,2,4-trikarboxylové kyseliny (trimelitanhydridu) (TMA) jako látky vzbuzující mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006
  (oznámeno pod číslem C(2018) 2112)

   (
  1
  ) | 16 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Změny Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR z roku 1975)

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) 2018/588 ze dne 18. dubna 2018, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o 1-methylpyrrolidin-2-on (
  1
  )

1

3

*

Nařízení Komise (EU) 2018/589 ze dne 18. dubna 2018, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o methanol (
  1
  )

1

7

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2018/590 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování jedné členky a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Spolkovou republikou Německo

10

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2018/591 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo

11

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2018/592 ze dne 16. dubna 2018 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků za Lucembursko

12

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2018/593 ze dne 16. dubna 2018, kterým se Italské republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článků 218 a 232 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

14

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/594 ze dne 13. dubna 2018 o identifikaci 1,2-anhydridu benzen-1,2,4-trikarboxylové kyseliny (trimelitanhydridu) (TMA) jako látky vzbuzující mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006
  (oznámeno pod číslem C(2018) 2112)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2018) 2112)

1

16

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 94/17/COL ze dne 31. května 2017 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se výjimky pro ambulantní služby na základě režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 (Norsko) [2018/595] | 18 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 94/17/COL ze dne 31. května 2017 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se výjimky pro ambulantní služby na základě režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 (Norsko) [2018/595]

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/1

---

Změny Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR z roku 1975)

Podle oznámení depozitáře C.N.201.2018.TREATIES – XI.A.16 vstupují v platnost ode dne 1. července 2018 pro všechny smluvní strany tyto změny Úmluvy TIR

Příloha 6 vysvětlivka 0.8.3

Místo 50 000 amerických dolarů se rozumí 100 000 eur

Příloha 6 vysvětlivka 8.1a.6

a

Vkládá se nová vysvětlivka 8.1a.6, která zní:

a

„Výbor může příslušné útvary Organizace spojených národů požádat o provedení dodatečné kontroly. Výbor může alternativně rozhodnout o využití služeb nezávislého externího autora a pověřit Výkonnou radu TIR vypracováním rozsahu působnosti auditu na základě předmětu a účelu auditu stanoveného výborem. Rozsah působnosti auditu schválí výbor. Výsledkem dodatečné kontroly provedené nezávislým externím auditorem je zpráva a dopis vedení, jež jsou předloženy výboru. Finanční náklady na využití služeb nezávislého externího auditora včetně souvisejícího zadávacího řízení jsou v tomto případě hrazeny z rozpočtu Výkonné rady TIR.“

Příloha 8 článek 1a

a

Za stávající text se vkládají nové odstavce 4, 5 a 6, které znějí:

„4.   Výbor obdrží a přezkoumá auditovanou roční účetní závěrku a zprávu (zprávy) o auditu, které mezinárodní organizace předloží podle povinností stanovených v příloze 9 části III. V průběhu přezkumu a v rámci jeho rozsahu si může výbor od mezinárodní organizace nebo nezávislého externího auditora vyžádat doplňkové informace, objasnění nebo dokumenty.

5.   Aniž je dotčen přezkum uvedený v odstavci 4, má výbor na základě posouzení rizik právo požádat o provedení dodatečných kontrol. Posouzením rizik pověří výbor Výkonnou radu TIR nebo o ně požádá příslušné útvary Organizace spojených národů.

Rozsah dodatečných kontrol stanoví výbor s přihlédnutím k posouzení rizik provedenému Výkonnou radou TIR nebo příslušnými útvary Organizace spojených národů.

Výsledky veškerých kontrol uvedených v tomto článku uchovává Výkonná rada TIR a jsou předloženy všem smluvním stranám za účelem náležitého zohlednění.

6.   Postup provádění dodatečných kontrol schválí výbor.“

Příloha 9 podnadpis v části I

Před podmínky a požadavky se doplňuje minimální

Příloha 9 část I bod 1 (první řádek)

Na začátek věty se doplňuje minimální

Příloha 9 část I bod 7

Místo smluvních stran se rozumí každé smluvní strany

Příloha 9 část II, postup, vzor schvalovacího formuláře, první odstavec

Místo schválené se rozumí zmocněné

Příloha 9 část III bod 2

Za písmeno n) se vkládají nová písmena o), p) a q), která znějí:

| „o) | vést zvláštní záznamy a účty obsahující informace a dokumentaci týkající se organizace a fungování mezinárodního záručního systému a tisku a distribuce karnetů TIR; |
| --- | --- |

„o)

vést zvláštní záznamy a účty obsahující informace a dokumentaci týkající se organizace a fungování mezinárodního záručního systému a tisku a distribuce karnetů TIR;

| p) | zajistit plnou a včasnou spolupráci, mimo jiné umožnit příslušným útvarům Organizace spojených národů či jinému řádně zmocněnému příslušnému subjektu přístup k výše uvedeným záznamům a účtům a trvale usnadňovat dodatečné inspekce a audity, které provádějí jménem smluvních stran podle přílohy 8 čl. 1a odst. 5 a 6; |
| --- | --- |

p)

zajistit plnou a včasnou spolupráci, mimo jiné umožnit příslušným útvarům Organizace spojených národů či jinému řádně zmocněnému příslušnému subjektu přístup k výše uvedeným záznamům a účtům a trvale usnadňovat dodatečné inspekce a audity, které provádějí jménem smluvních stran podle přílohy 8 čl. 1a odst. 5 a 6;

a

| q) | najmout nezávislého externího auditora za účelem každoročních auditů záznamů a účtů uvedených v písmenu o). Externí audit se provádí v souladu s mezinárodními auditorskými standardy (ISA) a vede k vypracování zprávy o každoročním auditu a dopisu vedení, jež jsou předloženy Správnímu výboru.“ |
| --- | --- |

q)

najmout nezávislého externího auditora za účelem každoročních auditů záznamů a účtů uvedených v písmenu o). Externí audit se provádí v souladu s mezinárodními auditorskými standardy (ISA) a vede k vypracování zprávy o každoročním auditu a dopisu vedení, jež jsou předloženy Správnímu výboru.“

---

NAŘÍZENÍ

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/588

ze dne 18. dubna 2018,

kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o 1-methylpyrrolidin-2-on

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na čl. 68 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 9. srpna 2013 předložilo Nizozemsko Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) dokumentaci podle čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 1907/2006 (dále jen „dokumentace podle přílohy XV“ (2)), v níž se navrhuje omezení látky 1-methylpyrrolidin-2-on (NMP). Dokumentace podle přílohy XV dokládá, že je nutné přijmout na úrovni celé Unie opatření k řešení rizik pro zdraví pracovníků vystavených NMP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 9. srpna 2013 předložilo Nizozemsko Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) dokumentaci podle čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 1907/2006 (dále jen „dokumentace podle přílohy XV“ (2)), v níž se navrhuje omezení látky 1-methylpyrrolidin-2-on (NMP). Dokumentace podle přílohy XV dokládá, že je nutné přijmout na úrovni celé Unie opatření k řešení rizik pro zdraví pracovníků vystavených NMP.

| (2) | Nizozemsko založilo své posouzení nebezpečnosti NMP na účincích dané látky na několik sledovaných ukazatelů z hlediska lidského zdraví. Z těchto sledovaných ukazatelů byla za nejzásadnější považována vývojová toxicita, jež byla použita ke stanovení úrovně (odvozené úrovně, při které nedochází k nepříznivým účinkům, neboli „DNEL“), jež by neměla být překročena v případě expozice pracovníků NMP prostřednictvím inhalace. |
| --- | --- |

(2)

Nizozemsko založilo své posouzení nebezpečnosti NMP na účincích dané látky na několik sledovaných ukazatelů z hlediska lidského zdraví. Z těchto sledovaných ukazatelů byla za nejzásadnější považována vývojová toxicita, jež byla použita ke stanovení úrovně (odvozené úrovně, při které nedochází k nepříznivým účinkům, neboli „DNEL“), jež by neměla být překročena v případě expozice pracovníků NMP prostřednictvím inhalace.

| (3) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (3) stanoví, že je-li látka NMP přítomna ve směsích v koncentraci 0,3 % nebo vyšší, mají být klasifikovány jako toxické pro reprodukci kategorie 1B. Omezení by se mělo použít ve vztahu k těmto směsím, jakož i k samotné látce. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (3) stanoví, že je-li látka NMP přítomna ve směsích v koncentraci 0,3 % nebo vyšší, mají být klasifikovány jako toxické pro reprodukci kategorie 1B. Omezení by se mělo použít ve vztahu k těmto směsím, jakož i k samotné látce.

| (4) | Dne 5. června 2014 přijal agenturní Výbor pro posuzování rizik (dále jen „RAC“) své stanovisko, v němž potvrdil, že vývojová toxicita je nejzásadnějším sledovaným ukazatelem z hlediska zdraví. Výbor RAC však měl za to, že pro NMP by měl být při výpočtu DNEL použit jiný hodnotící faktor, než který použilo Nizozemsko. To vedlo k úrovni dvakrát vyšší, než jakou pro expozici pracovníků NMP inhalační cestou navrhlo Nizozemsko. Výbor RAC rovněž vypočítal DNEL pro expozici pracovníků NMP dermální cestou, již Nizozemsko nenavrhlo. |
| --- | --- |

(4)

Dne 5. června 2014 přijal agenturní Výbor pro posuzování rizik (dále jen „RAC“) své stanovisko, v němž potvrdil, že vývojová toxicita je nejzásadnějším sledovaným ukazatelem z hlediska zdraví. Výbor RAC však měl za to, že pro NMP by měl být při výpočtu DNEL použit jiný hodnotící faktor, než který použilo Nizozemsko. To vedlo k úrovni dvakrát vyšší, než jakou pro expozici pracovníků NMP inhalační cestou navrhlo Nizozemsko. Výbor RAC rovněž vypočítal DNEL pro expozici pracovníků NMP dermální cestou, již Nizozemsko nenavrhlo.

| (5) | Výbor RAC potvrdil, že celková expozice NMP přesahující uvedené dvě hodnoty DNEL představuje riziko pro zdraví pracovníků a že z hlediska účinnosti je navrhované omezení založené na uvedených dvou hodnotách DNEL na úrovni celé Unie nejvhodnějším opatřením ke snížení zmíněného rizika. |
| --- | --- |

(5)

Výbor RAC potvrdil, že celková expozice NMP přesahující uvedené dvě hodnoty DNEL představuje riziko pro zdraví pracovníků a že z hlediska účinnosti je navrhované omezení založené na uvedených dvou hodnotách DNEL na úrovni celé Unie nejvhodnějším opatřením ke snížení zmíněného rizika.

| (6) | Dne 25. listopadu 2014 přijal agenturní Výbor pro socioekonomickou analýzu (dále jen „SEAC“) své stanovisko, v němž dospěl k závěru, že z hlediska socioekonomických přínosů a socioekonomických nákladů představuje navrhované omezení, v podobě změněné výborem RAC, na úrovni celé Unie nejvhodnější opatření ke snížení rizika pro zdraví pracovníků plynoucího z NMP. |
| --- | --- |

(6)

Dne 25. listopadu 2014 přijal agenturní Výbor pro socioekonomickou analýzu (dále jen „SEAC“) své stanovisko, v němž dospěl k závěru, že z hlediska socioekonomických přínosů a socioekonomických nákladů představuje navrhované omezení, v podobě změněné výborem RAC, na úrovni celé Unie nejvhodnější opatření ke snížení rizika pro zdraví pracovníků plynoucího z NMP.

| (7) | SEAC doporučil pětiletý obecný odklad uplatňování omezení, v souladu s obdobím navrženým v dokumentaci podle přílohy XV, aby se zainteresovaným subjektům umožnilo přijmout opatření nezbytná k dosažení souladu. SEAC uvedl, že delší doba odkladu by mohla být vhodná pro odvětví povlakování drátů, které Nizozemsko označilo za odvětví, jehož by se navrhované omezení mohlo dotknout nejvíce, pokud jde o náklady. |
| --- | --- |

(7)

SEAC doporučil pětiletý obecný odklad uplatňování omezení, v souladu s obdobím navrženým v dokumentaci podle přílohy XV, aby se zainteresovaným subjektům umožnilo přijmout opatření nezbytná k dosažení souladu. SEAC uvedl, že delší doba odkladu by mohla být vhodná pro odvětví povlakování drátů, které Nizozemsko označilo za odvětví, jehož by se navrhované omezení mohlo dotknout nejvíce, pokud jde o náklady.

| (8) | V rámci řízení o omezení bylo konzultováno fórum pro výměnu informací o prosazování, jež je součástí agentury a je uvedeno v čl. 76 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006, a jeho doporučení byla vzata v úvahu. |
| --- | --- |

(8)

V rámci řízení o omezení bylo konzultováno fórum pro výměnu informací o prosazování, jež je součástí agentury a je uvedeno v čl. 76 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006, a jeho doporučení byla vzata v úvahu.

| (9) | Dne 9. prosince 2014 předložila agentura stanoviska výborů RAC a SEAC (4) Komisi. |
| --- | --- |

(9)

Dne 9. prosince 2014 předložila agentura stanoviska výborů RAC a SEAC (4) Komisi.

| (10) | Když se Komise dozvěděla o rozporu mezi DNEL pro expozici NMP inhalační cestou, již ve svém stanovisku navrhl výbor RAC, a směrnou limitní hodnotou expozice na pracovišti stanovenou pro NMP podle směrnice Rady 98/24/ES (5) na základě vědeckého stanoviska Vědeckého výboru pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (dále jen „SCOEL“), požádala výbory RAC a SCOEL, aby záležitost společně vyřešily v souladu s čl. 95 odst. 3 nařízení (ES) č. 1907/2006. Na základě toho dne 30. listopadu 2016 navrhl výbor RAC změněnou DNEL pro expozici pracovníků NMP inhalační cestou. |
| --- | --- |

(10)

Když se Komise dozvěděla o rozporu mezi DNEL pro expozici NMP inhalační cestou, již ve svém stanovisku navrhl výbor RAC, a směrnou limitní hodnotou expozice na pracovišti stanovenou pro NMP podle směrnice Rady 98/24/ES (5) na základě vědeckého stanoviska Vědeckého výboru pro limitní hodnoty expozice chemickým činitelům při práci (dále jen „SCOEL“), požádala výbory RAC a SCOEL, aby záležitost společně vyřešily v souladu s čl. 95 odst. 3 nařízení (ES) č. 1907/2006. Na základě toho dne 30. listopadu 2016 navrhl výbor RAC změněnou DNEL pro expozici pracovníků NMP inhalační cestou.

| (11) | Na základě stanovisek výborů RAC a SEAC dospěla Komise k závěru, že při výrobě a používání NMP existuje nepřijatelné riziko pro zdraví pracovníků, jímž je nutné se zabývat na úrovni celé Unie. Omezení, kterým se stanoví hodnoty DNEL pro expozici pracovníků NMP jak inhalační, tak i dermální cestou, je na úrovni celé Unie k řešení uvedeného rizika nejvhodnějším opatřením. Toto omezení by bylo vhodnější než směrná limitní hodnota expozice na pracovišti stanovená pro NMP podle směrnice Rady 98/24/ES, a to z těchto důvodů: celková míra charakterizace rizika se zakládá na kvantifikovaných hodnotách DNEL pro inhalační a dermální expozici NMP; harmonizaci zprávy o chemické bezpečnosti v registrační dokumentaci prostřednictvím harmonizovaných hodnot DNEL lze stanovit pouze podle nařízení (ES) č. 1907/2006; následní uživatelé budou mít na zavedení vhodných opatření k řízení rizik a provozních podmínek, jimiž zajistí, aby expozice pracovníků NMP byla nižší než obě hodnoty DNEL, stejnou lhůtu jako výrobci a dovozci; bezpečnostní listy budou uvádět zmíněné hodnoty DNEL v příslušných zvláštních oddílech. |
| --- | --- |

(11)

Na základě stanovisek výborů RAC a SEAC dospěla Komise k závěru, že při výrobě a používání NMP existuje nepřijatelné riziko pro zdraví pracovníků, jímž je nutné se zabývat na úrovni celé Unie. Omezení, kterým se stanoví hodnoty DNEL pro expozici pracovníků NMP jak inhalační, tak i dermální cestou, je na úrovni celé Unie k řešení uvedeného rizika nejvhodnějším opatřením. Toto omezení by bylo vhodnější než směrná limitní hodnota expozice na pracovišti stanovená pro NMP podle směrnice Rady 98/24/ES, a to z těchto důvodů: celková míra charakterizace rizika se zakládá na kvantifikovaných hodnotách DNEL pro inhalační a dermální expozici NMP; harmonizaci zprávy o chemické bezpečnosti v registrační dokumentaci prostřednictvím harmonizovaných hodnot DNEL lze stanovit pouze podle nařízení (ES) č. 1907/2006; následní uživatelé budou mít na zavedení vhodných opatření k řízení rizik a provozních podmínek, jimiž zajistí, aby expozice pracovníků NMP byla nižší než obě hodnoty DNEL, stejnou lhůtu jako výrobci a dovozci; bezpečnostní listy budou uvádět zmíněné hodnoty DNEL v příslušných zvláštních oddílech.

| (12) | Navrhované omezení je na úrovni celé Unie nejvhodnějším opatřením k řešení rizika pro zdraví pracovníků plynoucího z expozice NMP. |
| --- | --- |

(12)

Navrhované omezení je na úrovni celé Unie nejvhodnějším opatřením k řešení rizika pro zdraví pracovníků plynoucího z expozice NMP.

| (13) | Hodnoty DNEL se použijí při provádění posouzení chemické bezpečnosti určité látky podle nařízení (ES) č. 1907/2006 s cílem pomoci určit opatření, která je třeba přijmout k řízení rizika, jež daná látka představuje v konkrétních scénářích expozice. Pokud mají výrobci, dovozci či následní uživatelé v úmyslu uvádět na trh NMP jako látku samotnou nebo obsaženou ve směsích v určité koncentraci, mělo by být uvedené posouzení uživatelům dané látky zpřístupněno prostřednictvím zpráv o chemické bezpečnosti a bezpečnostních listů. Výrobci a následní uživatelé by měli zajistit soulad s hodnotami DNEL, je-li látka vyráběna či používána, a to samotná nebo obsažená ve směsi. |
| --- | --- |

(13)

Hodnoty DNEL se použijí při provádění posouzení chemické bezpečnosti určité látky podle nařízení (ES) č. 1907/2006 s cílem pomoci určit opatření, která je třeba přijmout k řízení rizika, jež daná látka představuje v konkrétních scénářích expozice. Pokud mají výrobci, dovozci či následní uživatelé v úmyslu uvádět na trh NMP jako látku samotnou nebo obsaženou ve směsích v určité koncentraci, mělo by být uvedené posouzení uživatelům dané látky zpřístupněno prostřednictvím zpráv o chemické bezpečnosti a bezpečnostních listů. Výrobci a následní uživatelé by měli zajistit soulad s hodnotami DNEL, je-li látka vyráběna či používána, a to samotná nebo obsažená ve směsi.

| (14) | Zainteresovaným subjektům by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba k přijetí vhodných opatření pro zajištění souladu s navrhovaným omezením, zejména v odvětví povlakování drátů, kde budou náklady na provedení omezení obzvláště vysoké. S přihlédnutím k doporučení výboru SEAC by tudíž mělo být uplatňování omezení odloženo. Doba odkladu by měla zohlednit zpoždění řízení o omezení v důsledku spolupráce mezi výbory RAC a SCOEL. |
| --- | --- |

(14)

Zainteresovaným subjektům by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba k přijetí vhodných opatření pro zajištění souladu s navrhovaným omezením, zejména v odvětví povlakování drátů, kde budou náklady na provedení omezení obzvláště vysoké. S přihlédnutím k doporučení výboru SEAC by tudíž mělo být uplatňování omezení odloženo. Doba odkladu by měla zohlednit zpoždění řízení o omezení v důsledku spolupráce mezi výbory RAC a SCOEL.

| (15) | Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(15)

Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (16) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. dubna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  https://echa.europa.eu/documents/10162/ee4c88a9-d26f-4872-98fd-fb41646cc9e1

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

3

(4)  https://echa.europa.eu/documents/10162/aa77c7c4-4026-4ab1-b032-8a73b61ca8bd

4

(5)  Směrnice Rady 98/24/ES ze dne 7. dubna 1998 o bezpečnosti a ochraně zdraví zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci (čtrnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11).

5

---

PŘÍLOHA

V příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 se doplňuje nová položka, která zní:

| „71. | 1-methylpyrrolidin-2-on
  (NMP)
  č. CAS 872-50-4
  č. ES 212-828-1 |
| --- | --- |

„71.

1-methylpyrrolidin-2-on

(NMP)

č. CAS 872-50-4

č. ES 212-828-1

| 1. | Nesmí se uvádět na trh jako látka samotná nebo obsažená ve směsích v koncentraci rovné 0,3 % nebo vyšší po dni 9. května 2020, pokud výrobci, dovozci a následní uživatelé v příslušných zprávách o chemické bezpečnosti a bezpečnostních listech neuvedli odvozené úrovně, při kterých nedochází k nepříznivým účinkům (DNEL), jež se vztahují k expozici pracovníků a činí 14,4 mg/m3 v případě inhalační expozice a 4,8 mg/kg/den v případě dermální expozice. |
| --- | --- |

1.

Nesmí se uvádět na trh jako látka samotná nebo obsažená ve směsích v koncentraci rovné 0,3 % nebo vyšší po dni 9. května 2020, pokud výrobci, dovozci a následní uživatelé v příslušných zprávách o chemické bezpečnosti a bezpečnostních listech neuvedli odvozené úrovně, při kterých nedochází k nepříznivým účinkům (DNEL), jež se vztahují k expozici pracovníků a činí 14,4 mg/m3 v případě inhalační expozice a 4,8 mg/kg/den v případě dermální expozice.

| 2. | Nesmí se vyrábět ani používat jako látka samotná nebo obsažená ve směsích v koncentraci rovné 0,3 % nebo vyšší po dni 9. května 2020, pokud výrobci a následní uživatelé nepřijali vhodná opatření k řízení rizik a neposkytli vhodné provozní podmínky, jimiž zajistí, aby expozice pracovníků byla nižší než hodnoty DNEL uvedené v odstavci 1. |
| --- | --- |

2.

Nesmí se vyrábět ani používat jako látka samotná nebo obsažená ve směsích v koncentraci rovné 0,3 % nebo vyšší po dni 9. května 2020, pokud výrobci a následní uživatelé nepřijali vhodná opatření k řízení rizik a neposkytli vhodné provozní podmínky, jimiž zajistí, aby expozice pracovníků byla nižší než hodnoty DNEL uvedené v odstavci 1.

| 3. | Odchylně od odstavců 1 a 2 se povinnosti v nich stanovené použijí ode dne 9. května 2024, pokud jde o uvádění na trh k použití jako rozpouštědlo či reaktant při procesu povlakování drátů nebo o takové použití.“ |
| --- | --- |

3.

Odchylně od odstavců 1 a 2 se povinnosti v nich stanovené použijí ode dne 9. května 2024, pokud jde o uvádění na trh k použití jako rozpouštědlo či reaktant při procesu povlakování drátů nebo o takové použití.“

---

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/589

ze dne 18. dubna 2018,

kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o methanol

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na čl. 68 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 16. ledna 2015 Polsko předložilo Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) dokumentaci (2) podle čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 1907/2006 („dokumentace podle přílohy XV“) s cílem zahájit řízení o omezení v souladu s články 69 až 73 uvedeného nařízení. Dokumentace podle přílohy XV poukazuje na to, že expozice methanolu v kapalině do ostřikovače a u denaturovaného lihu představuje riziko pro lidské zdraví, a navrhuje zakázat jejich uvádění na trh. Dokumentace podle přílohy XV dokládá, že je nutné přijmout opatření na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(1)

Dne 16. ledna 2015 Polsko předložilo Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) dokumentaci (2) podle čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 1907/2006 („dokumentace podle přílohy XV“) s cílem zahájit řízení o omezení v souladu s články 69 až 73 uvedeného nařízení. Dokumentace podle přílohy XV poukazuje na to, že expozice methanolu v kapalině do ostřikovače a u denaturovaného lihu představuje riziko pro lidské zdraví, a navrhuje zakázat jejich uvádění na trh. Dokumentace podle přílohy XV dokládá, že je nutné přijmout opatření na úrovni Unie.

| (2) | Cílem omezení navrhovaného v dokumentaci podle přílohy XV je snížit výskyt závažných otrav methanolem způsobených konzumací kapaliny do ostřikovačů nebo denaturovaného lihu používaného jako levná náhrada alkoholu osobami závislými na alkoholu nebo sporadicky i osobami, které na alkoholu závislé nejsou. Očekává se, že toto omezení rovněž zabrání otravám methanolem po náhodném požití kapaliny do ostřikovačů a denaturovaného lihu, včetně otrav u dětí. Dokumentace podle přílohy XV a veřejné konzultace podaly zprávy o případech otrav způsobených požitím kapaliny do ostřikovačů v sedmi členských státech a o případech úmrtí nejméně ve dvou členských státech. |
| --- | --- |

(2)

Cílem omezení navrhovaného v dokumentaci podle přílohy XV je snížit výskyt závažných otrav methanolem způsobených konzumací kapaliny do ostřikovačů nebo denaturovaného lihu používaného jako levná náhrada alkoholu osobami závislými na alkoholu nebo sporadicky i osobami, které na alkoholu závislé nejsou. Očekává se, že toto omezení rovněž zabrání otravám methanolem po náhodném požití kapaliny do ostřikovačů a denaturovaného lihu, včetně otrav u dětí. Dokumentace podle přílohy XV a veřejné konzultace podaly zprávy o případech otrav způsobených požitím kapaliny do ostřikovačů v sedmi členských státech a o případech úmrtí nejméně ve dvou členských státech.

| (3) | Dne 4. prosince 2015 přijal Výbor pro posuzování rizik (dále jen „RAC“) agentury stanovisko, v němž dospěl k závěru, že expozice methanolu přítomnému v kapalinách do ostřikovačů a v denaturovaném lihu v koncentraci vyšší než 0,6 % hmotnostních představuje riziko úmrtí, závažné oční toxicity nebo jiné závažné důsledky otravy methanolem. Výbor pro posuzování rizik dále uvedl, že navrhované omezení je na úrovni Unie z hlediska účinnosti i proveditelnosti nejvhodnějším opatřením k řešení zjištěných rizik. |
| --- | --- |

(3)

Dne 4. prosince 2015 přijal Výbor pro posuzování rizik (dále jen „RAC“) agentury stanovisko, v němž dospěl k závěru, že expozice methanolu přítomnému v kapalinách do ostřikovačů a v denaturovaném lihu v koncentraci vyšší než 0,6 % hmotnostních představuje riziko úmrtí, závažné oční toxicity nebo jiné závažné důsledky otravy methanolem. Výbor pro posuzování rizik dále uvedl, že navrhované omezení je na úrovni Unie z hlediska účinnosti i proveditelnosti nejvhodnějším opatřením k řešení zjištěných rizik.

| (4) | Dne 11. března 2016 přijal k navrhovanému omezení stanovisko Výbor pro socioekonomickou analýzu (dále jen „SEAC“) agentury. Pokud jde o denaturovaný líh, nemohl výbor SEAC vzhledem k nedostatku socioekonomických údajů v dokumentaci podle přílohy XV a ve veřejné konzultaci posoudit socioekonomický dopad jeho zařazení do navrhovaného omezení. Pokud jde o kapalinu do ostřikovačů, dospěl výbor SEAC k závěru, že navrhované omezení je nejvhodnějším opatřením na úrovni Unie k řešení zjištěných rizik vzhledem k jeho socioekonomickým přínosům a socioekonomickým nákladům. Výbor SEAC obecně usoudil, že by rozdíly ve vnitrostátních právních předpisech napříč členskými státy mohly narušovat vnitřní trh. |
| --- | --- |

(4)

Dne 11. března 2016 přijal k navrhovanému omezení stanovisko Výbor pro socioekonomickou analýzu (dále jen „SEAC“) agentury. Pokud jde o denaturovaný líh, nemohl výbor SEAC vzhledem k nedostatku socioekonomických údajů v dokumentaci podle přílohy XV a ve veřejné konzultaci posoudit socioekonomický dopad jeho zařazení do navrhovaného omezení. Pokud jde o kapalinu do ostřikovačů, dospěl výbor SEAC k závěru, že navrhované omezení je nejvhodnějším opatřením na úrovni Unie k řešení zjištěných rizik vzhledem k jeho socioekonomickým přínosům a socioekonomickým nákladům. Výbor SEAC obecně usoudil, že by rozdíly ve vnitrostátních právních předpisech napříč členskými státy mohly narušovat vnitřní trh.

| (5) | V rámci řízení o omezení bylo konzultováno fórum pro výměnu informací o prosazování, jež je součástí agentury, a jeho doporučení byla vzata v úvahu, zejména aby se do navrhovaného omezení zahrnuly i kapaliny pro odmrazování skel. |
| --- | --- |

(5)

V rámci řízení o omezení bylo konzultováno fórum pro výměnu informací o prosazování, jež je součástí agentury, a jeho doporučení byla vzata v úvahu, zejména aby se do navrhovaného omezení zahrnuly i kapaliny pro odmrazování skel.

| (6) | Dne 28. dubna 2016 předložila agentura stanoviska výborů RAC a SEAC Komisi (3). Na základě těchto stanovisek dospěla Komise k závěru, že přítomnost methanolu v kapalinách do ostřikovačů a v kapalinách pro odmrazování skel představuje nepřijatelné riziko pro lidské zdraví, které je třeba řešit na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(6)

Dne 28. dubna 2016 předložila agentura stanoviska výborů RAC a SEAC Komisi (3). Na základě těchto stanovisek dospěla Komise k závěru, že přítomnost methanolu v kapalinách do ostřikovačů a v kapalinách pro odmrazování skel představuje nepřijatelné riziko pro lidské zdraví, které je třeba řešit na úrovni Unie.

| (7) | Zúčastněným stranám by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba k přijetí vhodných opatření pro zajištění souladu s navrhovaným omezením, zejména s cílem umožnit prodej zásob a zajistit odpovídající komunikaci v rámci dodavatelského řetězce. Použití tohoto omezení by proto mělo být odloženo. |
| --- | --- |

(7)

Zúčastněným stranám by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba k přijetí vhodných opatření pro zajištění souladu s navrhovaným omezením, zejména s cílem umožnit prodej zásob a zajistit odpovídající komunikaci v rámci dodavatelského řetězce. Použití tohoto omezení by proto mělo být odloženo.

| (8) | Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. dubna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  https://echa.europa.eu/documents/10162/78b0f856-3751-434b-b6bc-6d33cd630c85

2

(3)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2b3f6422-ab4d-4b85-9642-ebe225070858

3

---

PŘÍLOHA

V příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 se doplňuje nová položka, která zní:

| „69. | Methanol |
| --- | --- |

„69.

Methanol

Č. CAS 67-56-1

Číslo ES 200-659-6

Nesmí se uvádět na trh pro širokou veřejnost po dni 9. května 2018 v kapalinách do ostřikovačů nebo v kapalinách pro odmrazování čelního skla, v koncentraci rovné 0,6 % hmotnostních nebo vyšší.“

---

ROZHODNUTÍ

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/10

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/590

ze dne 16. dubna 2018

o jmenování jedné členky a jednoho náhradníka Výboru regionů, navržených Spolkovou republikou Německo

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh německé vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

| (2) | Po skončení mandátu, na jehož základě byla paní Birgit J. HONÉOVÁ (Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei) navržena, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(2)

Po skončení mandátu, na jehož základě byla paní Birgit J. HONÉOVÁ (Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei) navržena, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

| (3) | Po skončení funkčního období pana Fritze JAECKELA se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů, |
| --- | --- |

(3)

Po skončení funkčního období pana Fritze JAECKELA se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenováni:

| a) | jako členka:






  — | paní Birgit J. HONÉOVÁ, Ministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten und Regionale Entwicklung (Niedersachsen) (změna mandátu), |
| --- | --- | --- |

a)

jako členka:

—

paní Birgit J. HONÉOVÁ, Ministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten und Regionale Entwicklung (Niedersachsen) (změna mandátu),

a

| b) | jako náhradník:






  — | pan Clemens LAMMERSKITTEN, Mitglied des Niedersächsischen Landtags. |
| --- | --- | --- |

b)

jako náhradník:

—

pan Clemens LAMMERSKITTEN, Mitglied des Niedersächsischen Landtags.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 16. dubna 2018.

Za Radu

předseda

R. PORODZANOV

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/11

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/591

ze dne 16. dubna 2018

o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Spolkovou republikou Německo

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh německé vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/333 (4) nahradil dne 4. března 2016 pan Joachim WOLBERGS paní Dagmar MÜHLENFIELDOVOU ve funkci člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/333 (4) nahradil dne 4. března 2016 pan Joachim WOLBERGS paní Dagmar MÜHLENFIELDOVOU ve funkci člena Výboru regionů.

| (2) | Po skončení funkčního období pana Joachima WOLBERGSE se uvolnilo místo člena Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení funkčního období pana Joachima WOLBERGSE se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

| — | dr. Peter KURZ, Oberbürgermeister der Stadt Mannheim. |
| --- | --- |

—

dr. Peter KURZ, Oberbürgermeister der Stadt Mannheim.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 16. dubna 2018.

Za Radu

předseda

R. PORODZANOV

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/333 ze dne 4. března 2016 o jmenování jedné členky Výboru regionů, navržené Spolkovou republikou Německo (Úř. věst. L 62, 9.3.2016, s. 16).

4

---

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/12

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/592

ze dne 16. dubna 2018

o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků za Lucembursko

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (1), a zejména na články 23 a 24 uvedeného nařízení,

s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládou Lucemburska,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada jmenovala rozhodnutím ze dne 20. září 2016 (2) členy a náhradníky Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků na období od 25. září 2016 do 24. září 2018. |
| --- | --- |

(1)

Rada jmenovala rozhodnutím ze dne 20. září 2016 (2) členy a náhradníky Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků na období od 25. září 2016 do 24. září 2018.

| (2) | Vláda Lucemburska předložila návrhy na jmenování pro několik míst, která je třeba obsadit, |
| --- | --- |

(2)

Vláda Lucemburska předložila návrhy na jmenování pro několik míst, která je třeba obsadit,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Na období, které končí 24. září 2018, jsou jmenováni tito členové a náhradníci Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků:

| I. | ZÁSTUPCI VLÁD







  Země | Členové | Náhradníci |
| --- | --- | --- | --- |
| Lucembursko | Tom GOEDERS
  Laurent PEUSCH | Jonathan PEREIRA NEVES |

I.

ZÁSTUPCI VLÁD

Země

Členové

Náhradníci

Lucembursko

Tom GOEDERS

Laurent PEUSCH

Jonathan PEREIRA NEVES

| II. | ZÁSTUPCI ODBOROVÝCH ORGANIZACÍ







  Země | Členové | Náhradníci |
| --- | --- | --- | --- |
| Lucembursko | Carlos PEREIRA
  Paul DE ARAUJO | Eduardo DIAS |

II.

ZÁSTUPCI ODBOROVÝCH ORGANIZACÍ

Země

Členové

Náhradníci

Lucembursko

Carlos PEREIRA

Paul DE ARAUJO

Eduardo DIAS

| III. | ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ







  Země | Členové | Náhradníci |
| --- | --- | --- | --- |
| Lucembursko | Patricia HEMMENOVÁ
  François ENGELS | Héloise ANTOINEOVÁ |

III.

ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ

Země

Členové

Náhradníci

Lucembursko

Patricia HEMMENOVÁ

François ENGELS

Héloise ANTOINEOVÁ

Článek 2

Členy a náhradníky, kteří zatím nebyli navrženi, jmenuje Rada později.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 16. dubna 2018.

Za Radu

předseda

R. PORODZANOV

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutí Rady ze dne 20. září 2016 o jmenování členů a náhradníků Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků (Úř. věst. C 348, 23.9.2016, s. 3).

2

---

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/14

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/593

ze dne 16. dubna 2018,

kterým se Italské republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článků 218 a 232 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dopisem, který Komise zaevidovala dne 27. září 2017, požádala Itálie o povolení zvláštního opatření odchylujícího se od článků 218 a 232 směrnice 2006/112/ES a zavést povinnou elektronickou fakturaci pro všechny osoby povinné k dani usazené na území Itálie s výjimkou osob povinných k dani, které využívají osvobození od daně pro malé podniky podle článku 282 uvedené směrnice, a zavést zasílání faktur prostřednictvím systému Sistema di Interscambio (dále jen „SdI“), který spravuje italská daňová správa. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem, který Komise zaevidovala dne 27. září 2017, požádala Itálie o povolení zvláštního opatření odchylujícího se od článků 218 a 232 směrnice 2006/112/ES a zavést povinnou elektronickou fakturaci pro všechny osoby povinné k dani usazené na území Itálie s výjimkou osob povinných k dani, které využívají osvobození od daně pro malé podniky podle článku 282 uvedené směrnice, a zavést zasílání faktur prostřednictvím systému Sistema di Interscambio (dále jen „SdI“), který spravuje italská daňová správa.

| (2) | V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice 2006/112/ES uvědomila Komise dopisy ze dne 3. listopadu 2017 a ze dne 6. listopadu 2017 o žádosti Itálie ostatní členské státy. Dopisem ze dne 7. listopadu 2017 uvědomila Komise Itálii, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice 2006/112/ES uvědomila Komise dopisy ze dne 3. listopadu 2017 a ze dne 6. listopadu 2017 o žádosti Itálie ostatní členské státy. Dopisem ze dne 7. listopadu 2017 uvědomila Komise Itálii, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti.

| (3) | Itálie uvádí, že používání povinnosti elektronické fakturace tak, že faktury jsou zasílány prostřednictvím SdI daňové správě v Itálii, by umožnilo získat v reálném čase informace obsažené ve fakturách vydaných a přijatých obchodníky. Správci daně by tak mohli provádět včasné a automatické kontroly shody mezi přiznanými a zaplacenými částkami DPH. |
| --- | --- |

(3)

Itálie uvádí, že používání povinnosti elektronické fakturace tak, že faktury jsou zasílány prostřednictvím SdI daňové správě v Itálii, by umožnilo získat v reálném čase informace obsažené ve fakturách vydaných a přijatých obchodníky. Správci daně by tak mohli provádět včasné a automatické kontroly shody mezi přiznanými a zaplacenými částkami DPH.

| (4) | Itálie se domnívá, že zavedení obecné povinnosti elektronické fakturace by napomohlo boji proti podvodům a daňovým únikům, podpořilo úsilí o digitalizaci a zjednodušilo výběr daní. |
| --- | --- |

(4)

Itálie se domnívá, že zavedení obecné povinnosti elektronické fakturace by napomohlo boji proti podvodům a daňovým únikům, podpořilo úsilí o digitalizaci a zjednodušilo výběr daní.

| (5) | Itálie uvádí, že základy pro zavedení povinné elektronické fakturace již byly položeny v podobě nepovinného používání stávajícího systému SdI zajišťujícího hladký přechod na elektronickou fakturaci a zároveň omezujícího dopad zvláštního opatření na osoby povinné k dani. |
| --- | --- |

(5)

Itálie uvádí, že základy pro zavedení povinné elektronické fakturace již byly položeny v podobě nepovinného používání stávajícího systému SdI zajišťujícího hladký přechod na elektronickou fakturaci a zároveň omezujícího dopad zvláštního opatření na osoby povinné k dani.

| (6) | Vzhledem k široké oblasti působnosti zvláštního opatření a jeho novosti je důležité vyhodnotit dopad zvláštního opatření na potírání podvodů a daňových úniků v oblasti DPH a na osoby povinné k dani. Proto pokud se Itálie bude domnívat, že je nezbytné prodloužení platnosti opatření, měla by Komisi předložit společně s žádostí o prodloužení zprávu, včetně posouzení dopadů zvláštního opatření, pokud jde o jeho účinnost v boji proti podvodům a daňovým únikům v oblasti DPH a při zjednodušení výběru daně. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k široké oblasti působnosti zvláštního opatření a jeho novosti je důležité vyhodnotit dopad zvláštního opatření na potírání podvodů a daňových úniků v oblasti DPH a na osoby povinné k dani. Proto pokud se Itálie bude domnívat, že je nezbytné prodloužení platnosti opatření, měla by Komisi předložit společně s žádostí o prodloužení zprávu, včetně posouzení dopadů zvláštního opatření, pokud jde o jeho účinnost v boji proti podvodům a daňovým únikům v oblasti DPH a při zjednodušení výběru daně.

| (7) | Tímto zvláštním opatřením by nemělo být dotčeno právo zákazníka obdržet papírové faktury v případě transakcí uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

(7)

Tímto zvláštním opatřením by nemělo být dotčeno právo zákazníka obdržet papírové faktury v případě transakcí uvnitř Společenství.

| (8) | Požadované zvláštní opatření by mělo být časově omezeno, aby bylo možné posoudit, zda je na základě svých cílů zvláštní opatření přiměřené a účinné. |
| --- | --- |

(8)

Požadované zvláštní opatření by mělo být časově omezeno, aby bylo možné posoudit, zda je na základě svých cílů zvláštní opatření přiměřené a účinné.

| (9) | Zvláštní opatření je tedy přiměřené sledovaným cílům, neboť je časově omezené a jeho uplatňování je omezené, neboť se neuplatní na osoby povinné k dani, které mohou využít osvobození od daně pro malé podniky podle článku 282 směrnice 2006/112/ES. Zvláštní opatření navíc nevede ke vzniku rizika, že by se podvodná činnost přesunula do jiného odvětví nebo jiného členského státu. |
| --- | --- |

(9)

Zvláštní opatření je tedy přiměřené sledovaným cílům, neboť je časově omezené a jeho uplatňování je omezené, neboť se neuplatní na osoby povinné k dani, které mohou využít osvobození od daně pro malé podniky podle článku 282 směrnice 2006/112/ES. Zvláštní opatření navíc nevede ke vzniku rizika, že by se podvodná činnost přesunula do jiného odvětví nebo jiného členského státu.

| (10) | Zvláštní opatření nebude mít negativní vliv na celkovou výši daňových příjmů vybranou na stupni konečné spotřeby a nebude mít žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH, |
| --- | --- |

(10)

Zvláštní opatření nebude mít negativní vliv na celkovou výši daňových příjmů vybranou na stupni konečné spotřeby a nebude mít žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od článku 218 směrnice 2006/112/ES se Itálii povoluje akceptovat jako faktury pouze doklady nebo sdělení v elektronickém formátu, pokud jsou vydány jinými osobami povinnými k dani usazenými na italském území, než které využívají osvobození pro malé podniky podle článku 282 směrnice 2006/112/ES.

Článek 2

Odchylně od článku 232 směrnice 2006/112/ES je Itálie oprávněna stanovit, že používání elektronických faktur vydaných osobami povinnými k dani usazenými v italském území není podmíněno akceptací ze strany příjemce s výjimkou případů, kdy jsou tyto faktury vydány osobami povinnými k dani, které využívají osvobození pro malé podniky podle článku 282 směrnice 2006/112/ES.

Článek 3

Itálie oznámí Komisi vnitrostátní opatření uplatňující odchylku uvedená v článcích 1 a 2.

Článek 4

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. července 2018 do dne 31. prosince 2021.

Bude-li se Itálie domnívat, že je nezbytné prodloužit opatření uvedené v článcích 1 a 2, předloží spolu s žádostí o prodloužení Komisi zprávu s vyhodnocením účinnosti opatření podle článku 3 v boji proti podvodům a daňovým únikům v oblasti DPH a pro zjednodušení výběru daně. Zpráva rovněž vyhodnotí dopad opatření na osoby povinné k dani, a zejména, zda pro ně opatření zvyšuje administrativní zátěž a náklady.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Lucemburku dne 16. dubna 2018.

Za Radu

předseda

R. PORODZANOV

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/16

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/594

ze dne 13. dubna 2018

o identifikaci 1,2-anhydridu benzen-1,2,4-trikarboxylové kyseliny (trimelitanhydridu) (TMA) jako látky vzbuzující mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006

(oznámeno pod číslem C(2018) 2112)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na čl. 59 odst. 9 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 59 odst. 3 nařízení (ES) č. 1907/2006 předložilo Nizozemsko dne 8. srpna 2016 Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) dokumentaci připravenou podle přílohy XV uvedeného nařízení (dále jen „dokumentace podle přílohy XV“) pro identifikaci 1,2-anhydridu benzen-1,2,4-trikarboxylové kyseliny (trimelitanhydridu) (TMA) (č. ES 209-008-0, č. CAS 552-30-7) jako látky vzbuzující mimořádné obavy z důvodu, že splňuje kritérium stanovené v čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006. V souladu s dokumentací podle přílohy XV existuje vědecký důkaz o možných vážných účincích na lidské zdraví z důvodu vlastností vyvolávajících senzibilizaci dýchacích cest TMA, které vzbuzují stejné obavy jako účinky jiných látek uvedených v čl. 57 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 1907/2006. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 59 odst. 3 nařízení (ES) č. 1907/2006 předložilo Nizozemsko dne 8. srpna 2016 Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) dokumentaci připravenou podle přílohy XV uvedeného nařízení (dále jen „dokumentace podle přílohy XV“) pro identifikaci 1,2-anhydridu benzen-1,2,4-trikarboxylové kyseliny (trimelitanhydridu) (TMA) (č. ES 209-008-0, č. CAS 552-30-7) jako látky vzbuzující mimořádné obavy z důvodu, že splňuje kritérium stanovené v čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006. V souladu s dokumentací podle přílohy XV existuje vědecký důkaz o možných vážných účincích na lidské zdraví z důvodu vlastností vyvolávajících senzibilizaci dýchacích cest TMA, které vzbuzují stejné obavy jako účinky jiných látek uvedených v čl. 57 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 1907/2006.

| (2) | Dne 15. prosince 2016 přijal Výbor členských států agentury (dále jen „MSC“) stanovisko (2) k dokumentaci podle přílohy XV. Zatímco většina členů MSC usoudila, že TMA splňuje podmínky pro identifikaci jako látka vzbuzující mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006, MSC nedosáhl jednomyslné dohody. Tři členové se nezúčastnili. Tři členové byli toho názoru, že neexistuje dostatečný vědecký důkaz o možných vážných účincích TMA na lidské zdraví, které vzbuzují stejné obavy jako účinky jiných látek uvedených v čl. 57 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 1907/2006. Tito tři členové vyjádřili pochybnosti ohledně typu, závažnosti, nezvratnosti a opoždění účinků TMA na zdraví a zmínili se o obavách veřejnosti souvisejících s jeho účinky, jakož i o nemožnosti odvodit bezpečnou hranici expozice vůči TMA. |
| --- | --- |

(2)

Dne 15. prosince 2016 přijal Výbor členských států agentury (dále jen „MSC“) stanovisko (2) k dokumentaci podle přílohy XV. Zatímco většina členů MSC usoudila, že TMA splňuje podmínky pro identifikaci jako látka vzbuzující mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006, MSC nedosáhl jednomyslné dohody. Tři členové se nezúčastnili. Tři členové byli toho názoru, že neexistuje dostatečný vědecký důkaz o možných vážných účincích TMA na lidské zdraví, které vzbuzují stejné obavy jako účinky jiných látek uvedených v čl. 57 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 1907/2006. Tito tři členové vyjádřili pochybnosti ohledně typu, závažnosti, nezvratnosti a opoždění účinků TMA na zdraví a zmínili se o obavách veřejnosti souvisejících s jeho účinky, jakož i o nemožnosti odvodit bezpečnou hranici expozice vůči TMA.

| (3) | Dne 17. ledna 2017 agentura podle čl. 59 odst. 9 nařízení (ES) č. 1907/2006 postoupila stanovisko MSC Komisi, aby přijala rozhodnutí o identifikaci TMA na základě čl. 57 písm. f) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. ledna 2017 agentura podle čl. 59 odst. 9 nařízení (ES) č. 1907/2006 postoupila stanovisko MSC Komisi, aby přijala rozhodnutí o identifikaci TMA na základě čl. 57 písm. f) uvedeného nařízení.

| (4) | Komise v souladu s většinovým názorem MSC poznamenává, že údaje předložené a projednané v dokumentaci podle přílohy XV ukazují, že TMA způsobuje vážné a trvalé poškození funkce plic při delší expozici a bez zásahu. Případy hlášených nežádoucích účinků oscilují mezi alergickou rinokonjunktivitidou z povolání či astmatem a závažnými onemocněními, jako je plicní onemocnění–anemický syndrom, alergická laryngitida a alergická alveolitida. Některé z těchto účinků byly natolik závažné, že dotčené osoby byly nuceny opustit své zaměstnání. Nejzávažnější účinky mohou vyžadovat dlouhé lékařské léčení. |
| --- | --- |

(4)

Komise v souladu s většinovým názorem MSC poznamenává, že údaje předložené a projednané v dokumentaci podle přílohy XV ukazují, že TMA způsobuje vážné a trvalé poškození funkce plic při delší expozici a bez zásahu. Případy hlášených nežádoucích účinků oscilují mezi alergickou rinokonjunktivitidou z povolání či astmatem a závažnými onemocněními, jako je plicní onemocnění–anemický syndrom, alergická laryngitida a alergická alveolitida. Některé z těchto účinků byly natolik závažné, že dotčené osoby byly nuceny opustit své zaměstnání. Nejzávažnější účinky mohou vyžadovat dlouhé lékařské léčení.

| (5) | Komise bere na vědomí, že i když určité účinky TMA jsou po ukončení expozice zvrátitelné, první fáze senzibilizace (indukce) je nevratná. Kromě toho z dostupných údajů o účincích na člověka není možné odvodit úroveň koncentrace TMA, pod níž nedochází k senzibilizaci. Navíc se zdá, že závažné účinky mají určitou dobu latence. Možné nezvratné účinky před zjištěním zdravotního problému byly uznány při identifikaci jiných látek (3) vzbuzujících mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006 z důvodu jejich vlastností vyvolávajících senzibilizaci dýchacích cest a potvrzeny evropskou judikaturou (4). |
| --- | --- |

(5)

Komise bere na vědomí, že i když určité účinky TMA jsou po ukončení expozice zvrátitelné, první fáze senzibilizace (indukce) je nevratná. Kromě toho z dostupných údajů o účincích na člověka není možné odvodit úroveň koncentrace TMA, pod níž nedochází k senzibilizaci. Navíc se zdá, že závažné účinky mají určitou dobu latence. Možné nezvratné účinky před zjištěním zdravotního problému byly uznány při identifikaci jiných látek (3) vzbuzujících mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006 z důvodu jejich vlastností vyvolávajících senzibilizaci dýchacích cest a potvrzeny evropskou judikaturou (4).

| (6) | Komise bere na vědomí, že pracovníci, kteří byli dříve senzibilizováni, mohou být pouze přeřazeni na úkoly s nulovou expozicí vůči TMA, aby se předešlo opakování závažných nepříznivých účinků, jež způsobují společenské obavy a mají dopady na kvalitu života senzibilizovaných pracovníků. |
| --- | --- |

(6)

Komise bere na vědomí, že pracovníci, kteří byli dříve senzibilizováni, mohou být pouze přeřazeni na úkoly s nulovou expozicí vůči TMA, aby se předešlo opakování závažných nepříznivých účinků, jež způsobují společenské obavy a mají dopady na kvalitu života senzibilizovaných pracovníků.

| (7) | Komise se proto domnívá v souladu s většinovým názorem MSC, že obavy související s TMA jsou stejné jako obavy související s látkami uvedenými v čl. 57 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 1907/2006, a že by tudíž TMA měl být identifikován jako látka vzbuzující mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) uvedeného nařízení kvůli vlastnostem vyvolávajícím senzibilizaci dýchacích cest. |
| --- | --- |

(7)

Komise se proto domnívá v souladu s většinovým názorem MSC, že obavy související s TMA jsou stejné jako obavy související s látkami uvedenými v čl. 57 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 1907/2006, a že by tudíž TMA měl být identifikován jako látka vzbuzující mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) uvedeného nařízení kvůli vlastnostem vyvolávajícím senzibilizaci dýchacích cest.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   1,2-anhydrid benzen-1,2,4-trikarboxylové kyseliny (trimelitanhydrid) (TMA) (č. ES 209-008-0, č. CAS 552-30-7) je identifikován jako látka vzbuzující mimořádné obavy podle čl. 57 písm. f) nařízení (ES) č. 1907/2006 kvůli vlastnostem vyvolávajícím senzibilizaci dýchacích cest.

2.   Látka uvedená v odstavci 1 se zahrne do seznamu látek uvedeného v čl. 59 odst. 1 nařízení (ES) č. 1907/2006 s tímto označením „důvod pro zařazení“: „vlastnosti vyvolávající senzibilizaci dýchacích cest (čl. 57 písm. f)) – lidské zdraví“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Evropské agentuře pro chemické látky.

V Bruselu dne 13. dubna 2018.

Za Komisi

Elżbieta BIEŃKOWSKA

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  http://echa.europa.eu/role-of-the-member-state-committee-in-the-authorisation-process/svhc-opinions-of-the-member-state-committee

2

(3)  Agreement of the Member States Committee on the identification of Diazene-1,2-dicarboxamide [C,C-azodi(formamide)] as a substance of very high concern https://echa.europa.eu/documents/10162/5b3971ca-7683-414b-b7df-085744c5b327;

3

Agreement of the Member States Committee on the identification of Hexahydromethylphthalic anhydride, Hexahydro-4-methylphthalic anhydride, Hexahydro-1-methylphthalic anhydride, Hexahydro-3-methylphthalic anhydride as substances of very high concern https://echa.europa.eu/documents/10162/ab858db8-5467-429c-a94d-2e563f523d01;

Agreement of the Member States Committee on the identification of cyclohexane-1,2-dicarboxylic anhydride, cis-cyclohexane-1,2-dicarboxylic anhydride, transcyclohexane-1,2-dicarboxylic anhydride as substances of very high concern https://echa.europa.eu/documents/10162/8a707077-bf1c-462d-bf25-dd58ffa14cf8.

(4)  Rozsudek Tribunálu ze dne 30. dubna 2015, Polynt a Sitre v. ECHA, T-134/13, ECLI:EU:T:2015:254, a rozsudek Tribunálu ze dne 30. dubna 2015, Hitachi Chemical Europe a další v. ECHA, T-135/13, ECLI:EU:T:2015:253.

4

Polynt a Sitre v. ECHA

Hitachi Chemical Europe a další v. ECHA

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 19.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 99/18

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 94/17/COL

ze dne 31. května 2017

o ukončení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se výjimky pro ambulantní služby na základě režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 (Norsko) [2018/595]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“),

s ohledem na:

Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 a 62 této dohody,

protokol 26 k Dohodě o EHP,

Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 7 odst. 3 části II,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

SKUTEČNOSTI

1.   Postup

Postup

| (1) | Dopisem ze dne 13. března 2014 (1) oznámily norské orgány podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 režim odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020. Na základě tohoto oznámení a následně předložených informací (2) schválil Kontrolní úřad oznámený režim podpory rozhodnutím č. 225/14/KOL ze dne 18. června 2014. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 13. března 2014 (1) oznámily norské orgány podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 režim odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020. Na základě tohoto oznámení a následně předložených informací (2) schválil Kontrolní úřad oznámený režim podpory rozhodnutím č. 225/14/KOL ze dne 18. června 2014.

1

2

| (2) | Rozsudkem ze dne 23. září 2015 ve věci Kimek Offshore AS v. Kontrolní úřad ESVO, E-23/14 (3) Soud ESVO rozhodnutí Kontrolního úřadu částečně zrušil. |
| --- | --- |

(2)

Rozsudkem ze dne 23. září 2015 ve věci Kimek Offshore AS v. Kontrolní úřad ESVO, E-23/14 (3) Soud ESVO rozhodnutí Kontrolního úřadu částečně zrušil.

3

| (3) | Dopisem ze dne 15. října 2015 (4) si Kontrolní úřad vyžádal u norských orgánů informace. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 6. listopadu 2015 (5). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 15. října 2015 (4) si Kontrolní úřad vyžádal u norských orgánů informace. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 6. listopadu 2015 (5).

4

5

| (4) | Rozhodnutím č. 489/15/KOL ze dne 9. prosince 2015 zahájil Kontrolní úřad formální vyšetřovací řízení. Norské orgány na rozhodnutí Kontrolního úřadu reagovaly dopisem ze dne 13. ledna 2016 (6). |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím č. 489/15/KOL ze dne 9. prosince 2015 zahájil Kontrolní úřad formální vyšetřovací řízení. Norské orgány na rozhodnutí Kontrolního úřadu reagovaly dopisem ze dne 13. ledna 2016 (6).

6

| (5) | Dne 30. června 2016 bylo rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a v dodatku EHP (7). Do 30. července 2016, tj. ve lhůtě pro podání připomínek, obdržel Kontrolní úřad připomínky od dvou zúčastněných stran, společnosti Kimek Offshore AS (dopis ze dne 12. května 2016 (8)) a organizace NHO Finnmark (dopis ze dne 4. července 2016 (9)). Dopisem ze dne 2. srpna 2016 (10) předal Kontrolní úřad tyto připomínky norským orgánům, které měly možnost se k nim vyjádřit. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 5. září 2016 (11). |
| --- | --- |

(5)

Dne 30. června 2016 bylo rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a v dodatku EHP (7). Do 30. července 2016, tj. ve lhůtě pro podání připomínek, obdržel Kontrolní úřad připomínky od dvou zúčastněných stran, společnosti Kimek Offshore AS (dopis ze dne 12. května 2016 (8)) a organizace NHO Finnmark (dopis ze dne 4. července 2016 (9)). Dopisem ze dne 2. srpna 2016 (10) předal Kontrolní úřad tyto připomínky norským orgánům, které měly možnost se k nim vyjádřit. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 5. září 2016 (11).

Úředním věstníku Evropské unie

7

8

9

10

11

2.   Rozsah formálního vyšetřovacího řízení

Rozsah formálního vyšetřovacího řízení

| (6) | Soud ESVO svým rozsudkem částečně zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu o schválení režimu regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020. Během formálního vyšetřovacího řízení nebyl předmětem opětovného přezkumu ze strany Kontrolního úřadu celý režim podpory. Šetření bylo omezeno na část režimu (výjimka pro ambulantní služby), s ohledem na niž bylo rozhodnutí Kontrolního úřadu zrušeno. |
| --- | --- |

(6)

Soud ESVO svým rozsudkem částečně zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu o schválení režimu regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020. Během formálního vyšetřovacího řízení nebyl předmětem opětovného přezkumu ze strany Kontrolního úřadu celý režim podpory. Šetření bylo omezeno na část režimu (výjimka pro ambulantní služby), s ohledem na niž bylo rozhodnutí Kontrolního úřadu zrušeno.

| (7) | Jelikož však výjimka týkající se ambulantních služeb představuje výjimku z pravidel stanovených v režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení, považuje Kontrolní úřad v zájmu úplnosti za vhodné podat nejprve přehled o cíli a právním základu režimu podpory jako takového, načež budou představena pravidla registrace podniků v Norsku a samotná výjimka pro ambulantní služby. |
| --- | --- |

(7)

Jelikož však výjimka týkající se ambulantních služeb představuje výjimku z pravidel stanovených v režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení, považuje Kontrolní úřad v zájmu úplnosti za vhodné podat nejprve přehled o cíli a právním základu režimu podpory jako takového, načež budou představena pravidla registrace podniků v Norsku a samotná výjimka pro ambulantní služby.

3.   Přehled režimu

Přehled režimu

3.1.   Cíl

Cíl

| (8) | Cílem režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení je cestou podpory zaměstnanosti snižovat vylidňování nejméně osídlených regionů Norska či tomuto vylidňování bránit. K dosažení tohoto cíle snižuje režim provozní podpory mzdové náklady tím, že v určitých zeměpisných oblastech zavádí snížené sazby příspěvků na sociální zabezpečení. Podle jeho hlavního pravidla se intenzita podpory liší v závislosti na zeměpisné oblasti, v níž je registrována příslušná podnikatelská jednotka. Pravidla registrace jsou podrobněji objasněna níže. |
| --- | --- |

(8)

Cílem režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení je cestou podpory zaměstnanosti snižovat vylidňování nejméně osídlených regionů Norska či tomuto vylidňování bránit. K dosažení tohoto cíle snižuje režim provozní podpory mzdové náklady tím, že v určitých zeměpisných oblastech zavádí snížené sazby příspěvků na sociální zabezpečení. Podle jeho hlavního pravidla se intenzita podpory liší v závislosti na zeměpisné oblasti, v níž je registrována příslušná podnikatelská jednotka. Pravidla registrace jsou podrobněji objasněna níže.

3.2.   Vnitrostátní právní základ

Vnitrostátní právní základ

| (9) | Vnitrostátním právním základem režimu je § 23-2 zákona o národním pojištění (National Insurance Act (12)). Toto ustanovení ukládá zaměstnavateli obecnou povinnost odvádět příspěvky na sociální zabezpečení, které se vypočítávají podle hrubé mzdy vyplácené zaměstnanci. Podle § 23-2 odst. 12 může norský parlament schválit regionálně odlišené sazby a rovněž přijmout zvláštní předpisy pro podniky v určitých odvětvích. Vnitrostátním právním základem režimu je tudíž zákon o národním pojištění ve spojení s každoročními rozhodnutími norského parlamentu (13). |
| --- | --- |

(9)

Vnitrostátním právním základem režimu je § 23-2 zákona o národním pojištění (National Insurance Act (12)). Toto ustanovení ukládá zaměstnavateli obecnou povinnost odvádět příspěvky na sociální zabezpečení, které se vypočítávají podle hrubé mzdy vyplácené zaměstnanci. Podle § 23-2 odst. 12 může norský parlament schválit regionálně odlišené sazby a rovněž přijmout zvláštní předpisy pro podniky v určitých odvětvích. Vnitrostátním právním základem režimu je tudíž zákon o národním pojištění ve spojení s každoročními rozhodnutími norského parlamentu (13).

National Insurance Act

12

13

3.3.   Pravidla registrace

Pravidla registrace

| (10) | Způsobilost pro podporu na základě režimu závisí na tom, zda je podnik registrován ve způsobilé oblasti. Podle hlavního pravidla režimu se intenzita podpory liší v závislosti na zeměpisné oblasti, v níž je podnik registrován. |
| --- | --- |

(10)

Způsobilost pro podporu na základě režimu závisí na tom, zda je podnik registrován ve způsobilé oblasti. Podle hlavního pravidla režimu se intenzita podpory liší v závislosti na zeměpisné oblasti, v níž je podnik registrován.

| (11) | Norské právní předpisy po podnicích vyžadují, aby pro každou podnikatelskou činnost, kterou vykonávají, registrovaly zvláštní dílčí organizační jednotku (14). Vykonává-li podnik různé druhy podnikatelské činnosti, musí k nim registrovat samostatné dílčí organizační jednotky. Tuto povinnost má i v případě, vykonává-li své činnosti v různých lokalitách. |
| --- | --- |

(11)

Norské právní předpisy po podnicích vyžadují, aby pro každou podnikatelskou činnost, kterou vykonávají, registrovaly zvláštní dílčí organizační jednotku (14). Vykonává-li podnik různé druhy podnikatelské činnosti, musí k nim registrovat samostatné dílčí organizační jednotky. Tuto povinnost má i v případě, vykonává-li své činnosti v různých lokalitách.

14

| (12) | Podle norských orgánů je kritérium týkající se „zvláštní podnikatelské činnosti“ splněno, jestliže v samostatné oblasti vykonává pro mateřskou jednotku činnost alespoň jeden zaměstnanec a jestliže zde lze podnik navštívit. Každá dílčí organizační jednotka tvoří vlastní základ pro výpočet odlišeného příspěvku na sociální zabezpečení podle lokality, v níž je registrována. Podnik registrovaný mimo oblast, která je způsobilá pro podporu na základě režimu, bude pro podporu způsobilý tehdy, jsou-li jeho hospodářské činnosti vykonávány v rámci dílčí organizační jednotky nacházející se ve způsobilé oblasti. |
| --- | --- |

(12)

Podle norských orgánů je kritérium týkající se „zvláštní podnikatelské činnosti“ splněno, jestliže v samostatné oblasti vykonává pro mateřskou jednotku činnost alespoň jeden zaměstnanec a jestliže zde lze podnik navštívit. Každá dílčí organizační jednotka tvoří vlastní základ pro výpočet odlišeného příspěvku na sociální zabezpečení podle lokality, v níž je registrována. Podnik registrovaný mimo oblast, která je způsobilá pro podporu na základě režimu, bude pro podporu způsobilý tehdy, jsou-li jeho hospodářské činnosti vykonávány v rámci dílčí organizační jednotky nacházející se ve způsobilé oblasti.

3.4.   Ambulantní služby – opatření, které je předmětem posouzení

Ambulantní služby – opatření, které je předmětem posouzení

| (13) | Z uvedeného hlavního pravidla pro registraci platí výjimka, podle níž se předmětný režim vztahuje rovněž na podniky registrované mimo způsobilou oblast, jestliže ve způsobilé oblasti najímají pracovníky a jestliže jejich zaměstnanci vykonávají ve způsobilé oblasti mobilní činnosti. Pro účely tohoto rozhodnutí se na práci vykonávanou v těchto případech odkazuje jako na „ambulantní služby“. Právě tato výjimka je v tomto rozhodnutí předmětem posouzení. Pro účely tohoto rozhodnutí se na uvedené pravidlo odkazuje jako na „výjimku“. Vnitrostátním právním základem výjimky je čl. 1 odst. 4 rozhodnutí norského parlamentu č. 1482 ze dne 5. prosince 2013o stanovení daňových sazeb atd. podle zákona o národním pojištění pro rok 2014. |
| --- | --- |

(13)

Z uvedeného hlavního pravidla pro registraci platí výjimka, podle níž se předmětný režim vztahuje rovněž na podniky registrované mimo způsobilou oblast, jestliže ve způsobilé oblasti najímají pracovníky a jestliže jejich zaměstnanci vykonávají ve způsobilé oblasti mobilní činnosti. Pro účely tohoto rozhodnutí se na práci vykonávanou v těchto případech odkazuje jako na „ambulantní služby“. Právě tato výjimka je v tomto rozhodnutí předmětem posouzení. Pro účely tohoto rozhodnutí se na uvedené pravidlo odkazuje jako na „výjimku“. Vnitrostátním právním základem výjimky je čl. 1 odst. 4 rozhodnutí norského parlamentu č. 1482 ze dne 5. prosince 2013o stanovení daňových sazeb atd. podle zákona o národním pojištění pro rok 2014.

o stanovení daňových sazeb atd. podle zákona o národním pojištění pro rok 2014

| (14) | Výjimka se použije pouze v případě, že zaměstnanec stráví ve způsobilé oblasti nejméně polovinu pracovních dnů. Snížená sazba se dále použije pouze na tu část práce, kterou v této způsobilé oblasti vykoná. Zdaňovacím obdobím registrace je zpravidla jeden kalendářní měsíc. Příspěvky na sociální zabezpečení se vypočítávají na základě sazby platné v zóně, o níž se usuzuje, že zde zaměstnavatel vykonává podnikatelskou činnost. |
| --- | --- |

(14)

Výjimka se použije pouze v případě, že zaměstnanec stráví ve způsobilé oblasti nejméně polovinu pracovních dnů. Snížená sazba se dále použije pouze na tu část práce, kterou v této způsobilé oblasti vykoná. Zdaňovacím obdobím registrace je zpravidla jeden kalendářní měsíc. Příspěvky na sociální zabezpečení se vypočítávají na základě sazby platné v zóně, o níž se usuzuje, že zde zaměstnavatel vykonává podnikatelskou činnost.

| (15) | To znamená, že pokud například zaměstnanec subjektu registrovaného v Oslo (Oslo se nachází v zóně 1, která není způsobilá pro podporu, platí pro ni tudíž běžná sazba ve výši 14,1 %) odvede jeden kalendářní měsíc 60 % své práce ve Vardø (v zóně 5, ve které platná sazba činí 0 %) a zbývající část v Oslo, bude podnik způsobilý pro nulovou sazbu s ohledem na mzdu vyplacenou za činnost vykonanou ve Vardø, nikoli však za práci odvedenou v Oslo. |
| --- | --- |

(15)

To znamená, že pokud například zaměstnanec subjektu registrovaného v Oslo (Oslo se nachází v zóně 1, která není způsobilá pro podporu, platí pro ni tudíž běžná sazba ve výši 14,1 %) odvede jeden kalendářní měsíc 60 % své práce ve Vardø (v zóně 5, ve které platná sazba činí 0 %) a zbývající část v Oslo, bude podnik způsobilý pro nulovou sazbu s ohledem na mzdu vyplacenou za činnost vykonanou ve Vardø, nikoli však za práci odvedenou v Oslo.

4.   Rozsudek Soudu ESVO

Rozsudek Soudu ESVO

| (16) | Soud ESVO zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, pokud uzavřel předběžné šetření s ohledem na opatření podpory uvedené v čl. 1 odst. 4 rozhodnutí norského parlamentu č. 1482 ze dne 5. prosince 2013o stanovení daňových sazeb atd. podle zákona o národním pojištění pro rok 2014. |
| --- | --- |

(16)

Soud ESVO zrušil rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, pokud uzavřel předběžné šetření s ohledem na opatření podpory uvedené v čl. 1 odst. 4 rozhodnutí norského parlamentu č. 1482 ze dne 5. prosince 2013o stanovení daňových sazeb atd. podle zákona o národním pojištění pro rok 2014.

o stanovení daňových sazeb atd. podle zákona o národním pojištění pro rok 2014

| (17) | Soud ESVO dospěl k závěru (15), že Kontrolní úřad neposoudil okolnosti a jejich důsledky, pokud jde o slučitelnost pravidla stanoveného v čl. 1 odst. 4 s fungováním Dohody o EHP ve smyslu čl. 61 odst. 3 Dohody EHP, zejména co se týká dopadu výjimky na hospodářskou soutěž a obchod a její slučitelnosti s bodem 16 pokynů Kontrolního úřadu k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (16). Toto konkrétní posouzení bylo podle Soudu ESVO nezbytné k zhodnocení oznámeného režimu ze strany Kontrolního úřadu. |
| --- | --- |

(17)

Soud ESVO dospěl k závěru (15), že Kontrolní úřad neposoudil okolnosti a jejich důsledky, pokud jde o slučitelnost pravidla stanoveného v čl. 1 odst. 4 s fungováním Dohody o EHP ve smyslu čl. 61 odst. 3 Dohody EHP, zejména co se týká dopadu výjimky na hospodářskou soutěž a obchod a její slučitelnosti s bodem 16 pokynů Kontrolního úřadu k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (16). Toto konkrétní posouzení bylo podle Soudu ESVO nezbytné k zhodnocení oznámeného režimu ze strany Kontrolního úřadu.

15

16

| (18) | Ustanovení čl. 1 odst. 4 je navrženo tak, aby zohledňovalo výjimku (která je předmětem tohoto rozhodnutí), s odpovídajícím opatřením proti obcházení, jež má podnikům zabránit v tom, aby žádaly o podporu z režimu na základě skutečnosti, že svou podnikatelskou činnost jednoduše zaregistrovaly v oblasti s nižší sazbou příspěvků na sociální zabezpečení a poté začaly vykonávat ambulantní činnosti nebo najaly zaměstnance na práci v oblasti s vyšší sazbou. Opatření proti obcházení není předmětem tohoto řízení (17). |
| --- | --- |

(18)

Ustanovení čl. 1 odst. 4 je navrženo tak, aby zohledňovalo výjimku (která je předmětem tohoto rozhodnutí), s odpovídajícím opatřením proti obcházení, jež má podnikům zabránit v tom, aby žádaly o podporu z režimu na základě skutečnosti, že svou podnikatelskou činnost jednoduše zaregistrovaly v oblasti s nižší sazbou příspěvků na sociální zabezpečení a poté začaly vykonávat ambulantní činnosti nebo najaly zaměstnance na práci v oblasti s vyšší sazbou. Opatření proti obcházení není předmětem tohoto řízení (17).

17

5.   Připomínky norských orgánů k rozhodnutí č. 489/15/KOL

Připomínky norských orgánů k rozhodnutí č. 489/15/KOL

| (19) | V reakci na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze strany Kontrolního úřadu (18) objasnily norské orgány své stanovisko, že se platná sazba v rámci systému příspěvků na sociální zabezpečení před rokem 2007 zakládala na místě, o němž se usuzovalo, že zde zaměstnavatel vykonává svou podnikatelskou činnost. Toto pravidlo vychází ze základního předpokladu, že by podporu měly obdržet pouze podniky vykonávající hospodářskou činnost ve způsobilé oblasti a pouze v míře, v jaké poskytují v této oblasti ekonomické služby. Registrace není rozhodující. |
| --- | --- |

(19)

V reakci na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze strany Kontrolního úřadu (18) objasnily norské orgány své stanovisko, že se platná sazba v rámci systému příspěvků na sociální zabezpečení před rokem 2007 zakládala na místě, o němž se usuzovalo, že zde zaměstnavatel vykonává svou podnikatelskou činnost. Toto pravidlo vychází ze základního předpokladu, že by podporu měly obdržet pouze podniky vykonávající hospodářskou činnost ve způsobilé oblasti a pouze v míře, v jaké poskytují v této oblasti ekonomické služby. Registrace není rozhodující.

18

| (20) | Podpora poskytnutá na základě režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení činí přibližně 6,85 miliardy NOK ročně (19). Na základě údajů, které byly shromážděny za prvních osm měsíců roku 2015, představily norské orgány odhadované dopady výjimky pro jednotlivé zóny za celý rok 2015. Pokud jde o popis zón 1, 2, 3, 4 a 4a, viz rozhodnutí č. 225/14/KOL, bod 25. Zóna 1 zahrnuje centrální oblasti Norska a veškerá území mimo Norsko. Činnosti vykonávané v zóně 1 nejsou pro podporu na základě režimu způsobilé. Způsobilé pro podporu na základě režimu nejsou ani činnosti vykonávané v zóně 1a. V zóně 1a však norské orgány zavedly systém, v jehož rámci je sazba příspěvků na sociální zabezpečení snížena. Toto snížení je poskytnuto jako podpora de minimis. Opatření, která splňují podmínky stanovené v nařízení o podpoře de minimis (20), nepředstavují podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP.

  Tabulka


  Tabulka udává pro rok 2015 odhad podpory poskytnuté podnikům registrovaným v zónách, které jsou navrženy režimem podpory, v důsledku uplatnění výjimky







  Zóna | Mil. NOK |
| --- | --- | --- |
| 1 | 240 |
| 1a | 38 |
| 2 | 9 |
| 3 | 1 |
| 4 | 1 |
| 4a | 10 |
| Celkem | 300 |

(20)

Podpora poskytnutá na základě režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení činí přibližně 6,85 miliardy NOK ročně (19). Na základě údajů, které byly shromážděny za prvních osm měsíců roku 2015, představily norské orgány odhadované dopady výjimky pro jednotlivé zóny za celý rok 2015. Pokud jde o popis zón 1, 2, 3, 4 a 4a, viz rozhodnutí č. 225/14/KOL, bod 25. Zóna 1 zahrnuje centrální oblasti Norska a veškerá území mimo Norsko. Činnosti vykonávané v zóně 1 nejsou pro podporu na základě režimu způsobilé. Způsobilé pro podporu na základě režimu nejsou ani činnosti vykonávané v zóně 1a. V zóně 1a však norské orgány zavedly systém, v jehož rámci je sazba příspěvků na sociální zabezpečení snížena. Toto snížení je poskytnuto jako podpora de minimis. Opatření, která splňují podmínky stanovené v nařízení o podpoře de minimis (20), nepředstavují podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP.

19

de minimis

de minimis

20

Tabulka

Tabulka

Tabulka udává pro rok 2015 odhad podpory poskytnuté podnikům registrovaným v zónách, které jsou navrženy režimem podpory, v důsledku uplatnění výjimky

Tabulka udává pro rok 2015 odhad podpory poskytnuté podnikům registrovaným v zónách, které jsou navrženy režimem podpory, v důsledku uplatnění výjimky

Zóna

Mil. NOK

1

240

1a

38

2

9

3

1

4

1

4a

10

Celkem

300

| (21) | Norské orgány objasnily, že se údaje mohou v závislosti na povaze ambulantních služeb významně lišit. Velké stavební projekty se zpravidla spoléhají na ambulantní služby, a zvyšují tudíž využívání ambulantních činností. Podniky vykonávající významné činnosti ve způsobilých zónách mohou mimoto své činnosti reorganizovat a založit dílčí organizační jednotky v příslušné zóně. To rovněž ovlivní odhadovaný dopad výjimky. Norské orgány poukázaly také na pozitivní nepřímé účinky větších činností ve stavebnictví na zaměstnanost v ostatních odvětvích ve způsobilých zónách. |
| --- | --- |

(21)

Norské orgány objasnily, že se údaje mohou v závislosti na povaze ambulantních služeb významně lišit. Velké stavební projekty se zpravidla spoléhají na ambulantní služby, a zvyšují tudíž využívání ambulantních činností. Podniky vykonávající významné činnosti ve způsobilých zónách mohou mimoto své činnosti reorganizovat a založit dílčí organizační jednotky v příslušné zóně. To rovněž ovlivní odhadovaný dopad výjimky. Norské orgány poukázaly také na pozitivní nepřímé účinky větších činností ve stavebnictví na zaměstnanost v ostatních odvětvích ve způsobilých zónách.

| (22) | Výjimka umožňuje podnikům ve způsobilých zónách získat pracovní silu s nižšími náklady. Bez této výjimky by podniky ve způsobilé oblasti čelily větším potížím, pokud jde o přilákání specializované pracovní síly. Specializované pracovní síly zajištěné prostřednictvím ambulantních služeb mohou mimoto přispět k větším znalostem a dovednostem místních podniků. Tyto znalosti a dovednosti mohou v podnicích zůstat i poté, co ambulantní pracovník z podniku odejde, a mít tudíž trvalý dopad na místní pracovní sílu a podniky. |
| --- | --- |

(22)

Výjimka umožňuje podnikům ve způsobilých zónách získat pracovní silu s nižšími náklady. Bez této výjimky by podniky ve způsobilé oblasti čelily větším potížím, pokud jde o přilákání specializované pracovní síly. Specializované pracovní síly zajištěné prostřednictvím ambulantních služeb mohou mimoto přispět k větším znalostem a dovednostem místních podniků. Tyto znalosti a dovednosti mohou v podnicích zůstat i poté, co ambulantní pracovník z podniku odejde, a mít tudíž trvalý dopad na místní pracovní sílu a podniky.

| (23) | Výjimka staví všechny hospodářské subjekty působící ve způsobilé oblasti na roveň. Místní podniky mohou využít výhody plynoucí z hospodářské soutěže, pokud jde o nižší ceny ambulantních služeb. |
| --- | --- |

(23)

Výjimka staví všechny hospodářské subjekty působící ve způsobilé oblasti na roveň. Místní podniky mohou využít výhody plynoucí z hospodářské soutěže, pokud jde o nižší ceny ambulantních služeb.

| (24) | Zaměstnanci dočasně pobývající ve způsobilých oblastech přispívají k místnímu hospodářství tím, že nakupují výrobky a služby. Jsou-li ambulantní služby spojené s dočasným projektem, projevuje se to jako dočasný účinek. Je-li využívání ambulantních služeb v regionu zachováno, je účinek dlouhodobý. |
| --- | --- |

(24)

Zaměstnanci dočasně pobývající ve způsobilých oblastech přispívají k místnímu hospodářství tím, že nakupují výrobky a služby. Jsou-li ambulantní služby spojené s dočasným projektem, projevuje se to jako dočasný účinek. Je-li využívání ambulantních služeb v regionu zachováno, je účinek dlouhodobý.

| (25) | Podniky registrované v centrálních oblastech, které poskytují ambulantní služby ve způsobilých oblastech, mohou najímat místní pracovníky. Tato místa mají sice dočasnou povahu, ve způsobilých regionech však přispějí k vyšším důchodům z práce, což stimuluje hospodářskou činnost. Norské orgány tvrdí, že výjimka snižuje náklady práce a zvýhodňuje práci oproti kapitálu, pokud je lze nahradit. To přispívá k vyšší zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(25)

Podniky registrované v centrálních oblastech, které poskytují ambulantní služby ve způsobilých oblastech, mohou najímat místní pracovníky. Tato místa mají sice dočasnou povahu, ve způsobilých regionech však přispějí k vyšším důchodům z práce, což stimuluje hospodářskou činnost. Norské orgány tvrdí, že výjimka snižuje náklady práce a zvýhodňuje práci oproti kapitálu, pokud je lze nahradit. To přispívá k vyšší zaměstnanosti.

6.   Připomínky zúčastněných stran

Připomínky zúčastněných stran

6.1.   Kimek Offshore AS

Kimek Offshore AS

| (26) | Společnost Kimek Offshore AS (dále jen „Kimek“) je společnost poskytující služby v oblasti ropy a plynu. Je součástí skupiny Kimek. Společnost Kimek se nachází v Kirkenes v kraji Finnmark, což je oblast s nulovou sazbou příspěvků na sociální zabezpečení. |
| --- | --- |

(26)

Společnost Kimek Offshore AS (dále jen „Kimek“) je společnost poskytující služby v oblasti ropy a plynu. Je součástí skupiny Kimek. Společnost Kimek se nachází v Kirkenes v kraji Finnmark, což je oblast s nulovou sazbou příspěvků na sociální zabezpečení.

| (27) | Kromě připomínek k rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení se společnost Kimek vyjádřila i k připomínkám norských orgánů, které byly shrnuty výše. |
| --- | --- |

(27)

Kromě připomínek k rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení se společnost Kimek vyjádřila i k připomínkám norských orgánů, které byly shrnuty výše.

| (28) | Společnost Kimek zastává názor, že norské orgány do značné míry nedoložily tyto skutečnosti: že výjimka přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, že existuje potřeba státního zásahu, že výjimka je vhodná, že má motivační účinek, že je přiměřená a že je zamezeno nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy EHP. |
| --- | --- |

(28)

Společnost Kimek zastává názor, že norské orgány do značné míry nedoložily tyto skutečnosti: že výjimka přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, že existuje potřeba státního zásahu, že výjimka je vhodná, že má motivační účinek, že je přiměřená a že je zamezeno nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy EHP.

| (29) | Konkurenti společnosti Kimek se nacházejí většinou mimo oblasti způsobilé pro regionální podporu. Společnost Kimek s výjimkou nesouhlasí, jelikož ta umožňuje podnikům nacházejícím se mimo způsobilé zóny využít režim podpory v případě, že vykonávají činnosti ve způsobilých oblastech. Společnost Kimek tvrdí, že tyto podniky nečelí stejným problémům jako podniky usazené ve způsobilých zónách. Společnost uvedla, že výjimka není vhodná k zamezení vylidňování a posílení struktur osídlení ve způsobilých oblastech. Výjimka naopak podniky nacházející se ve způsobilých oblastech poškozuje. |
| --- | --- |

(29)

Konkurenti společnosti Kimek se nacházejí většinou mimo oblasti způsobilé pro regionální podporu. Společnost Kimek s výjimkou nesouhlasí, jelikož ta umožňuje podnikům nacházejícím se mimo způsobilé zóny využít režim podpory v případě, že vykonávají činnosti ve způsobilých oblastech. Společnost Kimek tvrdí, že tyto podniky nečelí stejným problémům jako podniky usazené ve způsobilých zónách. Společnost uvedla, že výjimka není vhodná k zamezení vylidňování a posílení struktur osídlení ve způsobilých oblastech. Výjimka naopak podniky nacházející se ve způsobilých oblastech poškozuje.

| (30) | Společnost Kimek nesouhlasí s názorem norských orgánů, že výjimka umožňuje místním podnikům získat za nižší náklady specializovanou pracovní sílu, která by za jiných podmínek nebyla k dispozici. Společnost Kimek tvrdí, že norské orgány toto neprokázaly ani nedoložily. |
| --- | --- |

(30)

Společnost Kimek nesouhlasí s názorem norských orgánů, že výjimka umožňuje místním podnikům získat za nižší náklady specializovanou pracovní sílu, která by za jiných podmínek nebyla k dispozici. Společnost Kimek tvrdí, že norské orgány toto neprokázaly ani nedoložily.

| (31) | Podle společnosti Kimek existuje riziko, že výjimka povede k „odlivu mozků“ ze způsobilých oblastí, jelikož jednotlivci nebudou schopni získat práci v místě. |
| --- | --- |

(31)

Podle společnosti Kimek existuje riziko, že výjimka povede k „odlivu mozků“ ze způsobilých oblastí, jelikož jednotlivci nebudou schopni získat práci v místě.

| (32) | Společnost Kimek podotkla, že norské orgány nedoložily, že podniky, které nejsou registrovány v místě, zaměstnávají pracovníky, kteří žijí ve způsobilé oblasti. |
| --- | --- |

(32)

Společnost Kimek podotkla, že norské orgány nedoložily, že podniky, které nejsou registrovány v místě, zaměstnávají pracovníky, kteří žijí ve způsobilé oblasti.

| (33) | Společnost Kimek také tvrdí, že ambulantní pracovníci na moři nepřispívají významně k místnímu hospodářství. Žijí na plošině, tráví na plošině většinu volného času a konzumují zde veškeré jídlo. |
| --- | --- |

(33)

Společnost Kimek také tvrdí, že ambulantní pracovníci na moři nepřispívají významně k místnímu hospodářství. Žijí na plošině, tráví na plošině většinu volného času a konzumují zde veškeré jídlo.

| (34) | Pokud jde o tvrzení norských orgánů, že znalosti a dovednosti ambulantních pracovníků zůstanou v místních podnicích, společnost Kimek nechápe, jak toto může zabránit nebo snížit vylidňování. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o tvrzení norských orgánů, že znalosti a dovednosti ambulantních pracovníků zůstanou v místních podnicích, společnost Kimek nechápe, jak toto může zabránit nebo snížit vylidňování.

| (35) | Podle společnosti Kimek norské orgány nedoložily, jak výjimka zvyšuje hospodářskou soutěž. Společnost Kimek odkazuje v této souvislosti zejména na norské pracovněprávní předpisy, podle nichž mohou společnosti, jež vysílají ambulantní pracovníky, povolit svým zaměstnancům práci na dvanáctihodinové směny, zatímco na místní podniky se vztahuje omezení pracovní doby na osm hodin. Pro místní podniky to představuje značnou nevýhodu. |
| --- | --- |

(35)

Podle společnosti Kimek norské orgány nedoložily, jak výjimka zvyšuje hospodářskou soutěž. Společnost Kimek odkazuje v této souvislosti zejména na norské pracovněprávní předpisy, podle nichž mohou společnosti, jež vysílají ambulantní pracovníky, povolit svým zaměstnancům práci na dvanáctihodinové směny, zatímco na místní podniky se vztahuje omezení pracovní doby na osm hodin. Pro místní podniky to představuje značnou nevýhodu.

6.2.   NHO Finnmark

NHO Finnmark

| (36) | NHO Finnmark je regionální kancelář Konfederace norských podniků. Organizace NHO Finnmark podpořila připomínky společnosti Kimek, které byly shrnuty výše. |
| --- | --- |

(36)

NHO Finnmark je regionální kancelář Konfederace norských podniků. Organizace NHO Finnmark podpořila připomínky společnosti Kimek, které byly shrnuty výše.

| (37) | NHO Finnmark zastává názor, že by regionální podpora měla být poskytnuta pouze podnikům, které jsou usazeny v oblastech způsobilých pro regionální podporu. Podniky registrované mimo způsobilé oblasti se nepotýkají se stejnými problémy jako podniky usazené ve způsobilé oblasti. Výjimka není vhodná k zabránění vylidňování a posílení struktur osídlení. Organizace NHO Finnmark uvedla, že výjimka naopak podniky nacházející se ve způsobilých oblastech poškozuje. |
| --- | --- |

(37)

NHO Finnmark zastává názor, že by regionální podpora měla být poskytnuta pouze podnikům, které jsou usazeny v oblastech způsobilých pro regionální podporu. Podniky registrované mimo způsobilé oblasti se nepotýkají se stejnými problémy jako podniky usazené ve způsobilé oblasti. Výjimka není vhodná k zabránění vylidňování a posílení struktur osídlení. Organizace NHO Finnmark uvedla, že výjimka naopak podniky nacházející se ve způsobilých oblastech poškozuje.

| (38) | Stejně jako společnost Kimek i NHO Finnmark zdůrazňuje, že norské pracovněprávní předpisy poskytují podnikům, které nejsou registrovány ve způsobilé oblasti, zvláštní výhodu. Organizace NHO Finnmark se domnívá, že ambulantní pracovníci nepřispívají k místnímu hospodářství stejně jako pracovníci, kteří v dané oblasti bydlí. |
| --- | --- |

(38)

Stejně jako společnost Kimek i NHO Finnmark zdůrazňuje, že norské pracovněprávní předpisy poskytují podnikům, které nejsou registrovány ve způsobilé oblasti, zvláštní výhodu. Organizace NHO Finnmark se domnívá, že ambulantní pracovníci nepřispívají k místnímu hospodářství stejně jako pracovníci, kteří v dané oblasti bydlí.

7.   Vyjádření norských orgánů k připomínkám zúčastněných stran

Vyjádření norských orgánů k připomínkám zúčastněných stran

| (39) | V reakci na připomínky zúčastněných stran norské orgány uvedly, že předmětem formálního vyšetřovacího řízení je výjimka, a nikoli režim podpory jako takový. Norské orgány objasnily, že výjimka je projevem obecné zásady, že by regionální podpora měla být poskytována hospodářským činnostem, které jsou skutečně vykonávány v zeměpisných oblastech, na něž se režim vztahuje. |
| --- | --- |

(39)

V reakci na připomínky zúčastněných stran norské orgány uvedly, že předmětem formálního vyšetřovacího řízení je výjimka, a nikoli režim podpory jako takový. Norské orgány objasnily, že výjimka je projevem obecné zásady, že by regionální podpora měla být poskytována hospodářským činnostem, které jsou skutečně vykonávány v zeměpisných oblastech, na něž se režim vztahuje.

| (40) | Norské orgány zdůrazňují, že ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) dohody o EHP ani pokyny k regionální podpoře nevyžadují, aby byli příjemci regionální podpory registrováni v oblasti způsobilé pro regionální podporu. Norské orgány souhlasí se společností Kimek v tom, že problémy, jimž čelí podniky formálně registrované ve způsobilých oblastech, nemusí být naprosto stejné jako problémy, s nimiž se potýkají společnosti registrované mimo tyto oblasti, které však ve způsobilé oblasti poskytují ambulantní služby. Norské orgány však nesouhlasily s tvrzením společnosti Kimek, že se podniky registrované mimo způsobilou oblast nepotýkají se stejnými problémy, vykonávají-li činnost ve způsobilé oblasti. Společnosti čelí stejným klimatickým podmínkám, stejné vzdálenosti od subdodavatelů. Podnikům, které vysílají ambulantní pracovníky, mimoto vznikají dodatečné náklady na dopravu a ubytování pracovníků. Norské orgány uvedly, že tvrzení společnosti Kimek jsou převzata od ropného průmyslu, což je část hospodářství, ve které dotyčná společnost působí. Norské orgány tvrdí, že posouzení slučitelnosti podpory je nutno provést na obecnější úrovni s přihlédnutím ke specifickým nebo trvalým znevýhodněním, s nimiž se potýkají podniky ve všech příslušných odvětvích. |
| --- | --- |

(40)

Norské orgány zdůrazňují, že ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) dohody o EHP ani pokyny k regionální podpoře nevyžadují, aby byli příjemci regionální podpory registrováni v oblasti způsobilé pro regionální podporu. Norské orgány souhlasí se společností Kimek v tom, že problémy, jimž čelí podniky formálně registrované ve způsobilých oblastech, nemusí být naprosto stejné jako problémy, s nimiž se potýkají společnosti registrované mimo tyto oblasti, které však ve způsobilé oblasti poskytují ambulantní služby. Norské orgány však nesouhlasily s tvrzením společnosti Kimek, že se podniky registrované mimo způsobilou oblast nepotýkají se stejnými problémy, vykonávají-li činnost ve způsobilé oblasti. Společnosti čelí stejným klimatickým podmínkám, stejné vzdálenosti od subdodavatelů. Podnikům, které vysílají ambulantní pracovníky, mimoto vznikají dodatečné náklady na dopravu a ubytování pracovníků. Norské orgány uvedly, že tvrzení společnosti Kimek jsou převzata od ropného průmyslu, což je část hospodářství, ve které dotyčná společnost působí. Norské orgány tvrdí, že posouzení slučitelnosti podpory je nutno provést na obecnější úrovni s přihlédnutím ke specifickým nebo trvalým znevýhodněním, s nimiž se potýkají podniky ve všech příslušných odvětvích.

| (41) | Norské orgány doložily svá tvrzení týkající se potíží podniků při najímání kvalifikovaných pracovních sil ve třech nejsevernějších krajích odkazem na zprávu, kterou vyhotovila NAV Finnmark (21), Norská správa práce a sociálního zabezpečení v kraji Finnmark. V krajích Nordland a Troms se 14 % podniků, jichž se zpráva týkala, potýkalo s problémy při přijímání pracovníků kvůli chybějícím kvalifikovaným pracovníkům. V kraji Finnmark to bylo 11 %. |
| --- | --- |

(41)

Norské orgány doložily svá tvrzení týkající se potíží podniků při najímání kvalifikovaných pracovních sil ve třech nejsevernějších krajích odkazem na zprávu, kterou vyhotovila NAV Finnmark (21), Norská správa práce a sociálního zabezpečení v kraji Finnmark. V krajích Nordland a Troms se 14 % podniků, jichž se zpráva týkala, potýkalo s problémy při přijímání pracovníků kvůli chybějícím kvalifikovaným pracovníkům. V kraji Finnmark to bylo 11 %.

21

| (42) | Norské orgány zdůraznily, že podniky registrované ve způsobilé oblasti mohou využívat nižší sazbu příspěvků na sociální zabezpečení s ohledem na veškeré mzdové náklady (pokud neposkytují ambulantní služby mimo způsobilou oblast), zatímco podniky registrované v jiné zóně, které poskytují ambulantní služby, mohou sníženou sazbu využít pouze tehdy, stráví-li zaměstnanec ve způsobilé zóně nejméně polovinu pracovních dnů, a to jen s ohledem na mzdy vyplácené za práci, kterou ve způsobilé oblasti skutečně vykoná. |
| --- | --- |

(42)

Norské orgány zdůraznily, že podniky registrované ve způsobilé oblasti mohou využívat nižší sazbu příspěvků na sociální zabezpečení s ohledem na veškeré mzdové náklady (pokud neposkytují ambulantní služby mimo způsobilou oblast), zatímco podniky registrované v jiné zóně, které poskytují ambulantní služby, mohou sníženou sazbu využít pouze tehdy, stráví-li zaměstnanec ve způsobilé zóně nejméně polovinu pracovních dnů, a to jen s ohledem na mzdy vyplácené za práci, kterou ve způsobilé oblasti skutečně vykoná.

| (43) | K doložení nepřímých účinků regionální podpory odkázaly norské orgány na dvě studie týkající se dopadů ropných činností na severu Norska (22). Podle první studie, která se týkala projektu v odvětví těžby ropy Snøhvit v kraji Finnmark, představoval přímý dopad na zaměstnanost 230 člověkoroků, zatímco nepřímý dopad byl dalších 170 člověkoroků. Norské orgány uvedly, že se jedná o dopady projektu jako takového, a nikoli přímý výsledek konkrétního opatření. Druhá studie prokazuje, že k významnému nepřímému účinku plynoucímu z ropného průmyslu dochází v odvětví označeném jako „soukromé služby“, které zahrnuje: odborné, vědecké a technické činnosti, zajišťování personálu, pronájem strojního a dopravního zařízení, právní a účetní služby, architektonické služby, hotelové a restaurační služby, čištění odpadních vod a odstraňování odpadů. |
| --- | --- |

(43)

K doložení nepřímých účinků regionální podpory odkázaly norské orgány na dvě studie týkající se dopadů ropných činností na severu Norska (22). Podle první studie, která se týkala projektu v odvětví těžby ropy Snøhvit v kraji Finnmark, představoval přímý dopad na zaměstnanost 230 člověkoroků, zatímco nepřímý dopad byl dalších 170 člověkoroků. Norské orgány uvedly, že se jedná o dopady projektu jako takového, a nikoli přímý výsledek konkrétního opatření. Druhá studie prokazuje, že k významnému nepřímému účinku plynoucímu z ropného průmyslu dochází v odvětví označeném jako „soukromé služby“, které zahrnuje: odborné, vědecké a technické činnosti, zajišťování personálu, pronájem strojního a dopravního zařízení, právní a účetní služby, architektonické služby, hotelové a restaurační služby, čištění odpadních vod a odstraňování odpadů.

22

| (44) | Norské orgány zpochybňují význam norských pracovněprávních předpisů pro posouzení výjimky. Norské orgány každopádně uvedly, že právní základ pro odchylku od omezení pracovní doby na osm hodin, na kterou poukazoval stěžovatel, je dostupný kterémukoli podniku bez ohledu na lokalitu, ve které se nachází zaměstnanec a zaměstnavatel, je však podmíněn dohodou o sazbách. |
| --- | --- |

(44)

Norské orgány zpochybňují význam norských pracovněprávních předpisů pro posouzení výjimky. Norské orgány každopádně uvedly, že právní základ pro odchylku od omezení pracovní doby na osm hodin, na kterou poukazoval stěžovatel, je dostupný kterémukoli podniku bez ohledu na lokalitu, ve které se nachází zaměstnanec a zaměstnavatel, je však podmíněn dohodou o sazbách.

II.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

1.   Existence státní podpory

Existence státní podpory

| (45) | V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se uvádí: „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“ |
| --- | --- |

(45)

V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se uvádí: „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

| (46) | To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření i) je provedeno státem nebo ze státních prostředků; ii) poskytuje příjemci selektivní hospodářskou výhodu; iii) může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(46)

To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření i) je provedeno státem nebo ze státních prostředků; ii) poskytuje příjemci selektivní hospodářskou výhodu; iii) může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a narušit hospodářskou soutěž.

| (47) | V rozhodnutí č. 225/14/KOL dospěl Kontrolní úřad k závěru, že režim odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 představuje režim podpory. Kontrolní úřad odkazuje na body 68–74 zmíněného rozhodnutí. Výjimka pro ambulantní služby je součástí ustanovení, která tento režim podpory upravují. Zvětšuje oblast působnosti režimu v tom smyslu, že rozšiřuje okruh možných příjemců na podniky, které nejsou registrovány ve způsobilých oblastech. Stejně jako u ostatní podpory poskytnuté na základě režimu vede rozšíření režimu na podniky registrované mimo způsobilé oblasti k tomu, že podnikům je ze státních prostředků poskytnuta selektivní výhoda. Tyto výhody mohou ovlivnit obchod a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(47)

V rozhodnutí č. 225/14/KOL dospěl Kontrolní úřad k závěru, že režim odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 představuje režim podpory. Kontrolní úřad odkazuje na body 68–74 zmíněného rozhodnutí. Výjimka pro ambulantní služby je součástí ustanovení, která tento režim podpory upravují. Zvětšuje oblast působnosti režimu v tom smyslu, že rozšiřuje okruh možných příjemců na podniky, které nejsou registrovány ve způsobilých oblastech. Stejně jako u ostatní podpory poskytnuté na základě režimu vede rozšíření režimu na podniky registrované mimo způsobilé oblasti k tomu, že podnikům je ze státních prostředků poskytnuta selektivní výhoda. Tyto výhody mohou ovlivnit obchod a narušit hospodářskou soutěž.

2.   Procesní požadavky

Procesní požadavky

| (48) | V čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 je stanoveno: „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření. .... Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

(48)

V čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 je stanoveno: „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření. .... Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“

| (49) | Norské orgány zavedly výjimku od 1. července 2014 poté, co ji Kontrolní úřad schválil rozhodnutím č. 225/14/KOL. Poté, co Soud ESVO schválení výjimky Kontrolním úřadem zrušil, se podpora stala protiprávní. Norské orgány uplatňování předmětné výjimky od 1. ledna 2016 pozastavily do doby, než bude znám konečný výsledek formálního vyšetřovacího řízení. |
| --- | --- |

(49)

Norské orgány zavedly výjimku od 1. července 2014 poté, co ji Kontrolní úřad schválil rozhodnutím č. 225/14/KOL. Poté, co Soud ESVO schválení výjimky Kontrolním úřadem zrušil, se podpora stala protiprávní. Norské orgány uplatňování předmětné výjimky od 1. ledna 2016 pozastavily do doby, než bude znám konečný výsledek formálního vyšetřovacího řízení.

3.   Slučitelnost podpory

Slučitelnost podpory

| (50) | Kontrolní úřad musí posoudit, zda je výjimka slučitelná s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) v souladu s pokyny k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(50)

Kontrolní úřad musí posoudit, zda je výjimka slučitelná s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) v souladu s pokyny k regionální podpoře.

| (51) | Výjimka pro ambulantní služby opravňuje podniky, které nejsou registrovány ve způsobilé oblasti, k využití snížených sazeb příspěvků na sociální zabezpečení v případě, že vykonávají hospodářské činnosti ve způsobilé oblasti. Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP ani pokyny k regionální podpoře (a pravidla týkající se regionální podpory obsažená v obecném nařízení o blokových výjimkách (23)) nevyžadují, aby byli příjemci podpory registrováni v podporovaných oblastech. |
| --- | --- |

(51)

Výjimka pro ambulantní služby opravňuje podniky, které nejsou registrovány ve způsobilé oblasti, k využití snížených sazeb příspěvků na sociální zabezpečení v případě, že vykonávají hospodářské činnosti ve způsobilé oblasti. Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP ani pokyny k regionální podpoře (a pravidla týkající se regionální podpory obsažená v obecném nařízení o blokových výjimkách (23)) nevyžadují, aby byli příjemci podpory registrováni v podporovaných oblastech.

23

| (52) | Regionální podpora může být při podpoře hospodářského rozvoje znevýhodněných oblastí efektivní pouze tehdy, jestliže je poskytnuta proto, aby do těchto oblastí přilákala další investice nebo hospodářské činnosti (24). Pokyny k regionální podpoře povolují regionální investiční podporu i regionální provozní podporu. Regionální investiční podpora by měla vést k investicím v oblastech uvedených v norské mapě regionální podpory, kterou schválil Kontrolní úřad (25). Hledisko pro posouzení regionální provozní podpory se mírně liší. Regionální provozní podpora může spadat do oblasti působnosti čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP pouze tehdy, je-li poskytnuta s cílem zmírnit specifické nebo trvalé znevýhodnění, jemuž jsou vystaveny subjekty vykonávající hospodářské činnosti v znevýhodněných regionech (26). V bodě 16 pokynů k regionální podpoře se v této souvislosti uvádí: „Provozní podporu lze považovat za slučitelnou, je-li poskytována s cílem (...) omezit či snížit vylidňování velmi řídce osídlených oblastí.“ |
| --- | --- |

(52)

Regionální podpora může být při podpoře hospodářského rozvoje znevýhodněných oblastí efektivní pouze tehdy, jestliže je poskytnuta proto, aby do těchto oblastí přilákala další investice nebo hospodářské činnosti (24). Pokyny k regionální podpoře povolují regionální investiční podporu i regionální provozní podporu. Regionální investiční podpora by měla vést k investicím v oblastech uvedených v norské mapě regionální podpory, kterou schválil Kontrolní úřad (25). Hledisko pro posouzení regionální provozní podpory se mírně liší. Regionální provozní podpora může spadat do oblasti působnosti čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP pouze tehdy, je-li poskytnuta s cílem zmírnit specifické nebo trvalé znevýhodnění, jemuž jsou vystaveny subjekty vykonávající hospodářské činnosti v znevýhodněných regionech (26). V bodě 16 pokynů k regionální podpoře se v této souvislosti uvádí: „Provozní podporu lze považovat za slučitelnou, je-li poskytována s cílem (...) omezit či snížit vylidňování velmi řídce osídlených oblastí.“

24

25

26

| (53) | Není pochyb o tom, že je režim svou zeměpisnou působností omezen na znevýhodněné regiony. Předmět tohoto rozhodnutí je omezen na zmíněnou výjimku. Otázkou je, je-li tato výjimka, které podnikům registrovaným mimo regiony, na něž se režim vztahuje, umožňuje využívat podporu v rámci režimu v případě, že ve znevýhodněných regionech vykonávají hospodářské činnosti, slučitelná s pravidly státní podpory. |
| --- | --- |

(53)

Není pochyb o tom, že je režim svou zeměpisnou působností omezen na znevýhodněné regiony. Předmět tohoto rozhodnutí je omezen na zmíněnou výjimku. Otázkou je, je-li tato výjimka, které podnikům registrovaným mimo regiony, na něž se režim vztahuje, umožňuje využívat podporu v rámci režimu v případě, že ve znevýhodněných regionech vykonávají hospodářské činnosti, slučitelná s pravidly státní podpory.

| (54) | Kontrolní úřad se s norskými orgány shoduje v tom, že výjimku nelze posoudit nezávisle na režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020, do něhož patří. Kontrolní úřad odkazuje v této souvislosti na své posouzení dotyčného režimu v rozhodnutí č. 225/14/KOL, v němž konstatoval, že režim je slučitelný s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. c). V tomto rozhodnutí Kontrolní úřad zjistil, že režim jako takový přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu (27), že existuje potřeba státního zásahu (28), že režim je vhodný (29), že má motivační účinek (30), že je přiměřený (31) a že je zamezeno nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy EHP (32). Tyto obecné zásady hodnocení se vztahují na režimy podpory jako takové. Kontrolní úřad nepodrobil jednotlivá pravidla, která jsou součástí režimu, zvláštnímu posouzení na základě těchto obecných zásad hodnocení. |
| --- | --- |

(54)

Kontrolní úřad se s norskými orgány shoduje v tom, že výjimku nelze posoudit nezávisle na režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020, do něhož patří. Kontrolní úřad odkazuje v této souvislosti na své posouzení dotyčného režimu v rozhodnutí č. 225/14/KOL, v němž konstatoval, že režim je slučitelný s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. c). V tomto rozhodnutí Kontrolní úřad zjistil, že režim jako takový přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu (27), že existuje potřeba státního zásahu (28), že režim je vhodný (29), že má motivační účinek (30), že je přiměřený (31) a že je zamezeno nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy EHP (32). Tyto obecné zásady hodnocení se vztahují na režimy podpory jako takové. Kontrolní úřad nepodrobil jednotlivá pravidla, která jsou součástí režimu, zvláštnímu posouzení na základě těchto obecných zásad hodnocení.

27

28

29

30

31

32

| (55) | Skutečnost, že Soud ESVO dospěl k závěru, že výjimku lze oddělit od zbývající části režimu (33), neznamená, že by výjimka měla být posouzena nezávisle na režimu. Otázka oddělitelnosti je otázkou toho, zda je určitý prvek režimu s režimem natolik neoddělitelně spojen, že jej nelze od režimu logicky oddělit. Ačkoli výjimku lze od režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 logicky oddělit v tom smyslu, že ji lze z režimu vyjmout, aniž by byl tento zbaven základní složky nezbytné pro jeho existenci jakožto režimu, musí Kontrolní úřad provést analýzu slučitelnosti výjimky s přihlédnutím k tomu, že tvoří součást obecného režimu podpory. |
| --- | --- |

(55)

Skutečnost, že Soud ESVO dospěl k závěru, že výjimku lze oddělit od zbývající části režimu (33), neznamená, že by výjimka měla být posouzena nezávisle na režimu. Otázka oddělitelnosti je otázkou toho, zda je určitý prvek režimu s režimem natolik neoddělitelně spojen, že jej nelze od režimu logicky oddělit. Ačkoli výjimku lze od režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 logicky oddělit v tom smyslu, že ji lze z režimu vyjmout, aniž by byl tento zbaven základní složky nezbytné pro jeho existenci jakožto režimu, musí Kontrolní úřad provést analýzu slučitelnosti výjimky s přihlédnutím k tomu, že tvoří součást obecného režimu podpory.

33

| (56) | Tento obecný režim podpory je hlavní součástí rámce, v němž se výjimka uplatňuje. Výjimka ve skutečnosti existuje pouze jako výjimka z pravidel v rámci obecného režimu (34). Při rozšíření musí proto Kontrolní úřad vzít v úvahu rovněž skutečnost, že tento obecný režim (bez výjimky) byl platně prohlášen za slučitelný s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(56)

Tento obecný režim podpory je hlavní součástí rámce, v němž se výjimka uplatňuje. Výjimka ve skutečnosti existuje pouze jako výjimka z pravidel v rámci obecného režimu (34). Při rozšíření musí proto Kontrolní úřad vzít v úvahu rovněž skutečnost, že tento obecný režim (bez výjimky) byl platně prohlášen za slučitelný s fungováním Dohody o EHP.

34

| (57) | Norské orgány poskytly přehled finančních dopadů výjimky (viz bod 20 a tabulka). |
| --- | --- |

(57)

Norské orgány poskytly přehled finančních dopadů výjimky (viz bod 20 a tabulka).

| (58) | Výjimka má stejně jako režim, jehož je součástí, regionální cíl. Má podporovat vytváření pracovních příležitostí ve způsobilých oblastech. Podpora vytváření pracovních příležitostí je však pouze nástrojem k dosažení cíle podpory, kterým je omezení či snížení vylidňování. Při posuzování slučitelnosti podpory je nutné zohlednit širší hospodářské dopady opatření. |
| --- | --- |

(58)

Výjimka má stejně jako režim, jehož je součástí, regionální cíl. Má podporovat vytváření pracovních příležitostí ve způsobilých oblastech. Podpora vytváření pracovních příležitostí je však pouze nástrojem k dosažení cíle podpory, kterým je omezení či snížení vylidňování. Při posuzování slučitelnosti podpory je nutné zohlednit širší hospodářské dopady opatření.

| (59) | Kontrolní úřad zastává názor, že norské orgány již prokázaly potřebu státního zásahu k podpoře hospodářských činností ve způsobilých oblastech. Tato potřeba se vztahuje stejně na všechny podniky vykonávající hospodářské činnosti ve způsobilých oblastech bez ohledu na to, zda tam jsou registrovány, či nikoli. Podání norských orgánů mimoto náležitě prokázala, že dotování ambulantních služeb podporuje hospodářskou činnost ve způsobilých oblastech. To je v souladu s body 6 a 71 pokynů k regionální podpoře, jež odkazují na podporu, která podněcuje hospodářskou činnost. Společnost Kimek a organizace NHO Finnmark zastávaly názor, že by podpora měla být omezena na společnosti, které jsou registrované ve způsobilých zónách. Kontrolní úřad se na druhou stranu domnívá, že podniky poskytující ambulantní služby čelí stejným problémům (klimatické podmínky, vzdálenost od subdodavatelů) jako podniky, které jsou registrované v místě. Kontrolní úřad v tomto ohledu podotýká, že zúčastněné strany, společnost Kimek a organizace NHO Finnmark, nepoukázaly na konkrétní problémy, jež ztěžují činnost podnikům registrovaným v místě, na rozdíl od podniků, které poskytují ambulantní služby, pokud vykonávají činnost ve způsobilých oblastech. |
| --- | --- |

(59)

Kontrolní úřad zastává názor, že norské orgány již prokázaly potřebu státního zásahu k podpoře hospodářských činností ve způsobilých oblastech. Tato potřeba se vztahuje stejně na všechny podniky vykonávající hospodářské činnosti ve způsobilých oblastech bez ohledu na to, zda tam jsou registrovány, či nikoli. Podání norských orgánů mimoto náležitě prokázala, že dotování ambulantních služeb podporuje hospodářskou činnost ve způsobilých oblastech. To je v souladu s body 6 a 71 pokynů k regionální podpoře, jež odkazují na podporu, která podněcuje hospodářskou činnost. Společnost Kimek a organizace NHO Finnmark zastávaly názor, že by podpora měla být omezena na společnosti, které jsou registrované ve způsobilých zónách. Kontrolní úřad se na druhou stranu domnívá, že podniky poskytující ambulantní služby čelí stejným problémům (klimatické podmínky, vzdálenost od subdodavatelů) jako podniky, které jsou registrované v místě. Kontrolní úřad v tomto ohledu podotýká, že zúčastněné strany, společnost Kimek a organizace NHO Finnmark, nepoukázaly na konkrétní problémy, jež ztěžují činnost podnikům registrovaným v místě, na rozdíl od podniků, které poskytují ambulantní služby, pokud vykonávají činnost ve způsobilých oblastech.

| (60) | Podle názoru Kontrolního úřadu norské orgány na druhou stranu nedoložily, že podniky, které poskytují ambulantní služby, najímají pracovníky v místě a trvale ve způsobilých oblastech. Norské orgány nepředložily žádné ekonomické teorie ani obecné úvahy, které by doložily tvrzení, že pracovníci jsou najímáni trvale. Vzhledem k této skutečnosti Kontrolní úřad konstatuje, že norské orgány neprokázaly, že výjimka vede k vytváření stálých pracovních míst ve způsobilých oblastech. To však nepředstavuje absolutní požadavek, pokud jde o slučitelnost regionální podpory (35). Jak je uvedeno výše, regionální podpora by měla být poskytnuta na podněcování hospodářské činnosti. To platí bez ohledu na to, zda je podnik vykonávající hospodářskou činnost registrován v příslušné oblasti, či nikoli. |
| --- | --- |

(60)

Podle názoru Kontrolního úřadu norské orgány na druhou stranu nedoložily, že podniky, které poskytují ambulantní služby, najímají pracovníky v místě a trvale ve způsobilých oblastech. Norské orgány nepředložily žádné ekonomické teorie ani obecné úvahy, které by doložily tvrzení, že pracovníci jsou najímáni trvale. Vzhledem k této skutečnosti Kontrolní úřad konstatuje, že norské orgány neprokázaly, že výjimka vede k vytváření stálých pracovních míst ve způsobilých oblastech. To však nepředstavuje absolutní požadavek, pokud jde o slučitelnost regionální podpory (35). Jak je uvedeno výše, regionální podpora by měla být poskytnuta na podněcování hospodářské činnosti. To platí bez ohledu na to, zda je podnik vykonávající hospodářskou činnost registrován v příslušné oblasti, či nikoli.

35

| (61) | Co se týká nepřímějších dopadů výjimky, norské orgány tvrdí, že se nepřímé účinky projevují nejen ve formě vyšších výdajů ambulantních pracovníků na výrobky a služby, nýbrž také ve formě znalostí a dovedností převedených na místní podniky. Režim není určen jednomu konkrétnímu odvětví, nýbrž se vztahuje na většinu norských hospodářských odvětví (36). Vzhledem k obecné povaze režimu souhlasí Kontrolní úřad s norskými orgány v tom, že nepřímé účinky opatření je nutno posoudit ze širokého hlediska. Přezkoumání jednotlivých odvětví je však užitečné pro posouzení skutečných dopadů výjimky. Norské orgány předložily studie ve snaze doložit, že ambulantní služby vyvolávají ve způsobilých oblastech pozitivní nepřímé účinky. Jak bylo uvedeno výše, norské orgány odkázaly na dvě studie týkající se dopadů ropných činností na severu Norska. Podle první studie, která se týkala projektu v odvětví těžby ropy Snøhvit v kraji Finnmark, představoval přímý dopad na zaměstnanost 230 člověkoroků, zatímco nepřímý dopad byl dalších 170 člověkoroků. Druhá studie prokazuje, že k významnému nepřímému dopadu plynoucímu z ropného průmyslu dochází v odvětví označeném jako „soukromé služby“, které zahrnuje: odborné, vědecké a technické činnosti, zajišťování personálu, pronájem strojního a dopravního zařízení, právní a účetní služby, architektonické služby, hotelové a restaurační služby, čištění odpadních vod a odstraňování odpadů. |
| --- | --- |

(61)

Co se týká nepřímějších dopadů výjimky, norské orgány tvrdí, že se nepřímé účinky projevují nejen ve formě vyšších výdajů ambulantních pracovníků na výrobky a služby, nýbrž také ve formě znalostí a dovedností převedených na místní podniky. Režim není určen jednomu konkrétnímu odvětví, nýbrž se vztahuje na většinu norských hospodářských odvětví (36). Vzhledem k obecné povaze režimu souhlasí Kontrolní úřad s norskými orgány v tom, že nepřímé účinky opatření je nutno posoudit ze širokého hlediska. Přezkoumání jednotlivých odvětví je však užitečné pro posouzení skutečných dopadů výjimky. Norské orgány předložily studie ve snaze doložit, že ambulantní služby vyvolávají ve způsobilých oblastech pozitivní nepřímé účinky. Jak bylo uvedeno výše, norské orgány odkázaly na dvě studie týkající se dopadů ropných činností na severu Norska. Podle první studie, která se týkala projektu v odvětví těžby ropy Snøhvit v kraji Finnmark, představoval přímý dopad na zaměstnanost 230 člověkoroků, zatímco nepřímý dopad byl dalších 170 člověkoroků. Druhá studie prokazuje, že k významnému nepřímému dopadu plynoucímu z ropného průmyslu dochází v odvětví označeném jako „soukromé služby“, které zahrnuje: odborné, vědecké a technické činnosti, zajišťování personálu, pronájem strojního a dopravního zařízení, právní a účetní služby, architektonické služby, hotelové a restaurační služby, čištění odpadních vod a odstraňování odpadů.

36

| (62) | Kontrolní úřad je názoru, že tyto studie prokazují značné pozitivní nepřímé účinky. Jelikož však nepřímé účinky nelze snadno oddělit, je nutno značnou váhu přisoudit obecným úvahám týkajícím se účinků takového opatření jako v daném případě. Kontrolní úřad je přesvědčen, že dotování ambulantních služeb přispívá k prodeji místních výrobků a služeb, a přispívá tudíž i k místnímu hospodářství. To platí zejména pro zaměstnance dojíždějící do dané lokality, zejména krátkodobě nebo střednědobě, jelikož pravděpodobně bydlí v hotelech, stravují se v restauracích atd. Kontrolní úřad je proto přesvědčen, že výjimka zajišťuje významné pozitivní nepřímé účinky, které přispívají k omezení či snížení vylidňování velmi řídce osídlených oblastí. |
| --- | --- |

(62)

Kontrolní úřad je názoru, že tyto studie prokazují značné pozitivní nepřímé účinky. Jelikož však nepřímé účinky nelze snadno oddělit, je nutno značnou váhu přisoudit obecným úvahám týkajícím se účinků takového opatření jako v daném případě. Kontrolní úřad je přesvědčen, že dotování ambulantních služeb přispívá k prodeji místních výrobků a služeb, a přispívá tudíž i k místnímu hospodářství. To platí zejména pro zaměstnance dojíždějící do dané lokality, zejména krátkodobě nebo střednědobě, jelikož pravděpodobně bydlí v hotelech, stravují se v restauracích atd. Kontrolní úřad je proto přesvědčen, že výjimka zajišťuje významné pozitivní nepřímé účinky, které přispívají k omezení či snížení vylidňování velmi řídce osídlených oblastí.

| (63) | Společnost Kimek tvrdí, že ambulantní pracovníci na moři nepřispívají významně k místnímu hospodářství. Žijí na plošině, na plošině tráví většinu volného času a konzumují zde veškeré jídlo. Kontrolní úřad bere na vědomí, že někteří pracovníci přispějí k nepřímým účinkům výjimky méně kvůli povaze své pracovní situace. Výjimka však není omezena na určité odvětví, nýbrž se jedná spíše o horizontální pravidlo, které platí ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(63)

Společnost Kimek tvrdí, že ambulantní pracovníci na moři nepřispívají významně k místnímu hospodářství. Žijí na plošině, na plošině tráví většinu volného času a konzumují zde veškeré jídlo. Kontrolní úřad bere na vědomí, že někteří pracovníci přispějí k nepřímým účinkům výjimky méně kvůli povaze své pracovní situace. Výjimka však není omezena na určité odvětví, nýbrž se jedná spíše o horizontální pravidlo, které platí ve všech odvětvích.

| (64) | Osoba poskytující ambulantní služby, které vyžadují určitou úroveň znalostí a dovedností, může tyto znalosti a dovednosti předat místním podnikům. Kontrolní úřad podotýká, že společnost Kimek nechápe, jak mohou znalosti a dovednosti přenesené ze zaměstnanců poskytujících ambulantní služby na podniky usazené ve způsobilých oblastech omezit či snížit vylidňování. Kontrolní úřad se domnívá, že dovednosti a znalosti jsou nezbytné pro vykonávání mnoha hospodářských činností, a jsou tudíž důležité pro zachování zaměstnanosti ve způsobilých oblastech. Zejména místní podniky, které se účastní společných projektů s podniky poskytujícími ambulantní služby (jako jsou velké stavební projekty), mohou získat znalosti, dovednosti a zkušenosti týkající se práce potřebné v případě projektů tohoto typu. Podniky registrované v místě si poté mohou tyto výhody ponechat. Podniky registrované v místě mohou mít mimoto prospěch ze znalostí a dovedností získaných v rámci spolupráce s podniky poskytujícími ambulantní služby (jako jsou poradenské služby či jiná specializovaná činnost), pokud lze tyto činnosti podle norských právních předpisů označit za „ambulantní“. Kontrolní úřad se s norskými orgány shoduje v tom, že přenos znalostí a dovedností na podniky registrované v místě ze strany ambulantních pracovníků může představovat důležitý faktor při zachování pracovních míst pro kvalifikované pracovníky ve způsobilých oblastech, a tudíž významně přispět k omezení či snížení vylidňování těchto oblastí. |
| --- | --- |

(64)

Osoba poskytující ambulantní služby, které vyžadují určitou úroveň znalostí a dovedností, může tyto znalosti a dovednosti předat místním podnikům. Kontrolní úřad podotýká, že společnost Kimek nechápe, jak mohou znalosti a dovednosti přenesené ze zaměstnanců poskytujících ambulantní služby na podniky usazené ve způsobilých oblastech omezit či snížit vylidňování. Kontrolní úřad se domnívá, že dovednosti a znalosti jsou nezbytné pro vykonávání mnoha hospodářských činností, a jsou tudíž důležité pro zachování zaměstnanosti ve způsobilých oblastech. Zejména místní podniky, které se účastní společných projektů s podniky poskytujícími ambulantní služby (jako jsou velké stavební projekty), mohou získat znalosti, dovednosti a zkušenosti týkající se práce potřebné v případě projektů tohoto typu. Podniky registrované v místě si poté mohou tyto výhody ponechat. Podniky registrované v místě mohou mít mimoto prospěch ze znalostí a dovedností získaných v rámci spolupráce s podniky poskytujícími ambulantní služby (jako jsou poradenské služby či jiná specializovaná činnost), pokud lze tyto činnosti podle norských právních předpisů označit za „ambulantní“. Kontrolní úřad se s norskými orgány shoduje v tom, že přenos znalostí a dovedností na podniky registrované v místě ze strany ambulantních pracovníků může představovat důležitý faktor při zachování pracovních míst pro kvalifikované pracovníky ve způsobilých oblastech, a tudíž významně přispět k omezení či snížení vylidňování těchto oblastí.

| (65) | Kromě přenosu znalostí a dovedností mohou místní podniky za nižší náklady získat specializovanou pracovní sílu, jež by za jiných podmínek nebyla k dispozici. To je pro místní podniky výhodné, jelikož nižší náklady na ambulantní služby znamenají, že provozování podniku ve způsobilé oblasti je přitažlivější a ziskovější. Výjimka mimoto staví všechny hospodářské subjekty působící ve způsobilé oblasti na roveň, pokud jde o náklady na sociální zabezpečení po dobu trvání jejich činnosti v dané oblasti. |
| --- | --- |

(65)

Kromě přenosu znalostí a dovedností mohou místní podniky za nižší náklady získat specializovanou pracovní sílu, jež by za jiných podmínek nebyla k dispozici. To je pro místní podniky výhodné, jelikož nižší náklady na ambulantní služby znamenají, že provozování podniku ve způsobilé oblasti je přitažlivější a ziskovější. Výjimka mimoto staví všechny hospodářské subjekty působící ve způsobilé oblasti na roveň, pokud jde o náklady na sociální zabezpečení po dobu trvání jejich činnosti v dané oblasti.

| (66) | Kontrolní úřad zastává názor, že norské orgány náležitě doložily, že dotace pro ambulantní služby přispívají k pozitivním nepřímým účinkům ve formě vyšších výdajů na výrobky a služby ve způsobilých oblastech, což přináší prospěch trhům práce ve způsobilých oblastech. Kontrolní úřad je rovněž přesvědčen o tom, že dotace pro ambulantní služby přispívají k zajištění specializované pracovní síly s nižšími náklady a k přenosu znalostí a dovedností na podniky usazené v místě, což má zásadní význam pro zachování mnoha hospodářských činností ve způsobilých oblastech. Výjimka proto přispívá k omezení nebo snižování vylidňování velmi řídce osídlených oblastí. |
| --- | --- |

(66)

Kontrolní úřad zastává názor, že norské orgány náležitě doložily, že dotace pro ambulantní služby přispívají k pozitivním nepřímým účinkům ve formě vyšších výdajů na výrobky a služby ve způsobilých oblastech, což přináší prospěch trhům práce ve způsobilých oblastech. Kontrolní úřad je rovněž přesvědčen o tom, že dotace pro ambulantní služby přispívají k zajištění specializované pracovní síly s nižšími náklady a k přenosu znalostí a dovedností na podniky usazené v místě, což má zásadní význam pro zachování mnoha hospodářských činností ve způsobilých oblastech. Výjimka proto přispívá k omezení nebo snižování vylidňování velmi řídce osídlených oblastí.

| (67) | Pokud jde o dopad výjimky na hospodářskou soutěž a obchod, norské orgány tvrdí, že výjimka nastoluje pro všechny podniky působící ve znevýhodněných oblastech rovné podmínky, neboť se použije bez rozdílu na všechny podniky se sídlem v EHP. Společnosti registrované mimo Norsko, které vysílají své zaměstnance do způsobilých oblastí a odvádějí norské příspěvky na sociální zabezpečení, mají z výjimky prospěch v případě, jsou-li splněny příslušné podmínky. Pokud by výjimka neexistovala, musely by tyto společnosti být registrovány v příslušné oblasti, aby se na ně vztahovaly stejné daňové předpisy jako na jejich norské protějšky registrované v místě. To by vytvořilo překážku vstupu na trh a bylo by to v rozporu s logikou bodu 134 pokynů k regionální podpoře, v němž se uvádí: „Je-li podpora nezbytná a přiměřená, pokud jde o plnění společného cíle (...), negativní účinky podpory budou pravděpodobně vyváženy pozitivními účinky. V některých případech však podpora může vést ke změně tržní struktury nebo charakteristik odvětví nebo průmyslu, což by mohlo značně narušit hospodářskou soutěž tím, že by vznikly překážky vstupu na trh nebo jeho opuštění, substituční účinky nebo by došlo k přesunu obchodních toků. V těchto případech není pravděpodobné, že by označené negativní účinky byly vyváženy jakýmkoli pozitivním účinkem.“ Kontrolní úřad proto zastává názor, že výjimka zajišťuje, aby bylo zamezeno nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a přístup na trh. To je pozitivní prvek s ohledem na bod 3 pokynů k regionální podpoře, v němž je uvedeno, že se při posuzování regionální podpory zvažuje potřeba dotací na regionální rozvoj a současně zajištění rovných podmínek mezi členskými státy EHP. Jak bylo uvedeno výše, Kontrolní úřad není přesvědčen o tvrzení společnosti Kimek, že podniky registrované ve způsobilé oblasti čelí trvalejším problémům než podniky, které vysílají své zaměstnance do dané oblasti za účelem dočasného vykonávání pracovní činnosti. Podniky registrované mimo způsobilou oblast mohou mít naopak v porovnání s místními podniky konkurenční nevýhodu, mimo jiné kvůli nákladům na dopravu a ubytování pracovníků. |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o dopad výjimky na hospodářskou soutěž a obchod, norské orgány tvrdí, že výjimka nastoluje pro všechny podniky působící ve znevýhodněných oblastech rovné podmínky, neboť se použije bez rozdílu na všechny podniky se sídlem v EHP. Společnosti registrované mimo Norsko, které vysílají své zaměstnance do způsobilých oblastí a odvádějí norské příspěvky na sociální zabezpečení, mají z výjimky prospěch v případě, jsou-li splněny příslušné podmínky. Pokud by výjimka neexistovala, musely by tyto společnosti být registrovány v příslušné oblasti, aby se na ně vztahovaly stejné daňové předpisy jako na jejich norské protějšky registrované v místě. To by vytvořilo překážku vstupu na trh a bylo by to v rozporu s logikou bodu 134 pokynů k regionální podpoře, v němž se uvádí: „Je-li podpora nezbytná a přiměřená, pokud jde o plnění společného cíle (...), negativní účinky podpory budou pravděpodobně vyváženy pozitivními účinky. V některých případech však podpora může vést ke změně tržní struktury nebo charakteristik odvětví nebo průmyslu, což by mohlo značně narušit hospodářskou soutěž tím, že by vznikly překážky vstupu na trh nebo jeho opuštění, substituční účinky nebo by došlo k přesunu obchodních toků. V těchto případech není pravděpodobné, že by označené negativní účinky byly vyváženy jakýmkoli pozitivním účinkem.“ Kontrolní úřad proto zastává názor, že výjimka zajišťuje, aby bylo zamezeno nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a přístup na trh. To je pozitivní prvek s ohledem na bod 3 pokynů k regionální podpoře, v němž je uvedeno, že se při posuzování regionální podpory zvažuje potřeba dotací na regionální rozvoj a současně zajištění rovných podmínek mezi členskými státy EHP. Jak bylo uvedeno výše, Kontrolní úřad není přesvědčen o tvrzení společnosti Kimek, že podniky registrované ve způsobilé oblasti čelí trvalejším problémům než podniky, které vysílají své zaměstnance do dané oblasti za účelem dočasného vykonávání pracovní činnosti. Podniky registrované mimo způsobilou oblast mohou mít naopak v porovnání s místními podniky konkurenční nevýhodu, mimo jiné kvůli nákladům na dopravu a ubytování pracovníků.

| (68) | Podniky poskytující ambulantní služby mohou do jisté míry registrovat ve způsobilé oblasti dílčí organizační jednotky. Pokud by neplatila výjimka pro ambulantní služby ve způsobilé oblasti, existoval by rozdíl v zacházení v závislosti na tom, zda podnik poskytující službu zřídil ve způsobilé oblasti dílčí organizační jednotku. Hrozí nebezpečí, že by se to mohlo dotknout více podniků registrovaných v zahraničí než podniků registrovaných v Norsku. Lze předpokládat, že podniky, které nejsou registrovány v Norsku, zejména malé a střední podniky, mají méně podrobné znalosti, pokud jde o zvláštnosti norských předpisů týkajících se registrace podniků a o jejich účinky na sazby příspěvků na sociální zabezpečení. Kontrolní úřad proto zastává názor, že výjimka zajišťuje, aby bylo zamezeno nežádoucím negativním účinkům (vytvoření překážek vstupu na trh a přesun obchodních toků) na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy EHP, což je v souladu s bodem 134 pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(68)

Podniky poskytující ambulantní služby mohou do jisté míry registrovat ve způsobilé oblasti dílčí organizační jednotky. Pokud by neplatila výjimka pro ambulantní služby ve způsobilé oblasti, existoval by rozdíl v zacházení v závislosti na tom, zda podnik poskytující službu zřídil ve způsobilé oblasti dílčí organizační jednotku. Hrozí nebezpečí, že by se to mohlo dotknout více podniků registrovaných v zahraničí než podniků registrovaných v Norsku. Lze předpokládat, že podniky, které nejsou registrovány v Norsku, zejména malé a střední podniky, mají méně podrobné znalosti, pokud jde o zvláštnosti norských předpisů týkajících se registrace podniků a o jejich účinky na sazby příspěvků na sociální zabezpečení. Kontrolní úřad proto zastává názor, že výjimka zajišťuje, aby bylo zamezeno nežádoucím negativním účinkům (vytvoření překážek vstupu na trh a přesun obchodních toků) na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy EHP, což je v souladu s bodem 134 pokynů k regionální podpoře.

| (69) | Na základě posledního kola připomínek norských orgánů se zdá, že podle norských pracovněprávních předpisů neexistuje neodůvodněný rozdíl v zacházení s podniky poskytujícími ambulantní služby a podniky registrovanými v místě, jak tvrdily zúčastněné strany. Kontrolní úřad proto nebude toto tvrzení dále zvažovat. |
| --- | --- |

(69)

Na základě posledního kola připomínek norských orgánů se zdá, že podle norských pracovněprávních předpisů neexistuje neodůvodněný rozdíl v zacházení s podniky poskytujícími ambulantní služby a podniky registrovanými v místě, jak tvrdily zúčastněné strany. Kontrolní úřad proto nebude toto tvrzení dále zvažovat.

| (70) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěl Kontrolní úřad k závěru, že výjimka je slučitelná s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(70)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěl Kontrolní úřad k závěru, že výjimka je slučitelná s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. c).

4.   Závěr

Závěr

| (71) | Jak bylo uvedeno výše, Kontrolní úřad dospěl k závěru, že výjimka pro ambulantní služby v rámci režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 je slučitelná s fungováním Dohody o EHP. Výjimka je proto povolena jako součást zmíněného režimu do skončení platnosti rozhodnutí Kontrolního úřadu o schválení tohoto režimu dne 31. prosince 2020, |
| --- | --- |

(71)

Jak bylo uvedeno výše, Kontrolní úřad dospěl k závěru, že výjimka pro ambulantní služby v rámci režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 je slučitelná s fungováním Dohody o EHP. Výjimka je proto povolena jako součást zmíněného režimu do skončení platnosti rozhodnutí Kontrolního úřadu o schválení tohoto režimu dne 31. prosince 2020,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Výjimka pro ambulantní služby v rámci režimu odlišených příspěvků na sociální zabezpečení na období 2014–2020 je slučitelná s fungováním Dohody EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c). Formální vyšetřovací řízení se ukončuje.

Článek 2

Provádění opatření je proto povoleno.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 4

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 31. května 2017.

Za Kontrolní úřad ESVO

Sven Erik SVEDMAN

předseda

Frank J. BÜCHEL

člen kolegia

---

(1)  Dokumenty č. 702438–702440, 702442 a 702443.

1

(2)  Viz rozhodnutí č. 225/14/KOL (Úř. věst. C 344, 2.10.2014, s. 14, a dodatek EHP č. 55, 2.10.2014, s. 4), bod 2.

2

(3)  Rozsudek Soudu ESVO ve věci Kimek Offshore AS v. Kontrolní úřad ESVO, E-23/14, Sb. rozh. 2015, s. 412.

3

(4)  Dokument č. 776348.

4

(5)  Dokumenty č. 779603 a 779604.

5

(6)  Dokument č. 787605.

6

(7)  
  Úř. věst. C 263, 30.6.2016, s. 21, a dodatek EHP č. 36, 30.6.2016, s. 3.

7

(8)  Dokument č. 804442.

8

(9)  Dokument č. 811491.

9

(10)  Dokument č. 813803.

10

(11)  Dokument č. 816653.

11

(12)  LOV-1997-02-28-19.

12

(13)  Další informace o režimu podpory viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL.

13

(14)  Zákon o koordinačním rejstříku právnických osob (Act on the Coordinating Register for Legal Entities) (LOV- 1994-06-03-15).

14

Act on the Coordinating Register for Legal Entities

(15)  Rozsudek Soudu ESVO ve věci Kimek Offshore AS v. Kontrolní úřad ESVO, E-23/14, Sb. rozh. 2015, s. 412, bod 116.

15

(16)  
  Úř. věst. L 166, 5.6.2014, s. 44 a dodatek EHP č. 33, 5.6.2014, s. 1.

16

(17)  Viz rozsudek Soudu ESVO ze dne 23.11.2015 ve věci Kimek Offshore AS v. Kontrolní úřad ESVO, E-23/14 INT, Sb. rozh. 2015, s. 666.

17

(18)  Připomínky, které předložily norské orgány dříve, jsou shrnuty v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, rozhodnutí č. 489/15/KOL, v bodech 15–21.

18

(19)  Viz rozhodnutí č. 225/14/KOL, bod 49.

19

(20)  Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1), začleněno do Dohody o EHP v příloze XV bodu 1ea.

20

de minimis

(21)  
  NAV Finnmark Bedriftsundersøkelse 2016, Notat 1 2016, k dispozici na adrese: https://www.nav.no/no/Lokalt/Finnmark/Statistikk+og+presse/bedriftsunders%C3%B8kelse--378352

21

NAV Finnmark Bedriftsundersøkelse 2016, Notat 1 2016

(22)  
  Snøhvit og andre eventyr vyhotoveno NHO, k dispozici na adrese: http://www.aksjonsprogrammet.no/vedlegg/Snohvit_12des.pdf a Ringvirkninger av petroleumsnæringen i norsk økonomi, vyhotoveno norským statistickým úřadem, k dispozici na adrese: https://www.ssb.no/nasjonalregnskap-og-konjunkturer/artikler-og-publikasjoner/_attachment/218398?_ts=14b82bba2f0

22

Snøhvit og andre eventyr

Ringvirkninger av petroleumsnæringen i norsk økonomi

(23)  Obecné nařízení o blokových výjimkách: nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1), začleněno do Dohody o EHP v příloze XV bodu 1j. Změny pravidel pro regionální podporu, které Evropská komise v zásadě schválila dne 17.5.2017, toto nemění. Ustanovení čl. 15 odst. 3 písm. a) pozměňujícího nařízení povoluje regionální provozní podporu v případě, že „příjemci vyvíjejí svou hospodářskou činnost“ ve velmi řídce osídlených oblastech. Pozměňující nařízení je k dispozici na adrese: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32017R1084.

23

(24)  Bod 6 pokynů k regionální podpoře.

24

(25)  Viz rozhodnutí č. 91/14/KOL (Úř. věst. L 172, 12.6.2014, s. 52).

25

(26)  Bod 16 pokynů k regionální podpoře.

26

(27)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, body 85–91.

27

(28)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, body 92–99.

28

(29)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, body 100–107.

29

(30)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, body 108–112.

30

(31)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, body 113–117.

31

(32)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, body 118–121.

32

(33)  Rozsudek Soudu ESVO ve věci Kimek Offshore AS v. Kontrolní úřad ESVO, E-23/14, Sb. rozh. 2015, s. 412, bod 58.

33

(34)  Kontrolní úřad v této souvislosti podotýká, že činnosti, které mohou potenciálně výjimku využít, jsou omezeny norskými právními předpisy týkajícími se registrace podnikatelských činností (viz body 11 a 12).

34

(35)  Cílem regionální podpory je napomáhat hospodářskému rozvoji některých znevýhodněných oblastí (bod 1 pokynů k regionální podpoře). To se uskutečňuje přilákáním další hospodářské činnosti do těchto oblastí (bod 6 pokynů k regionální podpoře). Podpora stálých pracovních míst je jedním ze způsobů, jak tohoto cíle dosáhnout, nikoli však jediným řešením.

35

(36)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 225/14/KOL, body 11–16.

36

---