# Den Europæiske Unions L 83/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 83 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang27. marts 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 83

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang27. marts 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/506 af 26. marts 2018 om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter Pražská šunka (GTS) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/507 af 26. marts 2018 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif | 11 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/508 af 12. december 2017 om mobilisering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på tilvejebringelse af bevillinger i Unionens almindelige budget for 2018 til udbetaling af forskud | 13 |
| | * | Det Europæiske Råds afgørelse (EU) 2018/509 af 22. marts 2018 om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank | 15 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/510 af 26. marts 2018 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 om beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2018) 1942)

   (
  1
  ) | 16 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/506 af 26. marts 2018 om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter Pražská šunka (GTS)

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/507 af 26. marts 2018 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif

11

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/508 af 12. december 2017 om mobilisering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på tilvejebringelse af bevillinger i Unionens almindelige budget for 2018 til udbetaling af forskud

13

*

Det Europæiske Råds afgørelse (EU) 2018/509 af 22. marts 2018 om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank

15

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/510 af 26. marts 2018 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 om beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2018) 1942)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2018) 1942)

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 27.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 83/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/506

af 26. marts 2018

om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter »Pražská šunka« (GTS)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 15, stk. 1, og artikel 52, stk. 3, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tjekkiets ansøgning om registrering af betegnelserne »Пражка шунка« (BG), »Jamón de Praga« (ES), »Pražská šunka« (CS), »Prag Skinke« (DA), »Prager Schinken« (DE), »Praha sink« (ET), »Χοιρομέρι Πράγας« (EL), »Prague Ham« (EN), »Jambon de Prague« (FR), »Praška šunka« (HR), »Prāgas šķiņķis« (LV), »Prahos kumpis« (LT), »Prágai minőségi sonka« (HU), »Perżut ta' Praga« (MT), »Praagse Ham« (NL), »Szynka Praska« (PL), »Fiambre de Praga« (PT), »Jambon de Praga« (RO), »Pražská šunka« (SK), »Praška šunka« (SL), »Prahalainen kinkku« (FI) og »Pragskinka« (SV) som garanteret traditionel specialitet (GTS) er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012. Betegnelsen »Pražská šunka« henviser til et skinkeprodukt i følgende tre varianter: »Pražská šunka« med ben, »Pražská šunka« uden ben og »Pražská šunka« på dåse. |
| --- | --- |

(1)

Tjekkiets ansøgning om registrering af betegnelserne »Пражка шунка« (BG), »Jamón de Praga« (ES), »Pražská šunka« (CS), »Prag Skinke« (DA), »Prager Schinken« (DE), »Praha sink« (ET), »Χοιρομέρι Πράγας« (EL), »Prague Ham« (EN), »Jambon de Prague« (FR), »Praška šunka« (HR), »Prāgas šķiņķis« (LV), »Prahos kumpis« (LT), »Prágai minőségi sonka« (HU), »Perżut ta' Praga« (MT), »Praagse Ham« (NL), »Szynka Praska« (PL), »Fiambre de Praga« (PT), »Jambon de Praga« (RO), »Pražská šunka« (SK), »Praška šunka« (SL), »Prahalainen kinkku« (FI) og »Pragskinka« (SV) som garanteret traditionel specialitet (GTS) er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012. Betegnelsen »Pražská šunka« henviser til et skinkeprodukt i følgende tre varianter: »Pražská šunka« med ben, »Pražská šunka« uden ben og »Pražská šunka« på dåse.

| (2) | En ansøgning om registrering af betegnelsen »Pražská šunka« sammen med andre sproglige variationer heraf blev allerede offentliggjort i 2012 (3). Østrig, Italien, Tyskland og Slovakiet fremsatte indsigelse. Tjekkiet nåede frem til en aftale med samtlige af indsigerne med undtagelse af Slovakiet. Derefter offentliggjorde Kommissionen på ny varespecifikationen, der havde undergået væsentlige ændringer for delvis at tage hensyn til de af Slovakiet fremsatte påstande og bemærkninger. |
| --- | --- |

(2)

En ansøgning om registrering af betegnelsen »Pražská šunka« sammen med andre sproglige variationer heraf blev allerede offentliggjort i 2012 (3). Østrig, Italien, Tyskland og Slovakiet fremsatte indsigelse. Tjekkiet nåede frem til en aftale med samtlige af indsigerne med undtagelse af Slovakiet. Derefter offentliggjorde Kommissionen på ny varespecifikationen, der havde undergået væsentlige ændringer for delvis at tage hensyn til de af Slovakiet fremsatte påstande og bemærkninger.

| (3) | Kommissionen modtog den 18. juli 2016 meddelelse om indsigelse fra Slovakiet, den 16. august 2016 fra Serbien og den 17. august 2016 fra Østrig. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen modtog den 18. juli 2016 meddelelse om indsigelse fra Slovakiet, den 16. august 2016 fra Serbien og den 17. august 2016 fra Østrig.

| (4) | Den 14. september 2016 modtog den en begrundet indsigelse fra Slovakiet, den 12. oktober 2016 fra Serbien og den 19. oktober 2016 fra Østrig. |
| --- | --- |

(4)

Den 14. september 2016 modtog den en begrundet indsigelse fra Slovakiet, den 12. oktober 2016 fra Serbien og den 19. oktober 2016 fra Østrig.

| (5) | Østrigs indsigelse kunne ikke videreføres. I overensstemmelse med artikel 51, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012 kontrollerer Kommissionen kun, om den begrundede indsigelse kan antages, såfremt denne er modtaget inden fristen på to måneder fra modtagelsen af den dertil knyttede meddelelse om indsigelse, hvilket ikke var tilfældet for den begrundede indsigelse fra Østrig. |
| --- | --- |

(5)

Østrigs indsigelse kunne ikke videreføres. I overensstemmelse med artikel 51, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012 kontrollerer Kommissionen kun, om den begrundede indsigelse kan antages, såfremt denne er modtaget inden fristen på to måneder fra modtagelsen af den dertil knyttede meddelelse om indsigelse, hvilket ikke var tilfældet for den begrundede indsigelse fra Østrig.

| (6) | Efter at have behandlet de begrundede indsigelser fra henholdsvis Serbien og Slovakiet og fundet, at de kunne antages, jf. artikel 51, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012, opfordrede Kommissionen ved brev af den 8. november 2016 Tjekkiet og Slovakiet og ved brev af den 2. december 2016 Tjekkiet og Serbien til at føre drøftelser med henblik på at nå frem til en aftale. |
| --- | --- |

(6)

Efter at have behandlet de begrundede indsigelser fra henholdsvis Serbien og Slovakiet og fundet, at de kunne antages, jf. artikel 51, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012, opfordrede Kommissionen ved brev af den 8. november 2016 Tjekkiet og Slovakiet og ved brev af den 2. december 2016 Tjekkiet og Serbien til at føre drøftelser med henblik på at nå frem til en aftale.

| (7) | Der blev indgået en aftale mellem Tjekkiet og Serbien. De aftalte, at betegnelsen også bør beskyttes på serbisk med både kyrilliske og latinske bogstaver, dvs. »Praška šunka«/»Прашка шунка« (RS), samt at Serbien bør indrømmes en overgangsperiode på tre år til anvendelse af den beskyttede betegnelse på produkter, der ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen for »Pražská šunka«. |
| --- | --- |

(7)

Der blev indgået en aftale mellem Tjekkiet og Serbien. De aftalte, at betegnelsen også bør beskyttes på serbisk med både kyrilliske og latinske bogstaver, dvs. »Praška šunka«/»Прашка шунка« (RS), samt at Serbien bør indrømmes en overgangsperiode på tre år til anvendelse af den beskyttede betegnelse på produkter, der ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen for »Pražská šunka«.

| (8) | Kommissionen vurderer, at indholdet af aftalen ikke er i strid med hverken forordning (EU) nr. 1151/2012 eller EU-retten. Artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012, ifølge hvilken Kommissionen har beføjelse til at indrømme en overgangsperiode på tre år eller længere for anvendelsen af beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser, der er i strid med artikel 13, stk. 1, i samme forordning, kan også anvendes analogt på garanterede traditionelle specialiteter (4). Eftersom denne forordning kun finder anvendelse på EU's område, må en sådan overgangsperiode dog kun vedrøre produkter, der importeres til EU fra Serbien, og som ville blive markedsført i EU med den beskyttede betegnelse, selv om de ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen. Sådanne produkter bør dog ikke markedsføres i EU med hverken benævnelsen »garanteret traditionel specialitet«, forkortelsen »GTS« eller det tilknyttede EU-logo. Efter tilføjelsen af den serbiske sprogversion på listen over registrerede betegnelser bør den konsoliderede udgave af varespecifikationen offentliggøres til orientering. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen vurderer, at indholdet af aftalen ikke er i strid med hverken forordning (EU) nr. 1151/2012 eller EU-retten. Artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012, ifølge hvilken Kommissionen har beføjelse til at indrømme en overgangsperiode på tre år eller længere for anvendelsen af beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser, der er i strid med artikel 13, stk. 1, i samme forordning, kan også anvendes analogt på garanterede traditionelle specialiteter (4). Eftersom denne forordning kun finder anvendelse på EU's område, må en sådan overgangsperiode dog kun vedrøre produkter, der importeres til EU fra Serbien, og som ville blive markedsført i EU med den beskyttede betegnelse, selv om de ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen. Sådanne produkter bør dog ikke markedsføres i EU med hverken benævnelsen »garanteret traditionel specialitet«, forkortelsen »GTS« eller det tilknyttede EU-logo. Efter tilføjelsen af den serbiske sprogversion på listen over registrerede betegnelser bør den konsoliderede udgave af varespecifikationen offentliggøres til orientering.

| (9) | Der blev derimod ikke indgået en aftale mellem Tjekkiet og Slovakiet inden for den fastsatte frist. Kommissionen bør derfor under hensyntagen til resultaterne af disse drøftelser træffe afgørelse om registreringen, jf. proceduren i artikel 52, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(9)

Der blev derimod ikke indgået en aftale mellem Tjekkiet og Slovakiet inden for den fastsatte frist. Kommissionen bør derfor under hensyntagen til resultaterne af disse drøftelser træffe afgørelse om registreringen, jf. proceduren i artikel 52, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (10) | De hovedargumenter, der er fremsat af Slovakiet i den begrundede indsigelse og i drøftelserne med Tjekkiet, kan sammenfattes som følger: |
| --- | --- |

(10)

De hovedargumenter, der er fremsat af Slovakiet i den begrundede indsigelse og i drøftelserne med Tjekkiet, kan sammenfattes som følger:

| (11) | Som første begrundelse for indsigelsen fremfører Slovakiet, at registrering af betegnelsen ville være uforenelig med bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012. Slovakiet hævder, at produktionsmetoden i varespecifikationen for udbenet »Pražská šunka« ikke er »traditionel«, idet den kun har været anvendt siden 1993 (efter at Tjekkoslovakiet blev opdelt i henholdsvis Tjekkiet og Slovakiet), og at der endnu ikke er gået 30 år. Før 1993 blev »Pražská šunka« fremstillet i henhold til de tjekkoslovakiske statslige normer (ČSN), hvorved der var fastsat fælles regler for fremstilling, forsyning, emballage, transport, opbevaring og kontrol af kødprodukter i Tjekkoslovakiet, som blev anvendt på hele det tjekkoslovakiske område, og ifølge hvilke den produktionsmetode, der indgår i varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka« uden ben, ikke var tilladt. Ifølge artikel 18 i forordning (EU) nr. 1151/2012 kan en betegnelse registreres som garanteret traditionel specialitet, hvis produktionsmetoden svarer til den traditionelle praksis, eller hvis der anvendes de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt, mens der ved »traditionel« forstås påvist brug i en periode på mindst 30 år, jf. den i artikel 3, stk. 3, i nævnte forordning omhandlede definition. På baggrund af ovenstående svarer produktionsmetoden for den garanterede traditionelle specialitet udbenet »Pražská šunka« ikke til den traditionelle praksis, jf. artikel 18 i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(11)

Som første begrundelse for indsigelsen fremfører Slovakiet, at registrering af betegnelsen ville være uforenelig med bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012. Slovakiet hævder, at produktionsmetoden i varespecifikationen for udbenet »Pražská šunka« ikke er »traditionel«, idet den kun har været anvendt siden 1993 (efter at Tjekkoslovakiet blev opdelt i henholdsvis Tjekkiet og Slovakiet), og at der endnu ikke er gået 30 år. Før 1993 blev »Pražská šunka« fremstillet i henhold til de tjekkoslovakiske statslige normer (ČSN), hvorved der var fastsat fælles regler for fremstilling, forsyning, emballage, transport, opbevaring og kontrol af kødprodukter i Tjekkoslovakiet, som blev anvendt på hele det tjekkoslovakiske område, og ifølge hvilke den produktionsmetode, der indgår i varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka« uden ben, ikke var tilladt. Ifølge artikel 18 i forordning (EU) nr. 1151/2012 kan en betegnelse registreres som garanteret traditionel specialitet, hvis produktionsmetoden svarer til den traditionelle praksis, eller hvis der anvendes de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt, mens der ved »traditionel« forstås påvist brug i en periode på mindst 30 år, jf. den i artikel 3, stk. 3, i nævnte forordning omhandlede definition. På baggrund af ovenstående svarer produktionsmetoden for den garanterede traditionelle specialitet udbenet »Pražská šunka« ikke til den traditionelle praksis, jf. artikel 18 i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (12) | Slovakiet hævder endvidere, at kravet vedrørende produktets »særlige karakter«, som defineret i artikel 3, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1151/2012, ikke opfyldes. |
| --- | --- |

(12)

Slovakiet hævder endvidere, at kravet vedrørende produktets »særlige karakter«, som defineret i artikel 3, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1151/2012, ikke opfyldes.

| (13) | Som anden begrundelse for indsigelsen fremfører Slovakiet, at betegnelsen »Pražská šunka« bør betragtes som en artsbetegnelse, dvs. at den er blevet den almindelige betegnelse for produktet i EU. Dette afspejles i antallet af indsigelser mod registreringen af betegnelsen; den omstændighed, at samme betegnelse anvendes til markedsføring af det samme eller lignende produkter i flere forskellige lande viser, at det er en artsbetegnelse. |
| --- | --- |

(13)

Som anden begrundelse for indsigelsen fremfører Slovakiet, at betegnelsen »Pražská šunka« bør betragtes som en artsbetegnelse, dvs. at den er blevet den almindelige betegnelse for produktet i EU. Dette afspejles i antallet af indsigelser mod registreringen af betegnelsen; den omstændighed, at samme betegnelse anvendes til markedsføring af det samme eller lignende produkter i flere forskellige lande viser, at det er en artsbetegnelse.

| (14) | Som tredje begrundelse for indsigelsen fremfører Slovakiet, at anvendelsen af den betegnelse, der ønskes registreret, er lovlig, velkendt og af økonomisk betydning for lignende landbrugsprodukter og fødevarer i Slovakiet. De slovakiske forbrugere kender og køber »Pražská šunka« som et tilberedt produkt i kunsttarme af polyamid. Den udbenede variant af »Pražská šunka«, der beskrives i forslaget, er ukendt blandt slovakiske forbrugere. Ifølge oplysningerne fra de enkelte producenter i Slovakiet fremstilles der på nuværende tidspunkt mindst 1 208 ton »Pražská šunka« om året. En tilpasning eller omdøbning af produktet ville medføre betydelige tab af indtægter for de slovakiske producenter, hovedsagligt fordi det ville medføre en kraftig prisstigning på mellem 45 og 92 % afhængigt af type og kvalitetskategori. Ifølge varespecifikationen for alle tre varianter af den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka« skal kødet have et minimumsindhold af rent muskelprotein på 16 vægtprocent, hvorimod denne procentsats må være lavere i Slovakiet. I henhold til slovakisk lovgivning må »Pražská šunka« markedsføres i tre forskellige skinkekategorier, der er baseret på forskellige procentsatser for minimumsindholdet af rent muskelprotein i vægtprocent: specialskinke (16 vægtprocent), udvalgt skinke (13 vægtprocent) og standardskinke (10 vægtprocent). Derfor ville udvalgt skinke og standardskinke i Slovakiet ikke længere kunne markedsføres med den registrerede betegnelse. Ud over denne prisstigning indgår udgifterne til anskaffelse af forme til fremstilling af udbenet »Pražská šunka« også i tabet af indtægter, eftersom denne teknologi ikke anvendes til produktion af »Pražská šunka« i Slovakiet (hvor der anvendes kunsttarme af polyamid). Anskaffelsen af disse forme ville indebære omkostninger på 70 EUR pr. enhed for skinke med en vægt på omkring 5 kg, dvs. 14 000 EUR for at producere 1 ton færdigt produkt. Udformningen af »Pražská šunka« ved hjælp af film/plastfolie i modsætning til i kunsttarme af polyamid ville ligeledes medføre øgede omkostninger til anskaffelse af plastfolie og manuelt arbejde på i alt mindst 50 EUR/ton færdigt produkt. |
| --- | --- |

(14)

Som tredje begrundelse for indsigelsen fremfører Slovakiet, at anvendelsen af den betegnelse, der ønskes registreret, er lovlig, velkendt og af økonomisk betydning for lignende landbrugsprodukter og fødevarer i Slovakiet. De slovakiske forbrugere kender og køber »Pražská šunka« som et tilberedt produkt i kunsttarme af polyamid. Den udbenede variant af »Pražská šunka«, der beskrives i forslaget, er ukendt blandt slovakiske forbrugere. Ifølge oplysningerne fra de enkelte producenter i Slovakiet fremstilles der på nuværende tidspunkt mindst 1 208 ton »Pražská šunka« om året. En tilpasning eller omdøbning af produktet ville medføre betydelige tab af indtægter for de slovakiske producenter, hovedsagligt fordi det ville medføre en kraftig prisstigning på mellem 45 og 92 % afhængigt af type og kvalitetskategori. Ifølge varespecifikationen for alle tre varianter af den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka« skal kødet have et minimumsindhold af rent muskelprotein på 16 vægtprocent, hvorimod denne procentsats må være lavere i Slovakiet. I henhold til slovakisk lovgivning må »Pražská šunka« markedsføres i tre forskellige skinkekategorier, der er baseret på forskellige procentsatser for minimumsindholdet af rent muskelprotein i vægtprocent: specialskinke (16 vægtprocent), udvalgt skinke (13 vægtprocent) og standardskinke (10 vægtprocent). Derfor ville udvalgt skinke og standardskinke i Slovakiet ikke længere kunne markedsføres med den registrerede betegnelse. Ud over denne prisstigning indgår udgifterne til anskaffelse af forme til fremstilling af udbenet »Pražská šunka« også i tabet af indtægter, eftersom denne teknologi ikke anvendes til produktion af »Pražská šunka« i Slovakiet (hvor der anvendes kunsttarme af polyamid). Anskaffelsen af disse forme ville indebære omkostninger på 70 EUR pr. enhed for skinke med en vægt på omkring 5 kg, dvs. 14 000 EUR for at producere 1 ton færdigt produkt. Udformningen af »Pražská šunka« ved hjælp af film/plastfolie i modsætning til i kunsttarme af polyamid ville ligeledes medføre øgede omkostninger til anskaffelse af plastfolie og manuelt arbejde på i alt mindst 50 EUR/ton færdigt produkt.

| (15) | Ydermere er tre slovakiske producenter indehavere af varemærker for »Pražská šunka«, og de risikerer at miste retten til anvendelse deraf. |
| --- | --- |

(15)

Ydermere er tre slovakiske producenter indehavere af varemærker for »Pražská šunka«, og de risikerer at miste retten til anvendelse deraf.

| (16) | Ud over at fremsætte ovennævnte begrundelser foreslår Slovakiet, at der, såfremt Kommissionen uanset de fremsatte indsigelser skulle beslutte at registrere betegnelsen, kan tages hensyn til artikel 18, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012 ved at betegnelsen »Pražská šunka« ledsages af anprisningen »fremstillet efter traditionen i Tjekkiet«. Alternativt kunne betegnelsen ændres til »Traditionel Pražská šunka«. |
| --- | --- |

(16)

Ud over at fremsætte ovennævnte begrundelser foreslår Slovakiet, at der, såfremt Kommissionen uanset de fremsatte indsigelser skulle beslutte at registrere betegnelsen, kan tages hensyn til artikel 18, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012 ved at betegnelsen »Pražská šunka« ledsages af anprisningen »fremstillet efter traditionen i Tjekkiet«. Alternativt kunne betegnelsen ændres til »Traditionel Pražská šunka«.

| (17) | Kommissionen har i lyset af bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012 og under hensyn til resultaterne af drøftelserne mellem den ansøgende og den indsigende part vurderet argumenterne i den begrundede indsigelse fra Slovakiet og konkluderet, at betegnelsen »Pražská šunka« bør registreres. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har i lyset af bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012 og under hensyn til resultaterne af drøftelserne mellem den ansøgende og den indsigende part vurderet argumenterne i den begrundede indsigelse fra Slovakiet og konkluderet, at betegnelsen »Pražská šunka« bør registreres.

| (18) | Hvad angår den første begrundelse for indsigelsen, har Tjekkiet præciseret, at »Pražská šunka« allerede inden 1993 ikke var omfattet af de tjekkoslovakiske statslige normer (ČSN). I den del af Tjekkoslovakiet, der i dag er Tjekkiet, blev »Pražská šunka« fremstillet i overensstemmelse med de »teknisk-økonomiske normer«, som blev fastsat af den tjekkiske afdeling af »Masný průmysl« (aktiviteter i kødindustrien). Sidst i 1970'erne blev der fremstillet delvis konserveret (pasteuriseret) udbenet »Pražská šunka« på flere fabrikker i Tjekkoslovakiet på det område, der i dag er Tjekkiet, i det store og hele i henhold til elementerne i varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet udbenet »Pražská šunka«: pasteurisering, anvendelse af forme for at opnå en oval form, røgning samt anvendelse af svinespæk eller svinespæk og svær som et dekorativt lag. |
| --- | --- |

(18)

Hvad angår den første begrundelse for indsigelsen, har Tjekkiet præciseret, at »Pražská šunka« allerede inden 1993 ikke var omfattet af de tjekkoslovakiske statslige normer (ČSN). I den del af Tjekkoslovakiet, der i dag er Tjekkiet, blev »Pražská šunka« fremstillet i overensstemmelse med de »teknisk-økonomiske normer«, som blev fastsat af den tjekkiske afdeling af »Masný průmysl« (aktiviteter i kødindustrien). Sidst i 1970'erne blev der fremstillet delvis konserveret (pasteuriseret) udbenet »Pražská šunka« på flere fabrikker i Tjekkoslovakiet på det område, der i dag er Tjekkiet, i det store og hele i henhold til elementerne i varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet udbenet »Pražská šunka«: pasteurisering, anvendelse af forme for at opnå en oval form, røgning samt anvendelse af svinespæk eller svinespæk og svær som et dekorativt lag.

| (19) | Ydermere er det samme produkt, dvs. delvis konserveret udbenet »Pražská šunka«, gennem årtier blevet fremstillet i andre lande som f.eks. Østrig og Tyskland. I lyset af ovenstående bør det konkluderes, at udbenet »Pražská šunka« og den dertil knyttede produktionsmetode stemmer overens med den traditionelle praksis, der er blevet anvendt i mere end 30 år. |
| --- | --- |

(19)

Ydermere er det samme produkt, dvs. delvis konserveret udbenet »Pražská šunka«, gennem årtier blevet fremstillet i andre lande som f.eks. Østrig og Tyskland. I lyset af ovenstående bør det konkluderes, at udbenet »Pražská šunka« og den dertil knyttede produktionsmetode stemmer overens med den traditionelle praksis, der er blevet anvendt i mere end 30 år.

| (20) | Det er ikke et krav, at et produkt skal have en særlig karakter, for at betegnelsen kan registreres som GTS. I artikel 19, stk. 1, litra b), henvises der til »særlig karakter« som et af elementerne af en given varespecifikation, og produktets særlige karakter er tilstrækkeligt beskrevet for så vidt angår alle tre varianter, der indgår i varespecifikationen. |
| --- | --- |

(20)

Det er ikke et krav, at et produkt skal have en særlig karakter, for at betegnelsen kan registreres som GTS. I artikel 19, stk. 1, litra b), henvises der til »særlig karakter« som et af elementerne af en given varespecifikation, og produktets særlige karakter er tilstrækkeligt beskrevet for så vidt angår alle tre varianter, der indgår i varespecifikationen.

| (21) | Hvad angår den anden begrundelse for indsigelsen, giver det ingen anledning til at konkludere, at betegnelsen er blevet en artsbetegnelse. Slovakiet har ikke givet nogen begrundelse, der gør det muligt at nå til en sådan konklusion. Den omstændighed, at et sådant produkt produceres i flere lande i Europa kan ikke i sig selv give anledning til at konkludere, at betegnelsen er blevet en artsbetegnelse. Under alle omstændigheder berettiger anvendelsen som artsbetegnelse ikke som sådan at fremsætte indsigelse mod registrering som GTS. GTS'er kan lovligt produceres hvor som helst, forudsat at betingelserne i varespecifikationen overholdes. |
| --- | --- |

(21)

Hvad angår den anden begrundelse for indsigelsen, giver det ingen anledning til at konkludere, at betegnelsen er blevet en artsbetegnelse. Slovakiet har ikke givet nogen begrundelse, der gør det muligt at nå til en sådan konklusion. Den omstændighed, at et sådant produkt produceres i flere lande i Europa kan ikke i sig selv give anledning til at konkludere, at betegnelsen er blevet en artsbetegnelse. Under alle omstændigheder berettiger anvendelsen som artsbetegnelse ikke som sådan at fremsætte indsigelse mod registrering som GTS. GTS'er kan lovligt produceres hvor som helst, forudsat at betingelserne i varespecifikationen overholdes.

| (22) | Slovakiet anfører som tredje begrundelse for indsigelsen, at anvendelsen af betegnelsen er lovlig, velkendt og af økonomisk betydning for lignende landbrugsprodukter og fødevarer i Slovakiet. Kommissionen anerkender disse omstændigheder. Den mener dog for det første, at den grundlæggende årsag til, at produktet, der fremstilles i Slovakiet, ikke kan omfattes af varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka«, er, at Slovakiet har ændret produktets opskrift og udformning, efter at både Tjekkiet og Slovakiet opnåede uafhængighed, dvs. efter den 1. januar 1993. De slovakiske myndigheder har oplyst, at dekretet om oprettelse af de tre kategorier, dvs. 1) specialskinke, 2) udvalgt skinke og 3) standardskinke (baseret på et minimumsindhold af rent muskelprotein i vægtprocent på henholdsvis 16 vægtprocent, 13 vægtprocent og 10 vægtprocent), blev vedtaget af både det slovakiske landbrugsministerium og det slovakiske sundhedsministerium den 18. august 2005. Før denne dato var der krav om et minimumsindhold af rent muskelprotein på 18 vægtprocent. 100 % af »Pražská šunka«, der fremstilles i Slovakiet med et minimumsindhold af rent muskelprotein på 18 vægtprocent, ville være blevet anerkendt som GTS med betegnelsen »Pražská šunka«. De slovakiske myndigheder har også oplyst, at udformningen af produktet samtidig blev ændret, i og med at man i produktionsmetoden gik bort fra anvendelse af forme og varmebehandling og helt erstattede disse med at fylde produktet på kunsttarme af polyamid. Selv om Slovakiet anfører, at produktionen af »Pražská šunka« også blev videreudviklet i Tjekkiet efter dets uafhængighed, fremgår det klart, at det er i Slovakiet, at produktionsmetoden for »Pražská šunka« er blevet ændret på væsentlig og bemærkelsesværdig vis. For det andet har Tjekkiet i væsentlig grad lempet kravene i varespecifikationen i forhold til den oprindelige varespecifikation, der blev offentliggjort i 2010, med det formål at inddrage det største antal forskellige produktionsmetoder, og landet har dermed ansøgt om registrering af en vidt udbredt og fælles GTS. Med undtagelse af Slovakiet nåede alle parter, hvis indsigelse kunne antages, frem til en aftale i løbet af de to indsigelsesprocedurer. For det tredje lader det til, at beregningen af de omkostninger, der ville være forbundet med tilpasning af produktionsmetoderne i henhold til varespecifikationen for GTS'en »Pražská šunka«, ikke tager hensyn til, at metalformene kan genanvendes over en længere periode. For det fjerde er anvendelsen af forme ikke obligatorisk, eftersom der findes alternativer. F.eks. må der anvendes plastfolie. Derudover synes 50 EUR/ton færdigt produkt til anskaffelse af plastfolie og manuelt arbejde ikke at udgøre en uforholdsmæssig stor omkostning. |
| --- | --- |

(22)

Slovakiet anfører som tredje begrundelse for indsigelsen, at anvendelsen af betegnelsen er lovlig, velkendt og af økonomisk betydning for lignende landbrugsprodukter og fødevarer i Slovakiet. Kommissionen anerkender disse omstændigheder. Den mener dog for det første, at den grundlæggende årsag til, at produktet, der fremstilles i Slovakiet, ikke kan omfattes af varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka«, er, at Slovakiet har ændret produktets opskrift og udformning, efter at både Tjekkiet og Slovakiet opnåede uafhængighed, dvs. efter den 1. januar 1993. De slovakiske myndigheder har oplyst, at dekretet om oprettelse af de tre kategorier, dvs. 1) specialskinke, 2) udvalgt skinke og 3) standardskinke (baseret på et minimumsindhold af rent muskelprotein i vægtprocent på henholdsvis 16 vægtprocent, 13 vægtprocent og 10 vægtprocent), blev vedtaget af både det slovakiske landbrugsministerium og det slovakiske sundhedsministerium den 18. august 2005. Før denne dato var der krav om et minimumsindhold af rent muskelprotein på 18 vægtprocent. 100 % af »Pražská šunka«, der fremstilles i Slovakiet med et minimumsindhold af rent muskelprotein på 18 vægtprocent, ville være blevet anerkendt som GTS med betegnelsen »Pražská šunka«. De slovakiske myndigheder har også oplyst, at udformningen af produktet samtidig blev ændret, i og med at man i produktionsmetoden gik bort fra anvendelse af forme og varmebehandling og helt erstattede disse med at fylde produktet på kunsttarme af polyamid. Selv om Slovakiet anfører, at produktionen af »Pražská šunka« også blev videreudviklet i Tjekkiet efter dets uafhængighed, fremgår det klart, at det er i Slovakiet, at produktionsmetoden for »Pražská šunka« er blevet ændret på væsentlig og bemærkelsesværdig vis. For det andet har Tjekkiet i væsentlig grad lempet kravene i varespecifikationen i forhold til den oprindelige varespecifikation, der blev offentliggjort i 2010, med det formål at inddrage det største antal forskellige produktionsmetoder, og landet har dermed ansøgt om registrering af en vidt udbredt og fælles GTS. Med undtagelse af Slovakiet nåede alle parter, hvis indsigelse kunne antages, frem til en aftale i løbet af de to indsigelsesprocedurer. For det tredje lader det til, at beregningen af de omkostninger, der ville være forbundet med tilpasning af produktionsmetoderne i henhold til varespecifikationen for GTS'en »Pražská šunka«, ikke tager hensyn til, at metalformene kan genanvendes over en længere periode. For det fjerde er anvendelsen af forme ikke obligatorisk, eftersom der findes alternativer. F.eks. må der anvendes plastfolie. Derudover synes 50 EUR/ton færdigt produkt til anskaffelse af plastfolie og manuelt arbejde ikke at udgøre en uforholdsmæssig stor omkostning.

| (23) | Endvidere bør varemærker, der er ansøgt om, som er registreret, eller som har vundet hævd, for så vidt denne mulighed er hjemlet i lovgivningen, i god tro på Unionens område før den dato, hvor ansøgningen om beskyttelse af en betegnelse indgives til Kommissionen, fortsat kunne anvendes og fornyes for det pågældende produkt uanset registreringen af betegnelsen, jf. artikel 43 i forordning (EU) nr. 1151/2012 og analogt ved anvendelse af bestemmelserne for beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser. Varemærker, der er ansøgt om, som er registreret, eller som har vundet hævd, for så vidt denne mulighed er hjemlet i Unionens eller den slovakiske lovgivning, i god tro før den dato, hvor ansøgningen om beskyttelse af betegnelsen »Pražská šunka« som GTS blev indgivet til Kommissionen, berøres ikke af nævnte ansøgning. |
| --- | --- |

(23)

Endvidere bør varemærker, der er ansøgt om, som er registreret, eller som har vundet hævd, for så vidt denne mulighed er hjemlet i lovgivningen, i god tro på Unionens område før den dato, hvor ansøgningen om beskyttelse af en betegnelse indgives til Kommissionen, fortsat kunne anvendes og fornyes for det pågældende produkt uanset registreringen af betegnelsen, jf. artikel 43 i forordning (EU) nr. 1151/2012 og analogt ved anvendelse af bestemmelserne for beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser. Varemærker, der er ansøgt om, som er registreret, eller som har vundet hævd, for så vidt denne mulighed er hjemlet i Unionens eller den slovakiske lovgivning, i god tro før den dato, hvor ansøgningen om beskyttelse af betegnelsen »Pražská šunka« som GTS blev indgivet til Kommissionen, berøres ikke af nævnte ansøgning.

| (24) | I lyset af ovenstående er de omstændigheder, som Slovakiet gør indsigelse imod for så vidt angår den lovlige, velkendte og økonomisk betydningsfulde anvendelse af betegnelsen i Slovakiet, også hvad angår varemærker, ikke tilstrækkelige til at begrunde en afvisning af Tjekkiets ansøgning om registrering. Hvad angår de resterende forslag, der er fremsat af Slovakiet, mener Kommissionen i lyset af ovenstående, at det ikke er hensigtsmæssigt at fastsætte, at den registrerede betegnelse »Pražská šunka« GTS, ledsages af anprisningen »fremstillet efter traditionen i Tjekkiet« med det formål at slovakisk »Pražská šunka« ville kunne markedsføres på grundlag af slovakisk tradition uden at opfylde bestemmelserne i varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka«. Slovakiet har rent faktisk ikke dokumenteret, at der findes en alternativ slovakisk tradition for fremstilling af produktet med betegnelsen »Pražská šunka«. Endvidere vil varespecifikationen for den registrerede betegnelse efter de to indsigelsesprocedurer ikke længere henvise til en særlig »tjekkisk tradition«, men primært en tradition, der er fælles for flere EU-medlemsstater og tredjelande. |
| --- | --- |

(24)

I lyset af ovenstående er de omstændigheder, som Slovakiet gør indsigelse imod for så vidt angår den lovlige, velkendte og økonomisk betydningsfulde anvendelse af betegnelsen i Slovakiet, også hvad angår varemærker, ikke tilstrækkelige til at begrunde en afvisning af Tjekkiets ansøgning om registrering. Hvad angår de resterende forslag, der er fremsat af Slovakiet, mener Kommissionen i lyset af ovenstående, at det ikke er hensigtsmæssigt at fastsætte, at den registrerede betegnelse »Pražská šunka« GTS, ledsages af anprisningen »fremstillet efter traditionen i Tjekkiet« med det formål at slovakisk »Pražská šunka« ville kunne markedsføres på grundlag af slovakisk tradition uden at opfylde bestemmelserne i varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka«. Slovakiet har rent faktisk ikke dokumenteret, at der findes en alternativ slovakisk tradition for fremstilling af produktet med betegnelsen »Pražská šunka«. Endvidere vil varespecifikationen for den registrerede betegnelse efter de to indsigelsesprocedurer ikke længere henvise til en særlig »tjekkisk tradition«, men primært en tradition, der er fælles for flere EU-medlemsstater og tredjelande.

| (25) | Forslaget om at ændre betegnelsen til »Traditionel Pražská šunka« indebærer, at proceduren skal starte helt forfra, hvilket er uforholdsmæssigt i betragtning af de dertil knyttede berettigede forventninger. |
| --- | --- |

(25)

Forslaget om at ændre betegnelsen til »Traditionel Pražská šunka« indebærer, at proceduren skal starte helt forfra, hvilket er uforholdsmæssigt i betragtning af de dertil knyttede berettigede forventninger.

| (26) | Under alle omstændigheder bør beskyttelsen af garanterede traditionelle specialiteter tilpasses under hensyntagen til den interesse, som producenterne og aktørerne, der hidtil lovligt har anvendt disse betegnelser, har heri. På grundlag af artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012, der også kan anvendes analogt på garanterede traditionelle specialiteter, bør der indrømmes en overgangsperiode på fem år for anvendelse af betegnelsen »Pražská šunka« uden at opfylde bestemmelserne i varespecifikationen kombineret med tilladelse til, efter at perioden på fem år er udløbet, at fortsætte med at markedsføre produkter, som ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen, indtil lagrene er opbrugt, med henblik på mulighed for gradvis tilpasning til varespecifikationen. Sådanne produkter bør dog ikke markedsføres med hverken benævnelsen »garanteret traditionel specialitet«, forkortelsen »GTS« eller det tilknyttede EU-logo. |
| --- | --- |

(26)

Under alle omstændigheder bør beskyttelsen af garanterede traditionelle specialiteter tilpasses under hensyntagen til den interesse, som producenterne og aktørerne, der hidtil lovligt har anvendt disse betegnelser, har heri. På grundlag af artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012, der også kan anvendes analogt på garanterede traditionelle specialiteter, bør der indrømmes en overgangsperiode på fem år for anvendelse af betegnelsen »Pražská šunka« uden at opfylde bestemmelserne i varespecifikationen kombineret med tilladelse til, efter at perioden på fem år er udløbet, at fortsætte med at markedsføre produkter, som ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen, indtil lagrene er opbrugt, med henblik på mulighed for gradvis tilpasning til varespecifikationen. Sådanne produkter bør dog ikke markedsføres med hverken benævnelsen »garanteret traditionel specialitet«, forkortelsen »GTS« eller det tilknyttede EU-logo.

| (27) | I lyset af ovenstående bør betegnelserne »Пражка шунка« (BG), »Jamón de Praga« (ES), »Pražská šunka« (CS/SK), »Prag Skinke« (DA), »Prager Schinken« (DE), »Praha sink« (ET), »Χοιρομέρι Πράγας« (EL), »Prague Ham« (EN), »Jambon de Prague« (FR), »Praška šunka« (HR/SL/RS), »Prāgas šķiņķis« (LV), »Prahos kumpis« (LT), »Prágai minőségi sonka« (HU), »Perżut ta' Praga« (MT), »Praagse Ham« (NL), »Szynka Praska« (PL), »Fiambre de Praga« (PT), »Jambon de Praga« (RO), »Prahalainen kinkku« (FI), »Pragskinka« (SV) og »Прашка шунка« (RS) optages i »registret over garanterede traditionelle specialiteter«. |
| --- | --- |

(27)

I lyset af ovenstående bør betegnelserne »Пражка шунка« (BG), »Jamón de Praga« (ES), »Pražská šunka« (CS/SK), »Prag Skinke« (DA), »Prager Schinken« (DE), »Praha sink« (ET), »Χοιρομέρι Πράγας« (EL), »Prague Ham« (EN), »Jambon de Prague« (FR), »Praška šunka« (HR/SL/RS), »Prāgas šķiņķis« (LV), »Prahos kumpis« (LT), »Prágai minőségi sonka« (HU), »Perżut ta' Praga« (MT), »Praagse Ham« (NL), »Szynka Praska« (PL), »Fiambre de Praga« (PT), »Jambon de Praga« (RO), »Prahalainen kinkku« (FI), »Pragskinka« (SV) og »Прашка шунка« (RS) optages i »registret over garanterede traditionelle specialiteter«.

| (28) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(28)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelserne »Пражка шунка« (BG), »Jamón de Praga« (ES), »Pražská šunka« (CS/SK), »Prag Skinke« (DA), »Prager Schinken« (DE), »Praha sink« (ET), »Χοιρομέρι Πράγας« (EL), »Prague Ham« (EN), »Jambon de Prague« (FR), »Praška šunka« (HR/SL/RS), »Prāgas šķiņķis« (LV), »Prahos kumpis« (LT), »Prágai minőségi sonka« (HU), »Perżut ta' Praga« (MT), »Praagse Ham« (NL), »Szynka Praska« (PL), »Fiambre de Praga« (PT), »Jambon de Praga« (RO), »Prahalainen kinkku« (FI), »Pragskinka« (SV) og »Прашка шунка« (RS) registreres som GTS.

Betegnelserne i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (5).

Artikel 2

Den konsoliderede varespecifikation findes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 3

De registrerede betegnelser kan i en periode på fem år fra denne forordnings ikrafttræden anvendes til at betegne produkter, der markedsføres på EU's område og ikke opfylder varespecifikationen for den garanterede traditionelle specialitet »Pražská šunka«. Ved anvendelse med henvisning til produkter, der ikke er i overensstemmelse med varespecifikationen, kan sådanne betegnelser ikke ledsages af benævnelsen »garanteret traditionel specialitet«, forkortelsen »GTS« eller det tilknyttede EU-logo.

Efter udløbet af perioden på fem år kan produkter, der bærer den registrerede betegnelse og ikke opfylder varespecifikationen, jf. artikel 2, fortsat markedsføres med betegnelsen indtil de lagre, der findes på EU's område på datoen for udløbet af perioden på fem år, er opbrugt.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 180 af 19.5.2016, s. 5.

2

(3)  
  EUT C 283 af 19.9.2012, s. 11.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/304 af 2. marts 2016 om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (GTS)) (EUT L 58 af 4.3.2016, s. 28).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

5

---

BILAG

VARESPECIFIKATION FOR EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

»PRAŽSKÁ ŠUNKA«

EU-nr.: CZ-TSG-0007-0061-21.10.2010

TJEKKIET

1.   BETEGNELSE, DER SKAL REGISTRERES

»Пражка шунка« (BG), »Jamón de Praga« (ES), »Pražská šunka« (CS), »Prag Skinke« (DA), »Prager Schinken« (DE), »Praha sink« (ET), »Χοιρομέρι Πράγας« (EL), »Prague Ham« (EN), »Jambon de Prague« (FR), »Praška šunka« (HR/SL/RS), »Prāgas šķiņķis« (LV), »Prahos kumpis« (LT), »Prágai minőségi sonka« (HU), »Perżut ta' Praga« (MT), »Praagse Ham« (NL), »Szynka Praska« (PL), »Fiambre de Praga« (PT), »Jambon de Praga« (RO), »Prahalainen kinkku« (FI), »Pragskinka« (SV) og »Прашка шунка« (RS)

2.   PRODUKTTYPE

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.   BEGRUNDELSE FOR REGISTRERING

3.1.   Produktet

| | ☒ er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare |
| --- | --- |

☒ er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare

| | ☐ er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt. |
| --- | --- |

☐ er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt.

Det traditionelle kødprodukt »Pražská šunka« er bestemt til direkte konsum og er længe blevet fremstillet i følgende varianter:

| — | »Pražská šunka« med ben |
| --- | --- |

—

»Pražská šunka« med ben

| — | »Pražská šunka« uden ben |
| --- | --- |

—

»Pražská šunka« uden ben

| — | »Pražská šunka« på dåse |
| --- | --- |

—

»Pražská šunka« på dåse

3.2.   Betegnelsen

| | ☒ har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt |
| --- | --- |

☒ har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt

| | ☐ udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter. |
| --- | --- |

☐ udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter.

Den traditionelle betegnelse »Pražská šunka« udtrykker ikke produktets særlige karakter og knytter ikke produktets særlige karakter til dets geografiske oprindelse eller landbrugsoprindelse, men er derimod specifik i sig selv, da det internationalt forbindes med et anerkendt kødprodukt, der har en karakteristisk form og smag.

4.   BESKRIVELSE

4.1.   Beskrivelse af det produkt, som betegnelsen i punkt 1 henviser til, herunder dets vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske kendetegn, som viser produktets særlige egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

4.1.1.   
  »Pražská šunka« med ben

»Pražská šunka« med ben adskiller sig især fra andre ikke-udbenede skinker ved den måde, hvorpå råvarerne udvælges og forarbejdes. Et andet særligt kendetegn ved »Pražská šunka« med ben er forholdet mellem skinke og saltlage under fremstillingen, som gør det muligt at opnå et rent indhold af muskelprotein i det endelige produkt, der svarer til den fineste kvalitet inden for skinker. Derudover består fremstillingsprocessen af tilberedning og røgning, hvilket også gør »Pražská šunka« med ben anderledes fra mange andre traditionelle tørrede, ikke-udbenede skinker.

Fysiske kendetegn:

| — | Produktet har en samlet vægt på højst 10 kg. |
| --- | --- |

—

Produktet har en samlet vægt på højst 10 kg.

| — | Svineskinken har beholdt sin oprindelige form, udskåret på »pragisk vis« (slaget og korsbenet, inklusive halen og skinkebenet, fjernes fra den hele ikke-udbenede skinke, som omfatter skanken men ikke tæerne; det fede stykke afrundes fra kammen). |
| --- | --- |

—

Svineskinken har beholdt sin oprindelige form, udskåret på »pragisk vis« (slaget og korsbenet, inklusive halen og skinkebenet, fjernes fra den hele ikke-udbenede skinke, som omfatter skanken men ikke tæerne; det fede stykke afrundes fra kammen).

Kemiske kendetegn (disse parametre fastslås på baggrund af analyser af prøver taget efter udbening af produktet):

| — | Rent muskelprotein (ekskl. bindevævsprotein og planteprotein): Mindst 16 vægtprocent. Produktets overflade, som er dækket med et lag fedt og svær, er ikke homogeniseret i de prøver, der analyseres. |
| --- | --- |

—

Rent muskelprotein (ekskl. bindevævsprotein og planteprotein): Mindst 16 vægtprocent. Produktets overflade, som er dækket med et lag fedt og svær, er ikke homogeniseret i de prøver, der analyseres.

| — | Saltindhold: Højst 3 vægtprocent. |
| --- | --- |

—

Saltindhold: Højst 3 vægtprocent.

| — | Fedtindhold: Højst 15 vægtprocent. Produktets overflade er homogen i de prøver, der analyseres. |
| --- | --- |

—

Fedtindhold: Højst 15 vægtprocent. Produktets overflade er homogen i de prøver, der analyseres.

Organoleptiske kendetegn:

| — | Ydre udseende og farve: Sværsiden er gyldengul. De andre sider af skinken, der ikke er dækket med svær, er dækket af et lysere lag fedt, som spænder fra gulligt i farven til gyldent; muskelkødet er gyldenbrunt til mørkebrunt. |
| --- | --- |

—

Ydre udseende og farve: Sværsiden er gyldengul. De andre sider af skinken, der ikke er dækket med svær, er dækket af et lysere lag fedt, som spænder fra gulligt i farven til gyldent; muskelkødet er gyldenbrunt til mørkebrunt.

| — | Skærefladens udseende og farve: I udskåret form har muskelkødet en lys rød kødfarve. |
| --- | --- |

—

Skærefladens udseende og farve: I udskåret form har muskelkødet en lys rød kødfarve.

| — | Smag og duft: En karakteristisk duft og smag af tilberedt, røget skinke, der er velsaltet. |
| --- | --- |

—

Smag og duft: En karakteristisk duft og smag af tilberedt, røget skinke, der er velsaltet.

| — | Konsistens: Fast og kompakt. Produktet er mørt, når det er udskæres i tynde skiver. |
| --- | --- |

—

Konsistens: Fast og kompakt. Produktet er mørt, når det er udskæres i tynde skiver.

4.1.2.   
  »Pražská šunka« uden ben

»Pražská šunka« uden ben adskiller sig især fra andre kødprodukter af samme slags ved dets fremstillingsmetode, da det er en skinke af højeste kvalitet fremstillet af udbenede skinker eller skinkesider, som røges efter tilberedning. Et andet særligt kendetegn er den dekorative overflade, som består af enten et tyndt lag flæsk eller et lag fedt og svær. Det færdige produkts typiske æggelignende eller ovale form er endnu et særligt kendetegn.

Fysiske kendetegn:

| — | Produktet har typisk en æggelignende eller oval form. |
| --- | --- |

—

Produktet har typisk en æggelignende eller oval form.

| — | Skinken er af højeste kvalitet og fremstilles af hele udbenede svineskinker med et lag fedt, med eller uden svær, af afpudsede skinkesider og saltede skiver flæsk, med eller uden svær, eller af afpudsede skinkesider med et lag fedt, med eller uden svær. |
| --- | --- |

—

Skinken er af højeste kvalitet og fremstilles af hele udbenede svineskinker med et lag fedt, med eller uden svær, af afpudsede skinkesider og saltede skiver flæsk, med eller uden svær, eller af afpudsede skinkesider med et lag fedt, med eller uden svær.

Kemiske kendetegn:

| — | Indhold af rent muskelprotein, salt og fedt: Se de kemiske kendetegn ved »Pražská šunka« med ben. |
| --- | --- |

—

Indhold af rent muskelprotein, salt og fedt: Se de kemiske kendetegn ved »Pražská šunka« med ben.

Organoleptiske kendetegn:

| — | Ydre udseende og farve: Den side, der er dækket af fedt og svær, er gyldengul. Hvis overfladen kun er dækket af fedt, uden svær, har den lidt lysere gullig til gylden farve. |
| --- | --- |

—

Ydre udseende og farve: Den side, der er dækket af fedt og svær, er gyldengul. Hvis overfladen kun er dækket af fedt, uden svær, har den lidt lysere gullig til gylden farve.

| — | Skærefladens udseende og farve, duft, smag og konsistens: Se de organoleptiske kendetegn ved »Pražská šunka« med ben: |
| --- | --- |

—

Skærefladens udseende og farve, duft, smag og konsistens: Se de organoleptiske kendetegn ved »Pražská šunka« med ben:

4.1.3.   
  »Pražská šunka« på dåse

»Pražská šunka« på dåse adskiller sig især fra andre kødprodukter af samme slags ved de råvarer, der anvendes, da det er en skinke af højeste kvalitet, som fremstilles af afpudsede skinkesider, enten hele eller grofthakkede. Et andet særligt kendetegn ved produktet er det tynde lag kødgelé mellem skinken og indpakningen. Det, der dog særligt adskiller »Pražská šunka« på dåse fra andre slags kød på dåse, er indpakningens typiske flade ovale form.

Fysiske kendetegn:

| — | Produktet har en typisk flad oval form. Størrelsen afhænger af indpakningen, som indeholder et slutprodukt, der vejer ca. 0,454 kg. |
| --- | --- |

—

Produktet har en typisk flad oval form. Størrelsen afhænger af indpakningen, som indeholder et slutprodukt, der vejer ca. 0,454 kg.

| — | Ved indpakningen skal produktet bestå af mindst 87 % kød. |
| --- | --- |

—

Ved indpakningen skal produktet bestå af mindst 87 % kød.

Kemiske kendetegn:

| — | Rent muskelprotein (ekskl. bindevævsprotein og planteprotein): Mindst 16 vægtprocent. Produktet er dækket med kødgelé, og overfladen er ikke homogeniseret i de prøver, der analyseres. |
| --- | --- |

—

Rent muskelprotein (ekskl. bindevævsprotein og planteprotein): Mindst 16 vægtprocent. Produktet er dækket med kødgelé, og overfladen er ikke homogeniseret i de prøver, der analyseres.

| — | Saltindhold: Højst 3 vægtprocent. |
| --- | --- |

—

Saltindhold: Højst 3 vægtprocent.

| — | Fedtindhold: Højst 4 vægtprocent. Produktet er dækket med kødgelé, og overfladen er homogeniseret i de prøver, der analyseres. |
| --- | --- |

—

Fedtindhold: Højst 4 vægtprocent. Produktet er dækket med kødgelé, og overfladen er homogeniseret i de prøver, der analyseres.

| — | Indhold af kødgelé: 36 vægtprocent. |
| --- | --- |

—

Indhold af kødgelé: 36 vægtprocent.

Organoleptiske kendetegn:

| — | Produktet er i en hermetisk lukket indpakning og bevarer sin handelsmæssige sterilitet. Der ligger et jævnt lag gyldengult kødgelé mellem indpakningen og produktet. |
| --- | --- |

—

Produktet er i en hermetisk lukket indpakning og bevarer sin handelsmæssige sterilitet. Der ligger et jævnt lag gyldengult kødgelé mellem indpakningen og produktet.

| — | Skærefladens udseende og farve: Skinken har en lys, rød, kødfarve. Der kan være enkelte små huller fyldt med kødgelé. |
| --- | --- |

—

Skærefladens udseende og farve: Skinken har en lys, rød, kødfarve. Der kan være enkelte små huller fyldt med kødgelé.

| — | Duft og smag: Karakteristisk duft og smag af tilberedt skinke, der er velsaltet. |
| --- | --- |

—

Duft og smag: Karakteristisk duft og smag af tilberedt skinke, der er velsaltet.

| — | Konsistens: Fast og kompakt. |
| --- | --- |

—

Konsistens: Fast og kompakt.

4.2.   Beskrivelse af den fremstillingsmetode for det produkt, som betegnelsen under punkt 1 henviser til, som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden til fremstilling af produktet (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014).

4.2.1.   
  »Pražská šunka« med ben

Til fremstilling af »Pražská šunka« med ben anvendes hele svineskinker, der er udskåret på »pragisk vis« (slaget og korsbenet, inklusive halen og skinkebenet, fjernes fra den ikke-udbenede skinke, som omfatter skanken men ikke tæerne; det fede stykke afrundes fra kammen) og en saltlage, der består af nedenstående ingredienser.

Svineskinke ... 100 kg

Saltlage (højst 20 kg):

| — | Vand ... højst 17 kg |
| --- | --- |

—

Vand ... højst 17 kg

| — | Saltblanding indeholdende nitrit eller nitrat ... højst 2,6 kg |
| --- | --- |

—

Saltblanding indeholdende nitrit eller nitrat ... højst 2,6 kg

| — | Sukker ... 0-1,2 kg |
| --- | --- |

—

Sukker ... 0-1,2 kg

| — | Stabilisatorer ... 0-0,5 kg |
| --- | --- |

—

Stabilisatorer ... 0-0,5 kg

| — | Krydderiekstrakt eller olie ... 0-0,3 kg |
| --- | --- |

—

Krydderiekstrakt eller olie ... 0-0,3 kg

| — | Antioxidanter ... 0-0,1 kg |
| --- | --- |

—

Antioxidanter ... 0-0,1 kg

Skinkerne oversprøjtes med en saltlage, der består af den ovenstående blanding, hvorefter de hviler i eller gnides med lagen. Derefter tilberedes de, hvorved de pasteuriseres. Efter tilberedningen tørres produkterne i et røgkammer, hvor de røges på overfladen for at opnå den karakteristiske smag, aroma og farve, hvorefter de nedkøles og oplagres.

Et alternativ til at salte skinkerne ved at oversprøjte dem med saltlage og derefter lade dem hvile i eller gnide dem med lagen er at salte de kølede skinker ved at gnide overfladen grundigt med en nitratholdig saltblanding indeholdende en lille smule sukker. De lægges derefter med sværsiden nedad i lettere saltede beholdere. Derefter hældes en kogt og nedkølet nitratholdig lage, som også indeholder lidt sukker, over dem. Skinkerne tynges ned, så de er fuldstændig dækket af lage. Efter en passende tid, afhængigt af løbende sensoriske kvalitetstjek, vendes skinkerne, således at undersiden nu vender opad og oversiden vender nedad. Efter en grundig saltning udvandes skinkerne i flere timer i lunkent vand, hvorefter man lader dem dryppe af. Skinkerne tørres først i et røgkammer, hvorefter de røges på overfladen for at opnå den karakteristiske smag, aroma og farve. Herefter koges de, hvorved de pasteuriseres, før de atter køles ned og lagres.

Uanset hvilken af de to metoder, der anvendes, kan den sidste fase i fremstillingen også udføres ved at bage overfladen og dekorere sværen ved hjælp af forskellige metoder.

4.2.2.   
  »Pražská šunka« uden ben

»Pražská šunka« uden ben fremstilles enten af hele udbenede skinker eller af skinkesider, som er forarbejdet som beskrevet i punkt 4.1.2. Der anvendes den samme saltlage som ved fremstilling af »Pražská šunka« med ben, og det maksimale indhold af lage i forhold til kød i det endelige produkt er også det samme.

De udbenede skinker eller skinkesider oversprøjtes med ovennævnte saltlage og/eller gnides med lagen. Saltede skiver flæsk, med eller uden svær, gnides separat med lagen, hvis de anvendes til at dekorere produktets overflade. Efter at råvarerne er blevet saltet og gnedet, lægges de i ovale eller æggeformede forme, således at fedtet, med eller uden svær, altid giver produktet en dekorativ overflade. Hvis der anvendes skiver af flæsk, med eller uden svær, til at dekorere overfladen af produktet, beklædes formene først med skiver af flæsk gnedet med lage, hvorefter formene fyldes med pudsede skinkesider. Herefter koges skinkerne i formene, hvorved de pasteuriseres. Efter kogningen tages produktet ud af formene og røges for at opnå den karakteristiske smag, aroma og farve, hvorefter den nedkøles og pakkes.

Den sidste fase i fremstillingen kan også udføres ved at bage overfladen og dekorere sværen ved hjælp af forskellige metoder.

De produkter, der fremstilles ved anvendelse af hele udbenede skinker med et fedtlag, med eller uden svær, og eventuelt afpudsede skinkesider med et fedtlag, med eller uden svær, kan, inden de koges, formes ved hjælp af film, som fjernes efter tilberedning. I disse tilfælde er det ikke nødvendigt at anvende forme.

4.2.3.   
  »Pražská šunka« på dåse

Til fremstilling af »Pražská šunka« på dåse anvendes afpudsede skinkesider (enten hele eller grofthakkede), gelatine (pulver) og saltlage bestående af nedenstående ingredienser:

Afpudsede skinkesider ... 100 kg

Gelatinepulver ... 4 kg

Saltlage (højst 14,3 kg):

| — | Vand ... højst 11 kg |
| --- | --- |

—

Vand ... højst 11 kg

| — | Nitritblanding ... højst 2,8 kg |
| --- | --- |

—

Nitritblanding ... højst 2,8 kg

| — | Sukker ... 0-0,5 kg |
| --- | --- |

—

Sukker ... 0-0,5 kg

Der anvendes en flad, oval indpakning af materialer, der kan steriliseres og sikrer, at det færdige produkt har den rette vægt (ca. 0,454 kg).

De hele eller grofthakkede skinkesider gnides med saltlage. Efter at kødet således er saltet, lægges det i vakuumpakker, hvor bunden er dækket af et passende lag gelatinepulver. Efter forsegling hviler produktet i 12 timer ved en temperatur på 5 °C. Produktet steriliseres derefter, hvor hele kødet udsættes for en varme på mindst 121 °C i 10 minutter. Efter kogningen nedkøles produktet og opbevares tørt ved en temperatur på 0-25 °C og en relativ luftfugtighed på op til 85 %. Herefter har det en holdbarhed på mindst tre år.

4.3.   Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

4.3.1.   
  »Pražská šunka« med ben

Betegnelsen »Pražská šunka« er siden 1860'erne blevet anvendt til at betegne et af de bedst kendte fødevareprodukter fra Tjekkiet og især Prag. I historiske kilder forbindes et produkt kaldet »Pražská šunka« med navnet František Zvěřina, som var den første til at fremstille det. En kendt producent af røget kød fra Prag, Josef Jeřábek, overtog produktionen af »Pražská šunka« fra František Zvěřina. Der fandtes også andre producenter af dette produkt, bl.a. de pragiske producenter af røget kød, Dlouhý, Malý og Cibulka. Man begyndte også ligesom i Prag at fremstille »Pražská šunka« i andre større landsbyer og byer. I Brno blev det fremstillet af producenten af røget kød, Jebavý, i Hradec Králové af Hutla og i Pardubice af Sochor, og i slutningen af 1800-tallet blev produktet fremstillet af mange forskellige producenter af røget kød. I overført betydning var den »Pražská šunka«, der blev fremstillet af Zvěřina, stamfaderen til alle de andre. Industriproduktionen af »Pražská šunka« blev startet af Antonín Chmel, som oprettede sin virksomhed på U Zvonařky i Prag i 1879. Foruden hans vigtigste produkt »Pražská šunka« fremstillede han også en bred vifte af røgede kødprodukter, som hurtigt blev kendt i hele Prag og andre byer, særligt i kurbyer, og efterhånden i en række europæiske lande. Hans største kommercielle succes var dog »Pražská šunka«, som hurtigt fandt vej til selv oversøiske markeder. Efter Anden Verdenskrig blev virksomheden nationaliseret og gradvist sluttet sammen med flere andre fremstillingsvirksomheder i Prag. Det var i denne periode, at der opstod varianter af »Pražská šunka« i form af delvis konserveret skinke eller skinke på dåse fremstillet af muskelkød fra skinken. I 1977 blev fremstillingsvirksomheden på U Zvonařky og alle dens medarbejdere og ressourcer indlemmet i den nyopførte sammenslutning for kødindustrien »Masokombinát Praha jih – Písnice«. Med fremkomsten af nye saltningsmetoder blev der indført oversprøjtning med saltlage, med eller uden efterfølgende indgnidning, i produktionen af »Pražská šunka«. Under privatiseringsperioden efter 1989 blev kødproduktionsanlægget i Písnice lukket ned, men fremstillingen af »Pražská šunka« med ben fortsatte på en række andre produktionsenheder rundt om i Tjekkiet.

Grundlaget for at fremstille »Pražská šunka« lå oprindeligt i udvælgelsen af råvarerne og saltningsmetoden. De råvarer, der blev anvendt, var skinker fra letvægtssvin, og derfor angiver de aktuelle opskrifter en maksimalvægt på 10 kg. Et andet afgørende kendetegn ved fremstillingsprocessen, der er givet videre fra generation til generation, er at skinken udskæres på »pragisk vis«. De nedkølede skinker blev saltet ved grundigt at gnide kødets overflade, især sværen, med en saltblanding indeholdende små mængder sukker. Bunden af den gryde, hvor saltningen blev foretaget, blev strøet let med salt, og skinkerne blev lagt derned med sværsiden nedad. Den kogte og nedkølede nitratsaltlage indeholdende en smule sukker blev dernæst hældt over skinkerne, som blev nedtynget. Skinkerne blev derefter vendt, så undersiden vendte opad og oversiden vendte nedad, hvorefter de atter blev nedtynget. Efter en sensorisk kvalitetskontrol blev skinkerne udvandet i flere timer i lunkent vand og derefter lagt til tørring. Det blev efterfulgt af den sidste del af processen, nemlig udtagning af skinkebenet, skrabning af sværfladen og sammenbinding af skanken, så skinken ikke mistede sin form under tilberedningen. Skinkerne blev altid hængt op i et opvarmet røgekammer. Røgningen foregik i to stadier: først blev skinken tørret over en varm ild, og dernæst blev skinken tilført smag og farve ved hjælp af vådt savsmuld fra løvtræer. Skinkerne blev normalt røget langsomt i 8-12 timer, hvorefter de blev skoldet i kogende vand og tilberedt. Til sidst blev de afkølet ved at lægge dem i koldt vand.

4.3.2.   
  »Pražská šunka« uden ben

I perioden før Anden Verdenskrig udviklede man nye alternativer til den oprindelige »Pražská šunka« med ben. Det drejede sig i første omgang om pasteuriseret »Pražská šunka« uden ben, som blev fremstillet af muskelkødet fra skinker. De blev fremstillet af Antonín Chmel på U Zvonařky i Prag og Josef Beránek på hans fremstillingsvirksomhed i Beránkové podniky. Den teknologi, man anvendte til at fremstille denne form for »Pražská šunka«, bestod i at udbene nedkølede ferske svineskinker, forarbejde de forskellige dele deraf, sortere dem afhængigt af farve og gradvist på mekanisk vis at hakke råvarerne groft og tilsætte salt og passende mængder natriumnitrit og sukker, som var delvist opløst i en bestemt mængde saltlage. Herefter blev produktet pasteuriseret og nedkølet. Efter Anden Verdenskrig foregik fremstillingen af pasteuriseret »Pražská šunka« hovedsageligt på kødfremstillingsanlæg i Brno, Kostelec, Studená, Vamberk og Planá nad Lužnicí. Sidst i 1970'erne øgedes produktionen af »Pražská šunka« uden ben på disse anlæg under anvendelse af forme og med efterfølgende indpakning af produktet i plastbeholdere, som på den ene side udryddede anvendelsen af tindåser, men navnlig betød, at produktet efter pasteurisering kunne røges, og det blev således muligt at tilføje et tyndt dekorativt lag flæsk og svær. Produktet og dets kendetegn minder derfor nu langt mere om det oprindelige »Pražská šunka« med ben. Siden 1989 fremstilles »Pražská šunka« uden ben også andre steder rundt om i Tjekkiet.

4.3.3.   
  »Pražská šunka« på dåse

»Pražská šunka« på dåse er en anden variant af den oprindelige »Pražská šunka«, som vandt indpas efter Anden Verdenskrig. Den blev også fremstillet ved anvendelse af stykker af råvarer fra udbenede kølede ferske svineskinker, hvortil blev tilsat en nitritsaltblanding, sukker og gelatine. For at øge holdbarheden blev produktet steriliseret i en æggeformet indpakning med en vægt på 1 pund. Dåseskinkens kommercielle succes skyldes i høj grad mængden af kødgelé i det endelige produkt. Siden 1973 produceres »Pražská šunka« på dåse overvejende på kødforarbejdningsanlæg i Kostelec, Krahulčí og Studená. Siden 1989 fremstilles denne variant også andre steder rundt om i Tjekkiet.

---

| 27.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 83/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 83/11

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/507

af 26. marts 2018

om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra e), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EØF) nr. 2658/87 blev der fastlagt en varenomenklatur (»den kombinerede nomenklatur«), der fremgår af bilag I til samme forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EØF) nr. 2658/87 blev der fastlagt en varenomenklatur (»den kombinerede nomenklatur«), der fremgår af bilag I til samme forordning.

| (2) | Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at præcisere tariferingen af kapsler, tabletter, pastiller og piller fremstillet af produkter henhørende under kapitel 15. |
| --- | --- |

(2)

Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at præcisere tariferingen af kapsler, tabletter, pastiller og piller fremstillet af produkter henhørende under kapitel 15.

| (3) | I henhold til Domstolens dom i de forenede sager C-410/08-C412/08 (2) tariferes spiselige tilberedte næringsmidler, der er tiltænkt til anvendelse som kosttilskud hovedsageligt bestående af vegetabilsk eller animalsk olie tilsat en vis mængde vitaminer i form af afmålte doser (kapsler), under pos. 2106 (»Tilberedte fødevarer, ikke andetsteds tariferet«). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til Domstolens dom i de forenede sager C-410/08-C412/08 (2) tariferes spiselige tilberedte næringsmidler, der er tiltænkt til anvendelse som kosttilskud hovedsageligt bestående af vegetabilsk eller animalsk olie tilsat en vis mængde vitaminer i form af afmålte doser (kapsler), under pos. 2106 (»Tilberedte fødevarer, ikke andetsteds tariferet«).

| (4) | I dommen bemærkede Domstolen, at præsentationsformen i de pågældende varers tilfælde er et afgørende forhold, der viser, at de tjener som kosttilskud, idet dosen for kosttilskuddene, den måde, hvorpå de optages, og det sted, hvor de formodes at indsætte deres virkning, afgøres heraf. Dermed er kapslen en faktor, der sammen med dens indhold, bestemmer de omhandlede varers karakteristika og anvendelse. Det forhold, at de råmaterialer, som de spiselige tilberedninger består af, delvist er omfattet af pos. 1515 og 1517 i den kombinerede nomenklatur, er ikke til hinder for deres tarifering under pos. 2106. Pos. 1515 og 1517 i KN tillader ikke, at der tages hensyn til sådanne kendetegn ved varerne. |
| --- | --- |

(4)

I dommen bemærkede Domstolen, at præsentationsformen i de pågældende varers tilfælde er et afgørende forhold, der viser, at de tjener som kosttilskud, idet dosen for kosttilskuddene, den måde, hvorpå de optages, og det sted, hvor de formodes at indsætte deres virkning, afgøres heraf. Dermed er kapslen en faktor, der sammen med dens indhold, bestemmer de omhandlede varers karakteristika og anvendelse. Det forhold, at de råmaterialer, som de spiselige tilberedninger består af, delvist er omfattet af pos. 1515 og 1517 i den kombinerede nomenklatur, er ikke til hinder for deres tarifering under pos. 2106. Pos. 1515 og 1517 i KN tillader ikke, at der tages hensyn til sådanne kendetegn ved varerne.

| (5) | Der kan opstå tariferingsproblemer, når tarifering af spiselige tilberedninger fremstillet af produkter henhørende under kapitel 15, hvis sammensætning og formål er de samme, som de varer, der er omhandlet i Domstolens dom, indeholder en afmålt dosis i form af kapsler, tabletter, pastiller eller piller. |
| --- | --- |

(5)

Der kan opstå tariferingsproblemer, når tarifering af spiselige tilberedninger fremstillet af produkter henhørende under kapitel 15, hvis sammensætning og formål er de samme, som de varer, der er omhandlet i Domstolens dom, indeholder en afmålt dosis i form af kapsler, tabletter, pastiller eller piller.

| (6) | Det præciseres i de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system vedrørende pos. 2106, at positionen omfatter tilberedninger, der ofte betegnes som »kosttilskud«, der er tilsat vitaminer og i visse tilfælde også små mængder jernforbindelser, og som er emballeret i pakninger, som tilkendegiver, at produkterne bevarer almindelig sundhed og velbefindende. |
| --- | --- |

(6)

Det præciseres i de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system vedrørende pos. 2106, at positionen omfatter tilberedninger, der ofte betegnes som »kosttilskud«, der er tilsat vitaminer og i visse tilfælde også små mængder jernforbindelser, og som er emballeret i pakninger, som tilkendegiver, at produkterne bevarer almindelig sundhed og velbefindende.

| (7) | Kosttilskud, der er fremstillet af varer under kapitel 15 i form af afmålte doser såsom kapsler, tabletter, pastiller og piller, er ikke omfattet af nævnte kapitel, eftersom deres specifikke præsentationsform er udtryk for, at de tjener som kosttilskud. Kosttilskud er en meget specifik type af tilberedte næringsmidler, der kun nævnes i de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system til pos. 2106, og som generelt foreligger i form af afmålte doser. Tilberedte næringsmidler, der er tiltænkt til anvendelse som kosttilskud i form af afmålte doser og fremstillet af varer henhørende under kapitel 15, kan derfor ikke opfylde betingelserne under nævnte kapitel og bør tariferes under pos. 2106. |
| --- | --- |

(7)

Kosttilskud, der er fremstillet af varer under kapitel 15 i form af afmålte doser såsom kapsler, tabletter, pastiller og piller, er ikke omfattet af nævnte kapitel, eftersom deres specifikke præsentationsform er udtryk for, at de tjener som kosttilskud. Kosttilskud er en meget specifik type af tilberedte næringsmidler, der kun nævnes i de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system til pos. 2106, og som generelt foreligger i form af afmålte doser. Tilberedte næringsmidler, der er tiltænkt til anvendelse som kosttilskud i form af afmålte doser og fremstillet af varer henhørende under kapitel 15, kan derfor ikke opfylde betingelserne under nævnte kapitel og bør tariferes under pos. 2106.

| (8) | Af hensyn til retssikkerheden bør bestemmelserne i den kombinerede nomenklatur afspejle ovennævnte retspraksis. Dette opfyldes delvist ved indførelsen af supplerende bestemmelse 5 i kapitel 21 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 698/2013 (3) og af supplerende bestemmelse 4 i kapitel 19 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1343 (4). For at sikre sammenhæng og ensartethed med hensyn til disse tidligere foranstaltninger, bør der også indføres en tilsvarende supplerende bestemmelse i kapitel 15. |
| --- | --- |

(8)

Af hensyn til retssikkerheden bør bestemmelserne i den kombinerede nomenklatur afspejle ovennævnte retspraksis. Dette opfyldes delvist ved indførelsen af supplerende bestemmelse 5 i kapitel 21 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 698/2013 (3) og af supplerende bestemmelse 4 i kapitel 19 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1343 (4). For at sikre sammenhæng og ensartethed med hensyn til disse tidligere foranstaltninger, bør der også indføres en tilsvarende supplerende bestemmelse i kapitel 15.

| (9) | En ny supplerende bestemmelse bør derfor indsættes i kapitel 15 i del II i den kombinerede nomenklatur for at sikre ensartet fortolkning af disse på hele Unionens område. |
| --- | --- |

(9)

En ny supplerende bestemmelse bør derfor indsættes i kapitel 15 i del II i den kombinerede nomenklatur for at sikre ensartet fortolkning af disse på hele Unionens område.

| (10) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 bør derfor ændres.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I kapitel 15 i del II i den kombinerede nomenklatur, der er gengivet i bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87, indsættes følgende supplerende bestemmelse 5:

| »5. | Tilberedte næringsmidler fremstillet af varer henhørende under kapitel 15 i form af afmålte doser, såsom kapsler, tabletter, pastiller og piller, som er beregnet til anvendelse som kosttilskud, er undtaget fra dette kapitel. Det er ikke blot ingredienserne, der er karaktergivende for kosttilskuddene, men også deres specifikke præsentationsform, som viser, at de tjener som kosttilskud, idet dosen for kosttilskuddene, den måde, hvorpå de optages, og det sted, hvor de formodes at indsætte deres virkning, afgøres heraf. Sådanne tilberedte næringsmidler tariferes under pos. 2106, for så vidt de ikke er tariferet andetsteds.«. |
| --- | --- |

»5.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Dom af 17. december 2009, Swiss Caps AG, C-410/08-C-412/08, ECLI:EU:C:2009:794.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 698/2013 af 19. juli 2013 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 198 af 23.7.2013, s. 35).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1343 af 18. juli 2017 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EUT L 186 af 19.7.2017, s. 1).

4

---

AFGØRELSER

| 27.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 83/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 83/13

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2018/508

af 12. december 2017

om mobilisering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på tilvejebringelse af bevillinger i Unionens almindelige budget for 2018 til udbetaling af forskud

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1), særlig artikel 4a, stk. 4,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 11,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) har til formål at gøre det muligt for Unionen at reagere hurtigt, effektivt og smidigt på katastrofesituationer for at udvise solidaritet med befolkningen i regioner, der rammes af naturkatastrofer. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) har til formål at gøre det muligt for Unionen at reagere hurtigt, effektivt og smidigt på katastrofesituationer for at udvise solidaritet med befolkningen i regioner, der rammes af naturkatastrofer.

| (2) | Fonden må ikke overstige et maksimumbeløb på 500 000 000 EUR (i 2011-priser), jf. artikel 10 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (3). |
| --- | --- |

(2)

Fonden må ikke overstige et maksimumbeløb på 500 000 000 EUR (i 2011-priser), jf. artikel 10 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (3).

| (3) | I artikel 4a, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2012/2002 fastsættes det, at når det er nødvendigt for at sikre rettidigt disponible budgetmidler, kan fonden anvendes for et beløb på højst 50 000 000 EUR til udbetaling af forskud, og at de tilsvarende bevillinger optages i Unionens almindelige budget. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 4a, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2012/2002 fastsættes det, at når det er nødvendigt for at sikre rettidigt disponible budgetmidler, kan fonden anvendes for et beløb på højst 50 000 000 EUR til udbetaling af forskud, og at de tilsvarende bevillinger optages i Unionens almindelige budget.

| (4) | For at sikre, at der er tilstrækkelige budgetmidler til rådighed i rette tid på Unionens almindelige budget for 2018, bør der frigøres et beløb på 50 000 000 EUR fra fonden til udbetaling af forskud. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre, at der er tilstrækkelige budgetmidler til rådighed i rette tid på Unionens almindelige budget for 2018, bør der frigøres et beløb på 50 000 000 EUR fra fonden til udbetaling af forskud.

| (5) | For at minimere den tid, der er nødvendig for at mobilisere fonden, bør denne afgørelse anvendes fra starten af regnskabsåret 2018 — |
| --- | --- |

(5)

For at minimere den tid, der er nødvendig for at mobilisere fonden, bør denne afgørelse anvendes fra starten af regnskabsåret 2018 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018 frigøres fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond et beløb på 50 000 000 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger til udbetaling af forskud.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2018.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2017.

På Europa-Parlamentets vegne

A. TAJANI

Formand

På Rådets vegne

K. SIMSON

Formand

---

(1)  
  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

1

(2)  
  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884).

3

---

| 27.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 83/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 83/15

---

DET EUROPÆISKE RÅDS AFGØRELSE (EU) 2018/509

af 22. marts 2018

om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank

DET EUROPÆISKE RÅD HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 283, stk. 2,

under henvisning til Rådets henstilling af 20. februar 2018 om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbanks Styrelsesråd (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med Det Europæiske Råds afgørelse 2010/223/EU (4) udløber embedsperioden for Vítor CONSTÂNCIO, næstformand for Den Europæiske Centralbank, den 31. maj 2018, og det er derfor nødvendigt at udnævne en ny næstformand for Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med Det Europæiske Råds afgørelse 2010/223/EU (4) udløber embedsperioden for Vítor CONSTÂNCIO, næstformand for Den Europæiske Centralbank, den 31. maj 2018, og det er derfor nødvendigt at udnævne en ny næstformand for Den Europæiske Centralbank.

| (2) | Det Europæiske Råd agter at udnævne Luis DE GUINDOS JURADO, der efter dets opfattelse opfylder alle kravene i traktatens artikel 283, stk. 2 — |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd agter at udnævne Luis DE GUINDOS JURADO, der efter dets opfattelse opfylder alle kravene i traktatens artikel 283, stk. 2 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Luis DE GUINDOS JURADO udnævnes herved til næstformand for Den Europæiske Centralbank for en embedsperiode på otte år fra den 1. juni 2018.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2018.

På Det Europæiske Råds vegne

D. TUSK

Formand

---

(1)  
  EUT C 67 af 22.2.2018, s. 1.

1

(2)  Udtalelse af 14.3.2018 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Udtalelse af 7.3.2018 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Det Europæiske Råds afgørelse 2010/223/EU af 26. marts 2010 om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank (EUT L 99 af 21.4.2010, s. 7).

4

---

| 27.3.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 83/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 83/16

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/510

af 26. marts 2018

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 om beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2018) 1942)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 (3) blev vedtaget efter udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5 i en række medlemsstater (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«), og efter at de berørte medlemsstaters kompetente myndighed havde oprettet beskyttelses- og overvågningszoner i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 2005/94/EF (4). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 (3) blev vedtaget efter udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5 i en række medlemsstater (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«), og efter at de berørte medlemsstaters kompetente myndighed havde oprettet beskyttelses- og overvågningszoner i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i Rådets direktiv 2005/94/EF (4).

| (2) | I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 skal de beskyttelses- og overvågningszoner, der oprettes af de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder i henhold til direktiv 2005/94/EF, som minimum omfatte de områder, der er angivet som beskyttelses- og overvågningszoner i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 foreskriver desuden, at de foranstaltninger, der skal anvendes i beskyttelses- og overvågningszoner, jf. artikel 29, stk. 1, og artikel 31 i direktiv 2005/94/EF, som minimum opretholdes indtil de datoer, der er angivet for de pågældende zoner i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 skal de beskyttelses- og overvågningszoner, der oprettes af de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder i henhold til direktiv 2005/94/EF, som minimum omfatte de områder, der er angivet som beskyttelses- og overvågningszoner i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 foreskriver desuden, at de foranstaltninger, der skal anvendes i beskyttelses- og overvågningszoner, jf. artikel 29, stk. 1, og artikel 31 i direktiv 2005/94/EF, som minimum opretholdes indtil de datoer, der er angivet for de pågældende zoner i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse.

| (3) | Siden datoen for dens vedtagelse er gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 blevet ændret flere gange for at tage hensyn til udviklingen i den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til aviær influenza. Navnlig blev gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/696 (5) med henblik på at fastsætte regler om afsendelse af sendinger af daggamle kyllinger fra de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247. Denne ændring tog hensyn til, at daggamle kyllinger udgør en meget lav risiko for spredning af højpatogen aviær influenza sammenlignet med andre fjerkræprodukter. |
| --- | --- |

(3)

Siden datoen for dens vedtagelse er gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 blevet ændret flere gange for at tage hensyn til udviklingen i den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til aviær influenza. Navnlig blev gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/696 (5) med henblik på at fastsætte regler om afsendelse af sendinger af daggamle kyllinger fra de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247. Denne ændring tog hensyn til, at daggamle kyllinger udgør en meget lav risiko for spredning af højpatogen aviær influenza sammenlignet med andre fjerkræprodukter.

| (4) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 blev også efterfølgende ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1841 (6) med henblik på at styrke de gældende sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, hvis der er en øget risiko for spredning af højpatogen aviær influenza. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 foreskriver derfor nu, at der på EU-plan skal oprettes supplerende spærrezoner i de berørte medlemsstater, jf. artikel 16, stk. 4, i direktiv 2005/94/EF, efter et eller flere udbrud af højpatogen aviær influenza, og det fastsættes, hvor længe de foranstaltninger, der skal anvendes i zonerne, skal opretholdes. Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 er der nu også fastsat regler for afsendelse af levende fjerkræ, daggamle kyllinger og rugeæg fra de supplerende spærrezoner til andre medlemsstater på visse betingelser. |
| --- | --- |

(4)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 blev også efterfølgende ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1841 (6) med henblik på at styrke de gældende sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, hvis der er en øget risiko for spredning af højpatogen aviær influenza. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 foreskriver derfor nu, at der på EU-plan skal oprettes supplerende spærrezoner i de berørte medlemsstater, jf. artikel 16, stk. 4, i direktiv 2005/94/EF, efter et eller flere udbrud af højpatogen aviær influenza, og det fastsættes, hvor længe de foranstaltninger, der skal anvendes i zonerne, skal opretholdes. Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 er der nu også fastsat regler for afsendelse af levende fjerkræ, daggamle kyllinger og rugeæg fra de supplerende spærrezoner til andre medlemsstater på visse betingelser.

| (5) | Desuden er bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 blevet ændret adskillige gange for at tage hensyn til ændringer af grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som de berørte medlemsstater har oprettet i overensstemmelse med direktiv 2005/94/EF. |
| --- | --- |

(5)

Desuden er bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 blevet ændret adskillige gange for at tage hensyn til ændringer af grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som de berørte medlemsstater har oprettet i overensstemmelse med direktiv 2005/94/EF.

| (6) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/418 (7), efter at Italien havde anmeldt nye udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i regionen Lombardiet i denne medlemsstat, og efter at Nederlandene havde anmeldt et nyt udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N6 i provinsen Overijssel i denne medlemsstat. Italien og Nederlandene meddelte også Kommissionen, at de efter de pågældende udbrud på behørig vis havde gennemført de nødvendige foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring de inficerede fjerkræbedrifter. |
| --- | --- |

(6)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/418 (7), efter at Italien havde anmeldt nye udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N8 i regionen Lombardiet i denne medlemsstat, og efter at Nederlandene havde anmeldt et nyt udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N6 i provinsen Overijssel i denne medlemsstat. Italien og Nederlandene meddelte også Kommissionen, at de efter de pågældende udbrud på behørig vis havde gennemført de nødvendige foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring de inficerede fjerkræbedrifter.

| (7) | Siden datoen for den seneste ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/418 har Tyskland anmeldt et nyt udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N6 på en fjerkræbedrift i Nordfriesland i delstaten Slesvig-Holsten i denne medlemsstat, til Kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Siden datoen for den seneste ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/418 har Tyskland anmeldt et nyt udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H5N6 på en fjerkræbedrift i Nordfriesland i delstaten Slesvig-Holsten i denne medlemsstat, til Kommissionen.

| (8) | Tyskland også meddelt Kommissionen, at det efter det nylige udbrud har gennemført de nødvendige foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring den inficerede fjerkræbedrift, i denne medlemsstat. |
| --- | --- |

(8)

Tyskland også meddelt Kommissionen, at det efter det nylige udbrud har gennemført de nødvendige foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring den inficerede fjerkræbedrift, i denne medlemsstat.

| (9) | Kommissionen har gennemgået foranstaltningerne i samarbejde med Tyskland, og Kommissionen finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som Tysklands kompetente myndighed har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra den fjerkræbedrift, hvor det bekræftede nye udbrud er konstateret. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har gennemgået foranstaltningerne i samarbejde med Tyskland, og Kommissionen finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som Tysklands kompetente myndighed har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra den fjerkræbedrift, hvor det bekræftede nye udbrud er konstateret.

| (10) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det som følge af det nylige udbrud af højpatogen aviær influenza i denne medlemsstat nødvendigt, i samarbejde med Tyskland, hurtigt på EU-plan at identificere de beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet i Tyskland i henhold til direktiv 2005/94/EF. |
| --- | --- |

(10)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det som følge af det nylige udbrud af højpatogen aviær influenza i denne medlemsstat nødvendigt, i samarbejde med Tyskland, hurtigt på EU-plan at identificere de beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet i Tyskland i henhold til direktiv 2005/94/EF.

| (11) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 bør derfor opdateres for at tage hensyn til den opdaterede epidemiologiske situation i Tyskland for så vidt angår højpatogen aviær influenza. Navnlig bør de nyligt oprettede beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland, der nu er underlagt restriktioner i henhold til direktiv 2005/94/EF, opføres i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247. |
| --- | --- |

(11)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 bør derfor opdateres for at tage hensyn til den opdaterede epidemiologiske situation i Tyskland for så vidt angår højpatogen aviær influenza. Navnlig bør de nyligt oprettede beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland, der nu er underlagt restriktioner i henhold til direktiv 2005/94/EF, opføres i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247.

| (12) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 bør derfor ændres med henblik på at opdatere regionaliseringen på EU-plan ved at indsætte de beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland, der er oprettet i henhold til direktiv 2005/94/EF som følge af det nylige udbrud af højpatogen aviær influenza i denne medlemsstat, samt varigheden af de restriktioner, der gælder heri. |
| --- | --- |

(12)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 bør derfor ændres med henblik på at opdatere regionaliseringen på EU-plan ved at indsætte de beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland, der er oprettet i henhold til direktiv 2005/94/EF som følge af det nylige udbrud af højpatogen aviær influenza i denne medlemsstat, samt varigheden af de restriktioner, der gælder heri.

| (13) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(13)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 bør derfor ændres.

| (14) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 ændres som angivet i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2018.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 af 9. februar 2017 om beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater (EUT L 36 af 11.2.2017, s. 62).

3

(4)  Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/696 af 11. april 2017 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 om beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater (EUT L 101 af 13.4.2017, s. 80).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1841 af 10. oktober 2017 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 om beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater (EUT L 261 af 11.10.2017, s. 26).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/418 af 16. marts 2018 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 om beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater (EUT L 75 af 19.3.2018, s. 27).

7

---

BILAG

I bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/247 foretages følgende ændringer:

| 1) | I del A affattes oplysningerne vedrørende Tyskland således:

  »
  Medlemsstat: Tyskland







  Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- |
| — | Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge |

1)

I del A affattes oplysningerne vedrørende Tyskland således:

»
  Medlemsstat: Tyskland

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

—

Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge

12.4.2018«

| 2) | I del B affattes oplysningerne vedrørende Tyskland således:

  »
  Medlemsstat: Tyskland







  Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- |
| — | Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge |

2)

I del B affattes oplysningerne vedrørende Tyskland således:

»
  Medlemsstat: Tyskland

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

—

Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge

13.4.2018-20.4.2018

| — | Land Schleswig-Holstein Insel Pellworm |
| --- | --- |

—

Land Schleswig-Holstein Insel Pellworm

20.4.2018«

---