# Službeni list L 103/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 103 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.23. travnja 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 103

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.23. travnja 2018.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2018/596 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1295/2013 o uspostavi programa Kreativna Europa (2014.–2020.) | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2018/597 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o izmjeni Direktive Vijeća 92/66/EEZ o uvođenju mjera Zajednice za kontrolu newcastleske bolesti (
  1
  ) | 4 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2018/598 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji | 8 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2018/596 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1295/2013 o uspostavi programa Kreativna Europa (2014.–2020.)

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2018/597 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o izmjeni Direktive Vijeća 92/66/EEZ o uvođenju mjera Zajednice za kontrolu newcastleske bolesti (
  1
  )

1

4

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2018/598 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 103/1

---

UREDBA (EU) 2018/596 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 18. travnja 2018.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 1295/2013 o uspostavi programa Kreativna Europa (2014.–2020.)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 167. stavak 5. prvu alineju,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je program Kreativna Europa (2014.–2020.) za potporu europskim kulturnim i kreativnim sektorima. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je program Kreativna Europa (2014.–2020.) za potporu europskim kulturnim i kreativnim sektorima.

| (2) | Posebnost Orkestra mladih Europske unije (EUYO) leži u činjenici da je to europski orkestar koji nadilazi kulturne granice i sastavljen je od mladih glazbenika koji se biraju u skladu sa zahtjevnim kriterijima kvalitete putem postupka rigoroznih godišnjih audicija u svim državama članicama. To je jedini orkestar u Uniji koji angažira glazbenike iz svih država članica. |
| --- | --- |

(2)

Posebnost Orkestra mladih Europske unije (EUYO) leži u činjenici da je to europski orkestar koji nadilazi kulturne granice i sastavljen je od mladih glazbenika koji se biraju u skladu sa zahtjevnim kriterijima kvalitete putem postupka rigoroznih godišnjih audicija u svim državama članicama. To je jedini orkestar u Uniji koji angažira glazbenike iz svih država članica.

| (3) | Otkad je osnovan, EUYO doprinosi promicanju međukulturnog dijaloga te uzajamnog poštovanja i razumijevanja. EUYO djeluje kao kulturni veleposlanik Unije pokazujući bogatstvo i raznolikost europskih kultura te nove talente. Doprinosi i poznavanju europske glazbene baštine, širenju europskih djela i mobilnosti mladih talentiranih Europljana izvan nacionalnih i europskih granica. |
| --- | --- |

(3)

Otkad je osnovan, EUYO doprinosi promicanju međukulturnog dijaloga te uzajamnog poštovanja i razumijevanja. EUYO djeluje kao kulturni veleposlanik Unije pokazujući bogatstvo i raznolikost europskih kultura te nove talente. Doprinosi i poznavanju europske glazbene baštine, širenju europskih djela i mobilnosti mladih talentiranih Europljana izvan nacionalnih i europskih granica.

| (4) | EUYO redovito osposobljava mlade glazbenike putem programa boravka i nudi mogućnosti nastupanja, čime se jačaju njihove međunarodne karijere i razvijaju vještine pod vodstvom poznatih dirigenata. |
| --- | --- |

(4)

EUYO redovito osposobljava mlade glazbenike putem programa boravka i nudi mogućnosti nastupanja, čime se jačaju njihove međunarodne karijere i razvijaju vještine pod vodstvom poznatih dirigenata.

| (5) | EUYO bi trebao stalno diversificirati svoje prihode aktivnim traženjem financijske potpore iz drugih izvora osim financijskih sredstava Unije kako bi se zajamčila njegova održivost i smanjila ovisnost o financijskim sredstvima Unije. Stoga bi EUYO trebao osigurati troškovnu učinkovitost u svojem upravljanju. |
| --- | --- |

(5)

EUYO bi trebao stalno diversificirati svoje prihode aktivnim traženjem financijske potpore iz drugih izvora osim financijskih sredstava Unije kako bi se zajamčila njegova održivost i smanjila ovisnost o financijskim sredstvima Unije. Stoga bi EUYO trebao osigurati troškovnu učinkovitost u svojem upravljanju.

| (6) | EUYO bi trebao nastojati poboljšati svoju vidljivost, među ostalim u tradicionalnim i digitalnim medijima, te nastupati na europskim događanjima i u većem broju država članica. |
| --- | --- |

(6)

EUYO bi trebao nastojati poboljšati svoju vidljivost, među ostalim u tradicionalnim i digitalnim medijima, te nastupati na europskim događanjima i u većem broju država članica.

| (7) | EUYO bi, u suradnji sa svojim nacionalnim pridruženim partnerima, trebao podizati razinu svijesti u pogledu godišnjih audicija radi postizanja uravnoteženije zastupljenosti glazbenika iz svih država članica u orkestru. |
| --- | --- |

(7)

EUYO bi, u suradnji sa svojim nacionalnim pridruženim partnerima, trebao podizati razinu svijesti u pogledu godišnjih audicija radi postizanja uravnoteženije zastupljenosti glazbenika iz svih država članica u orkestru.

| (8) | Aktivnosti EUYO-a trebale bi biti u skladu s ciljevima programa Kreativna Europa, posebno s ciljem podupiranja razvoja publike, te s prioritetima potprograma Kultura. Stoga bi EUYO trebao aktivno sudjelovati u razvoju publike, posvećujući posebnu pažnju mladim ljudima. |
| --- | --- |

(8)

Aktivnosti EUYO-a trebale bi biti u skladu s ciljevima programa Kreativna Europa, posebno s ciljem podupiranja razvoja publike, te s prioritetima potprograma Kultura. Stoga bi EUYO trebao aktivno sudjelovati u razvoju publike, posvećujući posebnu pažnju mladim ljudima.

| (9) | EUYO je osnovan na temelju rezolucije Europskog parlamenta od 8. ožujka 1976. (4) te je stoga poseban među europskim orkestrima. |
| --- | --- |

(9)

EUYO je osnovan na temelju rezolucije Europskog parlamenta od 8. ožujka 1976. (4) te je stoga poseban među europskim orkestrima.

| (10) | Doprinos EUYO-a prepoznale su države članice i institucije Unije, među ostalim i niz predsjednika Komisije i Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

(10)

Doprinos EUYO-a prepoznale su države članice i institucije Unije, među ostalim i niz predsjednika Komisije i Europskog parlamenta.

| (11) | Zbog svojeg posebnog statusa, strateških ciljeva i aktivnosti koje premašuju interes i korist samo jedne države članice ili nekoliko njih te jasno pokazuju europsku dodanu vrijednost EUYO se kvalificira kao tijelo koje je utvrđeno temeljnim aktom u smislu članka 190. stavka 1. točke (d) Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (5), čime se omogućuje dodjela bespovratnih sredstava bez poziva za podnošenje prijedloga. |
| --- | --- |

(11)

Zbog svojeg posebnog statusa, strateških ciljeva i aktivnosti koje premašuju interes i korist samo jedne države članice ili nekoliko njih te jasno pokazuju europsku dodanu vrijednost EUYO se kvalificira kao tijelo koje je utvrđeno temeljnim aktom u smislu članka 190. stavka 1. točke (d) Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (5), čime se omogućuje dodjela bespovratnih sredstava bez poziva za podnošenje prijedloga.

| (12) | EUYO-u bi trebalo iznimno odobriti financijska sredstva za razdoblje do kraja trajanja programa Kreativna Europa, odnosno do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(12)

EUYO-u bi trebalo iznimno odobriti financijska sredstva za razdoblje do kraja trajanja programa Kreativna Europa, odnosno do 31. prosinca 2020.

| (13) | EUYO bi stoga iznimno trebalo uključiti u mjere koje ostvaruju korist od potpore iz potprograma Kultura i iz Međusektorskog potprograma u okviru programa Kreativna Europa. |
| --- | --- |

(13)

EUYO bi stoga iznimno trebalo uključiti u mjere koje ostvaruju korist od potpore iz potprograma Kultura i iz Međusektorskog potprograma u okviru programa Kreativna Europa.

| (14) | Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje EUYO-a, on bi trebao moći ostvariti korist od potpore što je prije moguće, posebno za troškove nastale tijekom 2018. prije stupanja na snagu ove Uredbe. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati retroaktivno od 1. siječnja 2018. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje EUYO-a, on bi trebao moći ostvariti korist od potpore što je prije moguće, posebno za troškove nastale tijekom 2018. prije stupanja na snagu ove Uredbe. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati retroaktivno od 1. siječnja 2018.

| (15) | Uredbu (EU) br. 1295/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(15)

Uredbu (EU) br. 1295/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) br. 1295/2013 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 13. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(f) | troškove povezane s aktivnostima Orkestra mladih Europske unije koje doprinose mobilnosti glazbenika, širenju europskih djela preko granica i internacionalizaciji karijera mladih glazbenika.”. |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 13. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(f)

| 2. | U članku 15. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(g) | Orkestar mladih Europske unije, za troškove za koje ne dobiva potporu u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (f).”. |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 15. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(g)

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 18. travnja 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

L. PAVLOVA

---

(1)  Mišljenje od 18. listopada 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 15. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 12. travnja 2018.

2

(3)  Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 221.).

3

(4)  Rezolucija Europskog parlamenta od 8. ožujka 1976. o prijedlogu rezolucije koji je podnijela gđa Kellett-Bowman o osnivanju Orkestra mladih Europske zajednice (SL C 79, 5.4.1976., str. 8.).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

5

---

DIREKTIVE

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 103/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 103/4

---

DIREKTIVA (EU) 2018/597 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 18. travnja 2018.

o izmjeni Direktive Vijeća 92/66/EEZ o uvođenju mjera Zajednice za kontrolu newcastleske bolesti

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Direktivom Vijeća 92/66/EEZ (3) utvrđuju se mjere kontrole Unije koje se trebaju poduzeti u slučaju izbijanja newcastleske bolesti kod peradi, sportskih golubova i ostalih ptica koje se drže u zatočeništvu. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Vijeća 92/66/EEZ (3) utvrđuju se mjere kontrole Unije koje se trebaju poduzeti u slučaju izbijanja newcastleske bolesti kod peradi, sportskih golubova i ostalih ptica koje se drže u zatočeništvu.

| (2) | Člankom 15. Direktive 92/66/EEZ propisuje se da je referentni laboratorij Europske unije za newcastlesku bolest naveden u Prilogu V. toj direktivi. U skladu s time u Prilogu V. toj direktivi naveden je taj laboratorij te su navedene njegove zadaće i dužnosti. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 15. Direktive 92/66/EEZ propisuje se da je referentni laboratorij Europske unije za newcastlesku bolest naveden u Prilogu V. toj direktivi. U skladu s time u Prilogu V. toj direktivi naveden je taj laboratorij te su navedene njegove zadaće i dužnosti.

| (3) | Člankom 19. Direktive 92/66/EEZ utvrđuju se mjere kontrole koje države članice trebaju poduzeti u slučaju sumnje da su golubovi pismonoše ili ptice koje se drže u zatočeništvu zaraženi newcastleskom bolesti. Njime se propisuje da, u mjeri u kojoj je to potrebno za pravilnu primjenu navedenih mjera kontrole, države članice Komisiji trebaju dostaviti podatke o stanju bolesti i primijenjenim mjerama kontrole koje se primjenjuju u skladu s obrascem navedenim u Prilogu VI. toj direktivi. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 19. Direktive 92/66/EEZ utvrđuju se mjere kontrole koje države članice trebaju poduzeti u slučaju sumnje da su golubovi pismonoše ili ptice koje se drže u zatočeništvu zaraženi newcastleskom bolesti. Njime se propisuje da, u mjeri u kojoj je to potrebno za pravilnu primjenu navedenih mjera kontrole, države članice Komisiji trebaju dostaviti podatke o stanju bolesti i primijenjenim mjerama kontrole koje se primjenjuju u skladu s obrascem navedenim u Prilogu VI. toj direktivi.

| (4) | Člankom 21. Direktive 92/66/EEZ propisuje se da svaka država članica sastavlja krizni plan u kojem se navode nacionalne mjere koje se trebaju provesti u slučaju izbijanja newcastleske bolesti. Njime se propisuje da su kriteriji koji se trebaju primijeniti pri sastavljanju tih planova utvrđeni u Prilogu VII. toj direktivi. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 21. Direktive 92/66/EEZ propisuje se da svaka država članica sastavlja krizni plan u kojem se navode nacionalne mjere koje se trebaju provesti u slučaju izbijanja newcastleske bolesti. Njime se propisuje da su kriteriji koji se trebaju primijeniti pri sastavljanju tih planova utvrđeni u Prilogu VII. toj direktivi.

| (5) | Člankom 24. Direktive 92/66/EEZ propisuje se da Vijeće, koje o tome odlučuje kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije, izmjenjuje priloge toj direktivi kako i kad je to potrebno, a posebno u cilju uzimanja u obzir razvoja u istraživanju i dijagnostičkim postupcima. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 24. Direktive 92/66/EEZ propisuje se da Vijeće, koje o tome odlučuje kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije, izmjenjuje priloge toj direktivi kako i kad je to potrebno, a posebno u cilju uzimanja u obzir razvoja u istraživanju i dijagnostičkim postupcima.

| (6) | U prilozima V., VI. i VII. Direktivi 92/66/EEZ utvrđuju se redom: i. naziv i adresa referentnog laboratorija Europske unije za newcastlesku bolest te njegove zadaće i dužnosti; ii. predložak obrasca koji države članice trebaju upotrebljavati pri izvješćivanju o stanju bolesti i primijenjenim mjerama kontrole; te iii. minimalni kriteriji koje države članice trebaju primjeniti pri sastavljanju kriznih planova u kojima se navode nacionalne mjere koje se provode u slučaju izbijanja newcastleske bolesti. |
| --- | --- |

(6)

U prilozima V., VI. i VII. Direktivi 92/66/EEZ utvrđuju se redom: i. naziv i adresa referentnog laboratorija Europske unije za newcastlesku bolest te njegove zadaće i dužnosti; ii. predložak obrasca koji države članice trebaju upotrebljavati pri izvješćivanju o stanju bolesti i primijenjenim mjerama kontrole; te iii. minimalni kriteriji koje države članice trebaju primjeniti pri sastavljanju kriznih planova u kojima se navode nacionalne mjere koje se provode u slučaju izbijanja newcastleske bolesti.

| (7) | Radi pojednostavnjenja i racionalizacije postupaka koji se odnose na kontrolu newcastleske bolesti, posebno uzimajući u obzir nova pravila u pogledu određivanja referentnih laboratorija Europske unije propisana člankom 93. Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kao i novi sustav provedbenih akata predviđen člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu Direktive 92/66/EEZ, priloge V., VI. i VII. toj direktivi trebalo bi izbrisati, a provedbene ovlasti u područjima obuhvaćenima tim prilozima trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(7)

Radi pojednostavnjenja i racionalizacije postupaka koji se odnose na kontrolu newcastleske bolesti, posebno uzimajući u obzir nova pravila u pogledu određivanja referentnih laboratorija Europske unije propisana člankom 93. Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kao i novi sustav provedbenih akata predviđen člankom 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu Direktive 92/66/EEZ, priloge V., VI. i VII. toj direktivi trebalo bi izbrisati, a provedbene ovlasti u područjima obuhvaćenima tim prilozima trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (8) | Za potrebe jasnoće trebalo bi u članku 15. Direktive 92/66/EEZ utvrditi zadaće i dužnosti referentnog laboratorija Europske unije za newcastlesku bolest, a u članku 21. te direktive trebalo bi utvrditi kriterije za krizne planove. |
| --- | --- |

(8)

Za potrebe jasnoće trebalo bi u članku 15. Direktive 92/66/EEZ utvrditi zadaće i dužnosti referentnog laboratorija Europske unije za newcastlesku bolest, a u članku 21. te direktive trebalo bi utvrditi kriterije za krizne planove.

| (9) | Radi usklađenosti i učinkovitosti države članice trebale bi osigurati pravovremeno prenošenje odredbi ove Direktive. |
| --- | --- |

(9)

Radi usklađenosti i učinkovitosti države članice trebale bi osigurati pravovremeno prenošenje odredbi ove Direktive.

| (10) | Direktivu 92/66/EEZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Direktivu 92/66/EEZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Direktive 92/66/EEZ

Direktiva 92/66/EEZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 15.

  1.   Komisija provedbenim aktima određuje referentni laboratorij Europske unije za newcastlesku bolest. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25.


  2.   Zadaće i dužnosti Referentnog laboratorija Europske unije za newcastlesku bolest jesu:






  (a) | uz savjetovanje s Komisijom usklađivati metode koje se primjenjuju u državama članicama za dijagnosticiranje newcastleske bolesti, posebno na sljedeće načine:






  i. | tipizacijom, pohranom i dostavom sojeva virusa newcastleske bolesti za serološke testove i pripravu antiseruma; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 15.

1.   Komisija provedbenim aktima određuje referentni laboratorij Europske unije za newcastlesku bolest. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25.

2.   Zadaće i dužnosti Referentnog laboratorija Europske unije za newcastlesku bolest jesu:

(a)

uz savjetovanje s Komisijom usklađivati metode koje se primjenjuju u državama članicama za dijagnosticiranje newcastleske bolesti, posebno na sljedeće načine:

i.

tipizacijom, pohranom i dostavom sojeva virusa newcastleske bolesti za serološke testove i pripravu antiseruma;

| ii. | dostavom standardnih seruma i drugih referentnih reagensa nacionalnim referentnim laboratorijima kako bi se standardizirali testovi i reagensi koji se upotrebljavaju u državama članicama; |
| --- | --- |

ii.

dostavom standardnih seruma i drugih referentnih reagensa nacionalnim referentnim laboratorijima kako bi se standardizirali testovi i reagensi koji se upotrebljavaju u državama članicama;

| iii. | uspostavom i održavanjem zbirke sojeva i izolata virusa newcastleske bolesti; |
| --- | --- |

iii.

uspostavom i održavanjem zbirke sojeva i izolata virusa newcastleske bolesti;

| iv. | organiziranjem periodičnih komparativnih testova dijagnostičkih postupaka na razini Unije; |
| --- | --- |

iv.

organiziranjem periodičnih komparativnih testova dijagnostičkih postupaka na razini Unije;

| v. | prikupljanjem i usporedbom podataka i informacija o primijenjenim dijagnostičkim metodama i rezultatima testova provedenih u Uniji; |
| --- | --- |

v.

prikupljanjem i usporedbom podataka i informacija o primijenjenim dijagnostičkim metodama i rezultatima testova provedenih u Uniji;

| vi. | karakterizacijom izolata virusa newcastleske bolesti najsuvremenijim dostupnim metodama kako bi se omogućilo bolje razumijevanje epidemiologije newcastleske bolesti; |
| --- | --- |

vi.

karakterizacijom izolata virusa newcastleske bolesti najsuvremenijim dostupnim metodama kako bi se omogućilo bolje razumijevanje epidemiologije newcastleske bolesti;

| vii. | praćenjem razvoja u području nadzora newcastleske bolesti, epidemiologije i prevencije te bolesti u svijetu; |
| --- | --- |

vii.

praćenjem razvoja u području nadzora newcastleske bolesti, epidemiologije i prevencije te bolesti u svijetu;

| viii. | održavanjem stručnog znanja o virusu newcastleske bolesti i drugim virusima kako bi se omogućila brza diferencijalna dijagnoza; |
| --- | --- |

viii.

održavanjem stručnog znanja o virusu newcastleske bolesti i drugim virusima kako bi se omogućila brza diferencijalna dijagnoza;

| ix. | stjecanjem iscrpnog znanja o pripremi i uporabi proizvoda veterinarske imunologije koji se upotrebljavaju za iskorjenjivanje i kontrolu newcastleske bolesti; |
| --- | --- |

ix.

stjecanjem iscrpnog znanja o pripremi i uporabi proizvoda veterinarske imunologije koji se upotrebljavaju za iskorjenjivanje i kontrolu newcastleske bolesti;

| (b) | aktivno pomagati pri dijagnosticiranju izbijanja newcastleske bolesti u državama članicama ispitivanjem primljenih izolata virusa radi potvrđivanja dijagnoze, karakterizacije i epidemioloških istraživanja; |
| --- | --- |

(b)

aktivno pomagati pri dijagnosticiranju izbijanja newcastleske bolesti u državama članicama ispitivanjem primljenih izolata virusa radi potvrđivanja dijagnoze, karakterizacije i epidemioloških istraživanja;

| (c) | omogućivati osposobljavanje ili dodatno osposobljavanje stručnjaka za laboratorijsku dijagnostiku radi usklađivanja tehnika u cijeloj Uniji.”. |
| --- | --- |

(c)

omogućivati osposobljavanje ili dodatno osposobljavanje stručnjaka za laboratorijsku dijagnostiku radi usklađivanja tehnika u cijeloj Uniji.”.

| 2. | Članak 19. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   U mjeri u kojoj je to potrebno za pravilnu primjenu mjera utvrđenih u ovom članku, države članice dostavljaju Komisiji, u okviru Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, informacije o stanju bolesti i primijenjenim mjerama kontrole.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 19. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   U mjeri u kojoj je to potrebno za pravilnu primjenu mjera utvrđenih u ovom članku, države članice dostavljaju Komisiji, u okviru Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, informacije o stanju bolesti i primijenjenim mjerama kontrole.”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:

  „6.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi pravila u pogledu informacija koje države članice trebaju dostaviti Komisiji kako je predviđeno stavkom 5. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25.”. |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„6.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi pravila u pogledu informacija koje države članice trebaju dostaviti Komisiji kako je predviđeno stavkom 5. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25.”.

| 3. | Članak 21. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 21.

  1.   Svaka država članica sastavlja krizni plan u kojem se navode nacionalne mjere koje se trebaju provesti u slučaju izbijanja newcastleske bolesti. Krizni plan po potrebi se ažurira kako bi se uzeo u obzir razvoj situacije.
  Kriznim planom omogućuje se pristup objektima, opremi, osoblju i svim drugim prikladnim materijalima potrebnima za brzo i učinkovito iskorjenjivanje izbijanja newcastleske bolesti. U planu se precizno naznačuju količine cjepiva koje svaka država članica smatra potrebnima za hitno cijepljenje.


  2.   Krizni planovi i njihova ažuriranja dostavljaju se Komisiji.


  3.   Komisija ispituje krizne planove i njihova ažuriranja kako bi utvrdila omogućuje li se njima ostvarivanje željenog cilja te predlaže predmetnoj državi članici sve potrebne izmjene, posebno kako bi se osigurala usklađenost s planovima drugih država članica.
  Komisija odobrava krizne planove i njihova ažuriranja, po potrebi izmijenjene, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25.


  4.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi kriterije koje države članice trebaju primijeniti pri sastavljanju kriznih planova. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25.”. |
| --- | --- |

3.

Članak 21. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 21.

1.   Svaka država članica sastavlja krizni plan u kojem se navode nacionalne mjere koje se trebaju provesti u slučaju izbijanja newcastleske bolesti. Krizni plan po potrebi se ažurira kako bi se uzeo u obzir razvoj situacije.

Kriznim planom omogućuje se pristup objektima, opremi, osoblju i svim drugim prikladnim materijalima potrebnima za brzo i učinkovito iskorjenjivanje izbijanja newcastleske bolesti. U planu se precizno naznačuju količine cjepiva koje svaka država članica smatra potrebnima za hitno cijepljenje.

2.   Krizni planovi i njihova ažuriranja dostavljaju se Komisiji.

3.   Komisija ispituje krizne planove i njihova ažuriranja kako bi utvrdila omogućuje li se njima ostvarivanje željenog cilja te predlaže predmetnoj državi članici sve potrebne izmjene, posebno kako bi se osigurala usklađenost s planovima drugih država članica.

Komisija odobrava krizne planove i njihova ažuriranja, po potrebi izmijenjene, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25.

4.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi kriterije koje države članice trebaju primijeniti pri sastavljanju kriznih planova. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 25.”.

| 4. | Članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 25.

  1.   Komisiji pomaže Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje osnovan na temelju članka 58. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (*1). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).


  2.   Pri upućivanju na ovaj članak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

4.

Članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 25.

1.   Komisiji pomaže Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje osnovan na temelju članka 58. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (*1). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

2.   Pri upućivanju na ovaj članak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

| 5. | Prilozi V., VI. i VII. brišu se. |
| --- | --- |

5.

Prilozi V., VI. i VII. brišu se.

Članak 2.

Prenošenje

Države članice do 30. lipnja 2018. donose i objavljuju odredbe potrebne radi usklađivanja s ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2019.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

Članak 3.

Prijelazna odredba

Određivanje referentnog laboratorija Europske unije za newcastlesku bolest iz Priloga V. Direktivi 92/66/EEZ, prije izmjena uvedenih ovom Direktivom, ostaje na snazi dok se ne odredi referentni laboratorij Europske unije za newcastlesku bolest u skladu s člankom 15. Direktive 92/66/EEZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom.

Članak 4.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 5.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 18. travnja 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

L. PAVLOVA

---

(1)  Mišljenje od 14. veljače 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 12. travnja 2018.

2

(3)  Direktiva Vijeća 92/66/EEZ od 14. srpnja 1992. o uvođenju mjera Zajednice za kontrolu newcastleske bolesti (SL L 260, 5.9.1992., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (SL L 95, 7.4.2017., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

5

(*1)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

*1

(*2)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”.

*2

---

ODLUKE

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 103/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 103/8

---

ODLUKA (EU) 2018/598 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 18. travnja 2018.

o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 212. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Odnosi između Europske unije („Unija”) i Gruzije nastavljaju se razvijati unutar okvira europske politike susjedstva (EPS) i Istočnoga partnerstva. Gruzija se priključila Istočnom partnerstvu 2009., nakon čega su pokrenuti pregovori o sporazumu o pridruživanju između EU-a i Gruzije. Taj je sporazumom (2) („Sporazum o pridruživanju”), kojim je obuhvaćeno i postupno uvođenje područja produbljene i sveobuhvatnog slobodne trgovine (DCFTA), potpisan u lipnju 2014., a na snagu je stupio 1. srpnja 2016. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi između Europske unije („Unija”) i Gruzije nastavljaju se razvijati unutar okvira europske politike susjedstva (EPS) i Istočnoga partnerstva. Gruzija se priključila Istočnom partnerstvu 2009., nakon čega su pokrenuti pregovori o sporazumu o pridruživanju između EU-a i Gruzije. Taj je sporazumom (2) („Sporazum o pridruživanju”), kojim je obuhvaćeno i postupno uvođenje područja produbljene i sveobuhvatnog slobodne trgovine (DCFTA), potpisan u lipnju 2014., a na snagu je stupio 1. srpnja 2016.

| (2) | Gruzija se i dalje suočava s lošim vanjskim uvjetima, što je u 2016. zbog smanjenja izvoza i doznaka iz inozemstva doprinijelo relativno slabom rastu BDP-a. Iako je regionalni i globalni rast ubrzao u 2017., i dalje ostaje izložen negativnim rizicima. |
| --- | --- |

(2)

Gruzija se i dalje suočava s lošim vanjskim uvjetima, što je u 2016. zbog smanjenja izvoza i doznaka iz inozemstva doprinijelo relativno slabom rastu BDP-a. Iako je regionalni i globalni rast ubrzao u 2017., i dalje ostaje izložen negativnim rizicima.

| (3) | Fiskalni deficit Gruzije i dalje je znatan, a udio javnog duga u BDP-u raste. Stanje platne bilance u Gruziji i dalje je osjetljivo zbog vrlo velikog deficita tekućeg računa i visokog vanjskog duga. Gruzijske devizne pričuve stabilne su u apsolutnom iznosu, ali su se zbog sve većih potreba za pričuvama smanjile ispod razine koju Međunarodni monetarni fond (MMF) smatra odgovarajućom. Gruzija se i dalje s Unijom prilagođava zahtjevima DCFTA-e. |
| --- | --- |

(3)

Fiskalni deficit Gruzije i dalje je znatan, a udio javnog duga u BDP-u raste. Stanje platne bilance u Gruziji i dalje je osjetljivo zbog vrlo velikog deficita tekućeg računa i visokog vanjskog duga. Gruzijske devizne pričuve stabilne su u apsolutnom iznosu, ali su se zbog sve većih potreba za pričuvama smanjile ispod razine koju Međunarodni monetarni fond (MMF) smatra odgovarajućom. Gruzija se i dalje s Unijom prilagođava zahtjevima DCFTA-e.

| (4) | U tom su kontekstu gruzijske vlasti i MMF u travnju 2017. dogovorili trogodišnji prošireni instrument za financiranje (EFF) u iznosu od 285,3 milijuna USD za razdoblje 2017. - 2020. Izvršni odbor MMF-a odobrio je taj aranžman 12. travnja 2017. Cilj je aranžmana EFF-a poduprijeti program gospodarske reforme koji će Gruziji pomoći pri smanjenju njezine ekonomske slabosti te promicanju većeg i uključivijeg gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

(4)

U tom su kontekstu gruzijske vlasti i MMF u travnju 2017. dogovorili trogodišnji prošireni instrument za financiranje (EFF) u iznosu od 285,3 milijuna USD za razdoblje 2017. - 2020. Izvršni odbor MMF-a odobrio je taj aranžman 12. travnja 2017. Cilj je aranžmana EFF-a poduprijeti program gospodarske reforme koji će Gruziji pomoći pri smanjenju njezine ekonomske slabosti te promicanju većeg i uključivijeg gospodarskog rasta.

| (5) | Imajući u vidu preostale potrebe Gruzije za vanjskim financiranjem, gruzijske su vlasti u lipnju 2017. od Unije zatražile dopunsku makrofinancijsku pomoć. |
| --- | --- |

(5)

Imajući u vidu preostale potrebe Gruzije za vanjskim financiranjem, gruzijske su vlasti u lipnju 2017. od Unije zatražile dopunsku makrofinancijsku pomoć.

| (6) | Od vojnog sukoba s Rusijom iz kolovoza 2008. Gruzija je ostvarila korist od dvaju programa makrofinancijske pomoći koje je Unija donirala na Međunarodnoj donatorskoj konferenciji održanoj u Bruxellesu u listopadu 2008. Prvi od tih programa u iznosu od46 milijuna EUR, u cijelosti u obliku bespovratnih sredstava, proveden je 2009. – 2010. Drugi program, ponovno u iznosu od 46 milijuna EUR, pola u obliku bespovratnih sredstava i pola u obliku zajmova, proveden je u razdoblju 2015. – 2017. Unija je Gruziji na raspolaganje stavila i 610 – 746 milijuna EUR u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2014. – 2020., uključujući potporu proračunu i tehničku pomoć. Osim toga, Gruzija se koristi Fondom za poticanje ulaganja u susjedstvu koji je tijekom razdoblja 2008. – 2017. projektima u Gruziji doprinio s otprilike 86 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(6)

Od vojnog sukoba s Rusijom iz kolovoza 2008. Gruzija je ostvarila korist od dvaju programa makrofinancijske pomoći koje je Unija donirala na Međunarodnoj donatorskoj konferenciji održanoj u Bruxellesu u listopadu 2008. Prvi od tih programa u iznosu od46 milijuna EUR, u cijelosti u obliku bespovratnih sredstava, proveden je 2009. – 2010. Drugi program, ponovno u iznosu od 46 milijuna EUR, pola u obliku bespovratnih sredstava i pola u obliku zajmova, proveden je u razdoblju 2015. – 2017. Unija je Gruziji na raspolaganje stavila i 610 – 746 milijuna EUR u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2014. – 2020., uključujući potporu proračunu i tehničku pomoć. Osim toga, Gruzija se koristi Fondom za poticanje ulaganja u susjedstvu koji je tijekom razdoblja 2008. – 2017. projektima u Gruziji doprinio s otprilike 86 milijuna EUR.

| (7) | Budući da je Gruzija obuhvaćena EPS-om, trebala bi se smatrati državom koja ispunjava uvjete za primanje makrofinancijske pomoći Unije. |
| --- | --- |

(7)

Budući da je Gruzija obuhvaćena EPS-om, trebala bi se smatrati državom koja ispunjava uvjete za primanje makrofinancijske pomoći Unije.

| (8) | Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi biti izvanredni financijski instrument za nevezanu i nenamjensku potporu platnoj bilanci čija je svrha riješiti neposredne potrebe korisnika za vanjskim financiranjem te bi trebala podržati provedbu programa politike koji sadržava snažne mjere neposredne prilagodbe i strukturne reforme za kratkoročno poboljšanje stanja platne bilance. |
| --- | --- |

(8)

Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi biti izvanredni financijski instrument za nevezanu i nenamjensku potporu platnoj bilanci čija je svrha riješiti neposredne potrebe korisnika za vanjskim financiranjem te bi trebala podržati provedbu programa politike koji sadržava snažne mjere neposredne prilagodbe i strukturne reforme za kratkoročno poboljšanje stanja platne bilance.

| (9) | S obzirom na to da u platnoj bilanci Gruzije još uvijek postoji znatan preostali manjak u vanjskom financiranju koji premašuje sredstva koja su osigurali MMF i ostale multilateralne institucije, smatra se da je makrofinancijska pomoć Unije Gruziji, s obzirom na trenutačne iznimne okolnosti, prikladan odgovor na zahtjev Gruzije za potporu gospodarskoj stabilizaciji, u kombinaciji s programom MMF-a. Makrofinancijska pomoć Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu strukturnih reformi u Gruziji, dopunjujući sredstva koja su na raspolaganju u okviru financijskog aranžmana MMF-a. |
| --- | --- |

(9)

S obzirom na to da u platnoj bilanci Gruzije još uvijek postoji znatan preostali manjak u vanjskom financiranju koji premašuje sredstva koja su osigurali MMF i ostale multilateralne institucije, smatra se da je makrofinancijska pomoć Unije Gruziji, s obzirom na trenutačne iznimne okolnosti, prikladan odgovor na zahtjev Gruzije za potporu gospodarskoj stabilizaciji, u kombinaciji s programom MMF-a. Makrofinancijska pomoć Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu strukturnih reformi u Gruziji, dopunjujući sredstva koja su na raspolaganju u okviru financijskog aranžmana MMF-a.

| (10) | Cilj makrofinancijske pomoći Unije trebao bi biti pružanje potpore ponovnoj uspostavi održivog stanja vanjskog financiranja Gruzije čime bi se pružila potpora njezinu gospodarskom i socijalnom razvoju. |
| --- | --- |

(10)

Cilj makrofinancijske pomoći Unije trebao bi biti pružanje potpore ponovnoj uspostavi održivog stanja vanjskog financiranja Gruzije čime bi se pružila potpora njezinu gospodarskom i socijalnom razvoju.

| (11) | Određivanje iznosa makrofinancijske pomoći Unije temelji se na sveobuhvatnoj kvantitativnoj procjeni preostalih potreba Gruzije za vanjskim financiranjem te se pritom uzima u obzir njezina sposobnost financiranja vlastitim sredstvima, ponajprije međunarodne pričuve kojima raspolaže. Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi nadopuniti programe i sredstva koja osiguravaju MMF i Svjetska banka. Pri određivanju iznosa pomoći u obzir se uzimaju i očekivani financijski doprinosi bilateralnih i multilateralnih donatora te potreba za osiguranjem pravedne raspodjele tereta između Unije i drugih donatora, kao i već postojeća primjena drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u Gruziji te dodana vrijednost sveukupnog angažmana Unije. |
| --- | --- |

(11)

Određivanje iznosa makrofinancijske pomoći Unije temelji se na sveobuhvatnoj kvantitativnoj procjeni preostalih potreba Gruzije za vanjskim financiranjem te se pritom uzima u obzir njezina sposobnost financiranja vlastitim sredstvima, ponajprije međunarodne pričuve kojima raspolaže. Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi nadopuniti programe i sredstva koja osiguravaju MMF i Svjetska banka. Pri određivanju iznosa pomoći u obzir se uzimaju i očekivani financijski doprinosi bilateralnih i multilateralnih donatora te potreba za osiguranjem pravedne raspodjele tereta između Unije i drugih donatora, kao i već postojeća primjena drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u Gruziji te dodana vrijednost sveukupnog angažmana Unije.

| (12) | Uzevši u obzir preostale potrebe Gruzije za vanjskim financiranjem, razinu njezina gospodarskog i socijalnog razvoja mjerenog dohotkom po glavi stanovnika države, pojavom siromaštva i razinom zaduženosti, dio pomoći trebao bi se dodijeliti u obliku bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(12)

Uzevši u obzir preostale potrebe Gruzije za vanjskim financiranjem, razinu njezina gospodarskog i socijalnog razvoja mjerenog dohotkom po glavi stanovnika države, pojavom siromaštva i razinom zaduženosti, dio pomoći trebao bi se dodijeliti u obliku bespovratnih sredstava.

| (13) | Komisija bi trebala osigurati pravnu i stvarnu usklađenost makrofinancijske pomoći Unije s ključnim načelima vanjskog djelovanja utvrđenima u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji i ciljevima i mjerama poduzetima u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi trebala osigurati pravnu i stvarnu usklađenost makrofinancijske pomoći Unije s ključnim načelima vanjskog djelovanja utvrđenima u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji i ciljevima i mjerama poduzetima u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije.

| (14) | Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi biti potpora vanjskoj politici Unije prema Gruziji. Službe Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko surađivati tijekom aktivnosti makrofinancijske pomoći kako bi se osigurala usklađenost i dosljednost vanjske politike Unije. |
| --- | --- |

(14)

Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi biti potpora vanjskoj politici Unije prema Gruziji. Službe Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko surađivati tijekom aktivnosti makrofinancijske pomoći kako bi se osigurala usklađenost i dosljednost vanjske politike Unije.

| (15) | Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi biti potpora predanosti Gruzije vrijednostima koje dijeli s Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje, poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva, kao i njezinu predanost načelima otvorene, uređene i poštene trgovine. |
| --- | --- |

(15)

Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi biti potpora predanosti Gruzije vrijednostima koje dijeli s Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje, poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva, kao i njezinu predanost načelima otvorene, uređene i poštene trgovine.

| (16) | Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći Unije Gruzija bi trebala poštovati učinkovite demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav, kao i vladavinu prava te jamčiti poštovanje ljudskih prava. Osim toga, posebni ciljevi makrofinancijske pomoći Unije trebali bi jačati učinkovitost, transparentnost i odgovornost sustava upravljanja javnim financijama u Gruziji te promicati strukturne reforme kojima su ciljevi potpora održivog i uključivog rasta, otvaranje radnih mjesta i fiskalna konsolidacija. Makrofinancijska pomoć Unije Gruziji trebala bi također obuhvaćati mjere potpore provedbi Sporazuma o pridruživanju uključujući DCFTA. Kako bi se posebni ciljevi mogli ispravno ocijeniti, ključno je da se utvrde na provjerljiv i mjerljiv način. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi redovito pratiti ispunjavanje preduvjeta i postizanje tih ciljeva. Ako preduvjet i ciljevi nisu ispunjeni ili ako se ciljevi i načela Sporazuma o pridruživanju općenito zanemaruju, Komisija bi trebala privremeno suspendirati ili ukinuti isplatu makrofinancijske pomoći Unije. |
| --- | --- |

(16)

Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći Unije Gruzija bi trebala poštovati učinkovite demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav, kao i vladavinu prava te jamčiti poštovanje ljudskih prava. Osim toga, posebni ciljevi makrofinancijske pomoći Unije trebali bi jačati učinkovitost, transparentnost i odgovornost sustava upravljanja javnim financijama u Gruziji te promicati strukturne reforme kojima su ciljevi potpora održivog i uključivog rasta, otvaranje radnih mjesta i fiskalna konsolidacija. Makrofinancijska pomoć Unije Gruziji trebala bi također obuhvaćati mjere potpore provedbi Sporazuma o pridruživanju uključujući DCFTA. Kako bi se posebni ciljevi mogli ispravno ocijeniti, ključno je da se utvrde na provjerljiv i mjerljiv način. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi redovito pratiti ispunjavanje preduvjeta i postizanje tih ciljeva. Ako preduvjet i ciljevi nisu ispunjeni ili ako se ciljevi i načela Sporazuma o pridruživanju općenito zanemaruju, Komisija bi trebala privremeno suspendirati ili ukinuti isplatu makrofinancijske pomoći Unije.

| (17) | Kako bi se osigurala učinkovita zaštita financijskih interesa Unije u vezi s makrofinancijskom pomoći Unije, Gruzija bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere za sprečavanje i suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nepravilnosti u vezi s makrofinancijskom pomoći Unije. Nadalje, trebalo bi predvidjeti da Komisija obavlja provjere te da Revizorski sud provodi revizije. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurala učinkovita zaštita financijskih interesa Unije u vezi s makrofinancijskom pomoći Unije, Gruzija bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere za sprečavanje i suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nepravilnosti u vezi s makrofinancijskom pomoći Unije. Nadalje, trebalo bi predvidjeti da Komisija obavlja provjere te da Revizorski sud provodi revizije.

| (18) | Dodjelom makrofinancijske pomoći Unije ne dovode se u pitanje ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća, kao proračunskog tijela. |
| --- | --- |

(18)

Dodjelom makrofinancijske pomoći Unije ne dovode se u pitanje ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća, kao proračunskog tijela.

| (19) | Iznosi makrofinancijske pomoći pružene u obliku bespovratnih sredstava te iznosi potrebnih sredstava za makrofinancijsku pomoć u obliku zajmova trebali bi biti u skladu s odobrenim proračunskim sredstvima predviđenim u višegodišnjem financijskom okviru. |
| --- | --- |

(19)

Iznosi makrofinancijske pomoći pružene u obliku bespovratnih sredstava te iznosi potrebnih sredstava za makrofinancijsku pomoć u obliku zajmova trebali bi biti u skladu s odobrenim proračunskim sredstvima predviđenim u višegodišnjem financijskom okviru.

| (20) | Komisija bi trebala upravljati makrofinancijskom pomoći Unije. Kako bi se osiguralo da Europski parlament i Vijeće mogu pratiti provedbu ove Odluke, Komisija bi ih trebala redovito obavješćivati o razvoju događaja u pogledu pomoći i dostavljati im relevantne dokumente. |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi trebala upravljati makrofinancijskom pomoći Unije. Kako bi se osiguralo da Europski parlament i Vijeće mogu pratiti provedbu ove Odluke, Komisija bi ih trebala redovito obavješćivati o razvoju događaja u pogledu pomoći i dostavljati im relevantne dokumente.

| (21) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Odluke, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(21)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Odluke, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (22) | Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi podlijegati uvjetima gospodarske politike koji će biti utvrđeni u Memorandumu o razumijevanju. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta provedbe te radi učinkovitosti Komisija bi trebala biti ovlaštena pregovarati o tim uvjetima s gruzijskim vlastima uz nadzor odbora predstavnika država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Na temelju te uredbe savjetodavni bi se postupak u pravilu trebao primjenjivati u svim slučajevima osim u onima koji su predviđeni tom uredbom. S obzirom na mogući važan učinak pomoći veće od 90 milijuna EUR, u slučajevima iznad tog praga prikladno je upotrijebiti postupak ispitivanja. S obzirom na iznos makrofinancijske pomoći Unije Gruziji, savjetodavni postupak trebao bi se primjenjivati na donošenje Memoranduma o razumijevanju ili u slučaju smanjenja, obustave ili ukidanja pomoći, |
| --- | --- |

(22)

Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi podlijegati uvjetima gospodarske politike koji će biti utvrđeni u Memorandumu o razumijevanju. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta provedbe te radi učinkovitosti Komisija bi trebala biti ovlaštena pregovarati o tim uvjetima s gruzijskim vlastima uz nadzor odbora predstavnika država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Na temelju te uredbe savjetodavni bi se postupak u pravilu trebao primjenjivati u svim slučajevima osim u onima koji su predviđeni tom uredbom. S obzirom na mogući važan učinak pomoći veće od 90 milijuna EUR, u slučajevima iznad tog praga prikladno je upotrijebiti postupak ispitivanja. S obzirom na iznos makrofinancijske pomoći Unije Gruziji, savjetodavni postupak trebao bi se primjenjivati na donošenje Memoranduma o razumijevanju ili u slučaju smanjenja, obustave ili ukidanja pomoći,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Unija Gruziji stavlja na raspolaganje makrofinancijsku pomoć („makrofinancijska pomoć Unije”) u maksimalnom iznosu od 45 milijuna EUR radi potpore gospodarskoj stabilizaciji i programu opsežnih reformi u Gruziji. Od tog maksimalnog iznosa do 35 milijuna EUR dodjeljuje se u obliku zajmova, a najviše 10 milijuna EUR u obliku bespovratnih sredstava. Dodjela makrofinancijske pomoći Unije podliježe odobrenju proračun Unije za relevantnu godinu od strane Europskog parlamenta i Vijeća. Ta pomoć doprinosi pokrivanju potreba platne bilance Gruzije kao što je određeno programom MMF-a.

2.   U cilju financiranja zajmovne komponente makrofinancijske pomoći Unije Komisija je ovlaštena u ime Unije pozajmiti potrebna sredstva na tržištima kapitala ili od financijskih institucija i dodijeliti ih Gruziji u obliku zajma. Prosječno dospijeće zajma iznosi najviše 15 godina.

3.   Dodjelom makrofinancijske pomoći Unije upravlja Komisija u skladu sa sporazumima ili dogovorima postignutima između MMF-a i Gruzije te s glavnim načelima i ciljevima gospodarskih reformi navedenima u Sporazumu o pridruživanju uključujući DCFTA.

Komisija redovito obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s makrofinancijskom pomoći Unije, uključujući isplate te pomoći, i pravovremeno dostavlja tim institucijama relevantne dokumente.

4.   Makrofinancijska pomoć Unije stavlja se na raspolaganje na razdoblje od dvije i pol godine počevši od prvog dana nakon stupanja na snagu Memoranduma o razumijevanju iz članka 3. stavka 1.

5.   Ako se potrebe Gruzije za financiranjem tijekom razdoblja isplate makrofinancijske pomoći Unije znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija, postupajući u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2., smanjuje iznos pomoći ili tu pomoć suspendira ili ukida.

Članak 2.

1.   Preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći Unije jest da Gruzija poštuje učinkovite demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav, kao i vladavinu prava te da jamči poštovanje ljudskih prava.

2.   Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje prate ispunjavanje preduvjeta iz stavka 1. tijekom cijelog trajanja makrofinancijske pomoći Unije.

3.   Stavci 1. i 2. ovog članka primjenjuju se u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU (4).

Članak 3.

1.   Komisija, u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 7. stavka 2., postiže dogovor s gruzijskim vlastima o jasno određenim uvjetima gospodarske politike i financijskim uvjetima, s naglaskom na strukturne reforme i dobre javne financije na kojima se temelji makrofinancijska pomoć Unije, a ti će uvjeti biti utvrđeni u Memorandumu o razumijevanju („Memorandum o razumijevanju”) u kojem se navodi rok za ispunjenje tih uvjeta. Uvjeti gospodarske politike i financijski uvjeti utvrđeni u Memorandumu o razumijevanju u skladu su sa sporazumima ili dogovorima iz članka 1. stavka 3., uključujući programe makroekonomske prilagodbe i strukturnih reformi koje Gruzija provodi uz potporu MMF-a.

2.   Cilj uvjeta navedenih u stavku 1. ponajprije je jačanje učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti sustava upravljanja javnim financijama u Gruziji, među ostalim i za korištenje makrofinancijske pomoći Unije. Pri određivanju mjera politike također se na odgovarajući način uzimaju u obzir napredak u području uzajamnog otvaranja tržišta, razvoj uređene i poštene trgovine, kao i drugi prioriteti u kontekstu vanjske politike Unije. Komisija redovito prati napredak u ostvarenju tih ciljeva.

3.   Pojedinosti o financijskim uvjetima makrofinancijske pomoći Unije utvrđuju se ugovorom o bespovratnim sredstvima i ugovorom o zajmu koje sklapaju Komisija i gruzijske vlasti.

4.   Komisija redovito provjerava jesu li uvjeti iz članka 4. stavka 3. i dalje ispunjeni, kao i jesu li ekonomske politike Gruzije u skladu s ciljevima makrofinancijske pomoći Unije. Pritom Komisija blisko surađuje s MMF-om i Svjetskom bankom i, prema potrebi, s Europskim parlamentom i Vijećem.

Članak 4.

1.   U skladu s uvjetima iz stavka 3., Komisija stavlja na raspolaganje makrofinancijsku pomoć Unije u dva obroka, pri čemu se svaki sastoji od zajma i bespovratnih sredstava. Iznos svakog obroka utvrđuje se u Memorandumu o razumijevanju.

2.   Za iznos makrofinancijske pomoći Unije u obliku zajmova formiraju se, prema potrebi, rezervacije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (5).

3.   Komisija odlučuje o isplati obroka podložno ispunjenju svih sljedećih uvjeta:

| (a) | preduvjet utvrđen u članku 2. stavku 1.; |
| --- | --- |

(a)

preduvjet utvrđen u članku 2. stavku 1.;

| (b) | stalni zadovoljavajući rezultati provedbe programa politike koji sadržava snažne mjere prilagodbe i mjere strukturne reforme potpomognute nepreventivnim kreditnim aranžmanom s MMF-om; i |
| --- | --- |

(b)

stalni zadovoljavajući rezultati provedbe programa politike koji sadržava snažne mjere prilagodbe i mjere strukturne reforme potpomognute nepreventivnim kreditnim aranžmanom s MMF-om; i

| (c) | zadovoljavajuća provedba uvjeta gospodarske politike i financijskih uvjeta dogovorenih u Memorandumu o razumijevanju. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljavajuća provedba uvjeta gospodarske politike i financijskih uvjeta dogovorenih u Memorandumu o razumijevanju.

Drugi se obrok u načelu isplaćuje najranije tri mjeseca nakon isplate prvog obroka.

4.   Ako uvjeti iz stavka 3. prvog podstavka nisu ispunjeni, Komisija privremeno suspendira ili ukida isplatu makrofinancijske pomoći Unije. U takvim slučajevima Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razlozima te suspenzije ili ukidanja.

5.   Makrofinancijska pomoć Unije isplaćuje se Narodnoj banci Gruzije. Podložno odredbama koje se dogovaraju u Memorandumu o razumijevanju, uključujući potvrdu preostalih potreba za proračunskim financiranjem, sredstva Unije mogu se prenijeti Ministarstvu financija Gruzije kao krajnjem korisniku.

Članak 5.

1.   Poslovi zaduživanja i kreditiranja povezani sa zajmovnom komponentom makrofinancijske pomoći Unije izvršavaju se u eurima s istim datumom valute i ne smiju prouzročiti promjenu dospijeća za Uniju i ne smiju je izložiti valutnim ili kamatnim rizicima ili bilo kakvom drugom komercijalnom riziku.

2.   Ako okolnosti to dopuštaju, a na zahtjev Gruzije, Komisija može poduzeti potrebne korake kako bi osigurala da se u uvjete zajma uključi odredba o prijevremenoj otplati i da se ona podudara s odgovarajućom odredbom iz uvjeta za poslove zaduživanja.

3.   Ako okolnosti dopuštaju poboljšanje kamatne stope na zajam i ako Gruzija to zatraži, Komisija može odlučiti refinancirati cijelo prvotno zaduživanje ili jedan njegov dio, ili može restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Poslovi refinanciranja ili restrukturiranja provode se u skladu sa stavcima 1. i 4. i ne utječu na produženje dospijeća zaduživanja ili povećanje iznosa glavnice nepodmirene na dan refinanciranja ili restrukturiranja.

4.   Sve troškove koji su nastali za Uniju, a koji se odnose na poslove zaduživanja i kreditiranja u skladu s ovom Odlukom, snosi Gruzija.

5.   Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s poslovima iz stavaka 2. i 3.

Članak 6.

1.   Makrofinancijska pomoć Unije provodi se u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 (7).

2.   Provedbom makrofinancijske pomoći Unije upravlja se izravno.

3.   Ugovor o zajmu i ugovor o bespovratnim sredstvima sadržavaju odredbe kojima se:

| (a) | osigurava da Gruzija redovito provjerava jesu li financijska sredstva odobrena iz proračuna Unije pravilno iskorištena, poduzima odgovarajuće mjere radi sprečavanja nepravilnosti i prijevara te, prema potrebi, pokreće pravne postupke radi osiguravanja povrata svih sredstava isplaćenih na temelju ove Odluke koja nisu pravilno iskorištena; |
| --- | --- |

(a)

osigurava da Gruzija redovito provjerava jesu li financijska sredstva odobrena iz proračuna Unije pravilno iskorištena, poduzima odgovarajuće mjere radi sprečavanja nepravilnosti i prijevara te, prema potrebi, pokreće pravne postupke radi osiguravanja povrata svih sredstava isplaćenih na temelju ove Odluke koja nisu pravilno iskorištena;

| (b) | osigurava zaštita financijskih interesa Unije, a posebno predviđanjem posebnih mjera u vezi sa sprečavanjem i suzbijanjem prijevara, korupcije i svih drugih nepravilnosti koje utječu na makrofinancijsku pomoć Unije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (8), Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 (9) te Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10); |
| --- | --- |

(b)

osigurava zaštita financijskih interesa Unije, a posebno predviđanjem posebnih mjera u vezi sa sprečavanjem i suzbijanjem prijevara, korupcije i svih drugih nepravilnosti koje utječu na makrofinancijsku pomoć Unije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (8), Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 (9) te Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10);

| (c) | Komisiju, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara, ili njezine predstavnike izričito ovlašćuje za provedbu provjera, uključujući provjere i inspekcije na terenu; |
| --- | --- |

(c)

Komisiju, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara, ili njezine predstavnike izričito ovlašćuje za provedbu provjera, uključujući provjere i inspekcije na terenu;

| (d) | Komisiju i Revizorski sud izričito ovlašćuje za provođenje revizija tijekom i nakon razdoblja dostupnosti makrofinancijske pomoći Unije, uključujući revizije dokumentacije te revizije na terenu, poput operativnih procjena; i |
| --- | --- |

(d)

Komisiju i Revizorski sud izričito ovlašćuje za provođenje revizija tijekom i nakon razdoblja dostupnosti makrofinancijske pomoći Unije, uključujući revizije dokumentacije te revizije na terenu, poput operativnih procjena; i

| (e) | osigurava da Unija ostvaruje pravo na prijevremenu otplatu zajma i/ili cjelovit povrat bespovratnih sredstava ako se utvrdi, u vezi s upravljanjem makrofinancijskom pomoći Unije, da je Gruzija sudjelovala u bilo kojoj radnji prijevare ili korupcije ili u nekoj drugoj nezakonitoj aktivnosti koja ugrožava financijske interese Unije. |
| --- | --- |

(e)

osigurava da Unija ostvaruje pravo na prijevremenu otplatu zajma i/ili cjelovit povrat bespovratnih sredstava ako se utvrdi, u vezi s upravljanjem makrofinancijskom pomoći Unije, da je Gruzija sudjelovala u bilo kojoj radnji prijevare ili korupcije ili u nekoj drugoj nezakonitoj aktivnosti koja ugrožava financijske interese Unije.

4.   Prije provedbe makrofinancijske pomoći Unije Komisija s pomoću operativne procjene ocjenjuje kvalitetu gruzijskih financijskih propisa, administrativne postupke te mehanizme unutarnje i vanjske kontrole koji su relevantni za takvu pomoć.

Članak 7.

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 8.

1.   Komisija do 30. lipnja svake godine Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o provedbi ove Odluke u prethodnoj godini, zajedno s ocjenom te provedbe. U tom izvješću se:

| (a) | ocjenjuje napredak u provedbi makrofinancijske pomoći Unije; |
| --- | --- |

(a)

ocjenjuje napredak u provedbi makrofinancijske pomoći Unije;

| (b) | procjenjuje gospodarsko stanje i izgledi Gruzije, kao i napredak u provedbi mjera politike iz članka 3. stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

procjenjuje gospodarsko stanje i izgledi Gruzije, kao i napredak u provedbi mjera politike iz članka 3. stavka 1.;

| (c) | navodi poveznica između uvjeta gospodarske politike utvrđenih u Memorandumu o razumijevanju, trenutačne gospodarske i fiskalne uspješnosti Gruzije te odluka Komisije o isplati obroka makrofinancijske pomoći Unije. |
| --- | --- |

(c)

navodi poveznica između uvjeta gospodarske politike utvrđenih u Memorandumu o razumijevanju, trenutačne gospodarske i fiskalne uspješnosti Gruzije te odluka Komisije o isplati obroka makrofinancijske pomoći Unije.

2.   Najkasnije dvije godine nakon isteka razdoblja dostupnosti iz članka 1. stavka 4. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ex post evaluaciji u kojem se procjenjuju rezultati i učinkovitost isplaćene makrofinancijske pomoći Unije te opseg u kojemu se njome pridonijelo ciljevima pomoći.

Članak 9.

Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Strasbourgu 18. travnja 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

L. PAVLOVA

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 12. travnja 2018.

1

(2)  Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (SL L 261, 30.8.2014., str. 4.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o utvrđivanju ustroja i rada Europske službe za vanjsko djelovanje (SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 od 25. svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (SL L 145, 10.6.2009., str. 10.).

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

7

(8)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

8

(9)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

10

---