# Az Európai Unió L 49/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 49 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. február 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 49

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. február 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/258 végrehajtási rendelete (2018. február 21.) a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/259 végrehajtási rendelete (2018. február 21.) a 427/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/260 végrehajtási rendelete (2018. február 21.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel módosított 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatallal történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről | 16 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/261 határozata (2014. január 22.) az SA.32014. (2011/C), SA.32015. (2011/C) és SA.32016. (2011/C) sz., a szardíniai régió által a Saremarnak nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 9101. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/262 határozata (2018. február 14.) az We are a welcoming Europe, let us help! elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről
  (az értesítés a C(2018) 895. számú dokumentummal történt) | 64 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/263 végrehajtási határozata (2018. február 20.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 889. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 66 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/258 végrehajtási rendelete (2018. február 21.) a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2018/259 végrehajtási rendelete (2018. február 21.) a 427/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság (EU) 2018/260 végrehajtási rendelete (2018. február 21.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel módosított 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatallal történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

16

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2018/261 határozata (2014. január 22.) az SA.32014. (2011/C), SA.32015. (2011/C) és SA.32016. (2011/C) sz., a szardíniai régió által a Saremarnak nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 9101. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 9101. számú dokumentummal történt)

1

22

*

A Bizottság (EU) 2018/262 határozata (2018. február 14.) az We are a welcoming Europe, let us help! elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről
  (az értesítés a C(2018) 895. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2018) 895. számú dokumentummal történt)

64

*

A Bizottság (EU) 2018/263 végrehajtási határozata (2018. február 20.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 889. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 889. számú dokumentummal történt)

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 49/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/258 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. február 21.)

a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2017. június 1-jén a Bizottság elfogadta az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (2) meghatározott, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárást (WLTP). A WLTP felváltja a 692/2008/EK bizottsági rendelet (3) XII. mellékletében meghatározott új európai menetciklust (NEDC). 2021-től a 443/2009/EK rendeletben meghatározott CO2-kibocsátási célértékeknek való megfelelést a WLTP-eljárás szerint megállapított CO2-kibocsátás alapján kell ellenőrizni. Ettől az időponttól kezdve az ökoinnovációs CO2-csökkentéseket is a WLTP alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

2017. június 1-jén a Bizottság elfogadta az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (2) meghatározott, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárást (WLTP). A WLTP felváltja a 692/2008/EK bizottsági rendelet (3) XII. mellékletében meghatározott új európai menetciklust (NEDC). 2021-től a 443/2009/EK rendeletben meghatározott CO2-kibocsátási célértékeknek való megfelelést a WLTP-eljárás szerint megállapított CO2-kibocsátás alapján kell ellenőrizni. Ettől az időponttól kezdve az ökoinnovációs CO2-csökkentéseket is a WLTP alapján kell meghatározni.

| (2) | A szabályozási vizsgálati eljárás változásának figyelembevétele érdekében, valamint tekintettel a WLTP szerinti CO2-kibocsátási értékek és az (EU) 2017/1153 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott, NEDC szerinti CO2-kibocsátási értékek megfeleltetésére szolgáló eljárásra, szükség van a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) módosítására. |
| --- | --- |

(2)

A szabályozási vizsgálati eljárás változásának figyelembevétele érdekében, valamint tekintettel a WLTP szerinti CO2-kibocsátási értékek és az (EU) 2017/1153 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott, NEDC szerinti CO2-kibocsátási értékek megfeleltetésére szolgáló eljárásra, szükség van a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) módosítására.

| (3) | Az NEDC-ről a WLTP-re történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy az innovatív technológiák ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmeket 2019. december 31-ig az NEDC-re történő hivatkozással, e rendelet hatálybalépésének időpontjától pedig a WLTP-re történő hivatkozással nyújtsák be. |
| --- | --- |

(3)

Az NEDC-ről a WLTP-re történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy az innovatív technológiák ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmeket 2019. december 31-ig az NEDC-re történő hivatkozással, e rendelet hatálybalépésének időpontjától pedig a WLTP-re történő hivatkozással nyújtsák be.

| (4) | A Bizottság már több mint húsz ökoinnovációs jóváhagyást megadott, azonban ezeknek a technológiáknak a gyártók általi alkalmazása az Európai Unió gépjárműállományában 2017-ig meglehetősen korlátozott volt. Az ilyen technológiák szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása, valamint a személygépkocsik CO2-kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében egyszerűsíteni kell a jóváhagyási és minősítési folyamatot. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság már több mint húsz ökoinnovációs jóváhagyást megadott, azonban ezeknek a technológiáknak a gyártók általi alkalmazása az Európai Unió gépjárműállományában 2017-ig meglehetősen korlátozott volt. Az ilyen technológiák szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása, valamint a személygépkocsik CO2-kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében egyszerűsíteni kell a jóváhagyási és minősítési folyamatot.

| (5) | A csökkentési küszöbérték 0,5 g CO2/km-re történő leszállítása elősegítheti az olyan innovatív technológiák szélesebb körű alkalmazását, amelyekkel csökkenthető a CO2-kibocsátás szintje. A CO2-csökkentés tényleges megvalósítása érdekében ugyanakkor elengedhetetlen a csökkentés mértékének nagyon pontos meghatározása. Ehhez szükség van a csökkentés tanúsítására szolgáló módszerekhez kapcsolódó bizonytalanság értékelésére és mennyiségi meghatározására, valamint ennek a bizonytalanságnak a figyelembevételére a CO2-csökkentés jóváhagyó hatóság általi minősítése során. Célszerű a csökkentési küszöbérték megváltoztatását hozzáigazítani a WLTP bevezetéséhez, és következésképpen előírni, hogy az új küszöbértéket alkalmazzák a WLTP-re való hivatkozással benyújtott kérelmek tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

A csökkentési küszöbérték 0,5 g CO2/km-re történő leszállítása elősegítheti az olyan innovatív technológiák szélesebb körű alkalmazását, amelyekkel csökkenthető a CO2-kibocsátás szintje. A CO2-csökkentés tényleges megvalósítása érdekében ugyanakkor elengedhetetlen a csökkentés mértékének nagyon pontos meghatározása. Ehhez szükség van a csökkentés tanúsítására szolgáló módszerekhez kapcsolódó bizonytalanság értékelésére és mennyiségi meghatározására, valamint ennek a bizonytalanságnak a figyelembevételére a CO2-csökkentés jóváhagyó hatóság általi minősítése során. Célszerű a csökkentési küszöbérték megváltoztatását hozzáigazítani a WLTP bevezetéséhez, és következésképpen előírni, hogy az új küszöbértéket alkalmazzák a WLTP-re való hivatkozással benyújtott kérelmek tekintetében.

| (6) | A pontosság javítása és a CO2-csökkentés meghatározásának egyszerűsítése érdekében a CO2-csökkentés tanúsítása céljából lehetővé kell tenni az alkotóelemek vizsgálatát azokban az esetekben, amikor a csökkentés nem a járműtől függ. |
| --- | --- |

(6)

A pontosság javítása és a CO2-csökkentés meghatározásának egyszerűsítése érdekében a CO2-csökkentés tanúsítása céljából lehetővé kell tenni az alkotóelemek vizsgálatát azokban az esetekben, amikor a csökkentés nem a járműtől függ.

| (7) | A CO2-csökkentés minősítésének egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni a kérelmező számára, hogy a valamely innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében a csökkentés meghatározására szolgáló részletes vizsgálati módszer mellett javaslatot tegyen egy egyszerűsített értékelési módszerre vagy a CO2-csökkentés előre meghatározott mértékére vonatkozóan is. Ilyen egyszerűsített módszerek vagy előre meghatározott CO2-csökkentési mérték alkalmazása esetén a jóváhagyó hatóság által minősített csökkentést konzervatív módon kell meghatározni, azaz a tanúsított csökkentés legalacsonyabb szintjét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(7)

A CO2-csökkentés minősítésének egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni a kérelmező számára, hogy a valamely innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében a csökkentés meghatározására szolgáló részletes vizsgálati módszer mellett javaslatot tegyen egy egyszerűsített értékelési módszerre vagy a CO2-csökkentés előre meghatározott mértékére vonatkozóan is. Ilyen egyszerűsített módszerek vagy előre meghatározott CO2-csökkentési mérték alkalmazása esetén a jóváhagyó hatóság által minősített csökkentést konzervatív módon kell meghatározni, azaz a tanúsított csökkentés legalacsonyabb szintjét kell figyelembe venni.

| (8) | A piacon már egy ideje széles körben rendelkezésre álló technológiák a 443/2009/EK rendelet 12. cikkének értelmében nem tekinthetők innovatívnak, ezért ökoinnovációként történő minősítésre sem lehetnek jogosultak. A megfelelő ösztönzők létrehozása érdekében ezért indokolt a 2009-es referenciaév helyett dinamikus referenciaévet alapul venni a technológiák innovatív jellegének meghatározása során. Az új dinamikus referenciaévet a 2020. január 1-jét követően benyújtott kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

A piacon már egy ideje széles körben rendelkezésre álló technológiák a 443/2009/EK rendelet 12. cikkének értelmében nem tekinthetők innovatívnak, ezért ökoinnovációként történő minősítésre sem lehetnek jogosultak. A megfelelő ösztönzők létrehozása érdekében ezért indokolt a 2009-es referenciaév helyett dinamikus referenciaévet alapul venni a technológiák innovatív jellegének meghatározása során. Az új dinamikus referenciaévet a 2020. január 1-jét követően benyújtott kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni.

| (9) | Amennyiben több, azonos jellemzőkkel rendelkező innovatív technológia értékelése során nyert tapasztalatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy kielégítően és meggyőzően bizonyításra került, hogy ezek a technológiák teljesítik a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében említett jogosultsági feltételeket, illetve ha egy innovatív technológia nem függ gyártóspecifikus gépjármű-paraméterektől, lehetővé kell tenni az adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismerését egy olyan határozattal, amely az abban meghatározott feltételek teljesülése esetén bármely gyártó számára lehetővé teszi a CO2-csökkentésnek a szóban forgó határozat alapján történő minősítését. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben több, azonos jellemzőkkel rendelkező innovatív technológia értékelése során nyert tapasztalatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy kielégítően és meggyőzően bizonyításra került, hogy ezek a technológiák teljesítik a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében említett jogosultsági feltételeket, illetve ha egy innovatív technológia nem függ gyártóspecifikus gépjármű-paraméterektől, lehetővé kell tenni az adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismerését egy olyan határozattal, amely az abban meghatározott feltételek teljesülése esetén bármely gyártó számára lehetővé teszi a CO2-csökkentésnek a szóban forgó határozat alapján történő minősítését.

| (10) | Egyes innovatív technológiák esetében szilárd statisztikai bizonyítékokra van szükség az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemben foglalt feltételezések, valamint a vizsgálati módszerben javasolt paraméterek alátámasztásához. A lehető legkiterjedtebb adathalmazok rendelkezésre állása érdekében lehetővé kell tenni gyártók vagy beszállítók csoportjai számára, hogy közösen nyújtsanak be kérelmet. Ebben az esetben a csoport számára lehetővé kell tenni több ellenőrzési jelentést tartalmazó kérelem benyújtását, amennyiben arra titoktartási vagy versenyszempontok miatt szükség van. |
| --- | --- |

(10)

Egyes innovatív technológiák esetében szilárd statisztikai bizonyítékokra van szükség az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemben foglalt feltételezések, valamint a vizsgálati módszerben javasolt paraméterek alátámasztásához. A lehető legkiterjedtebb adathalmazok rendelkezésre állása érdekében lehetővé kell tenni gyártók vagy beszállítók csoportjai számára, hogy közösen nyújtsanak be kérelmet. Ebben az esetben a csoport számára lehetővé kell tenni több ellenőrzési jelentést tartalmazó kérelem benyújtását, amennyiben arra titoktartási vagy versenyszempontok miatt szükség van.

| (11) | A gyártók által a célértékeknek való megfelelés érdekében alkalmazott minősített CO2-csökkentés helytállóságának biztosítása érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy gyorsan reagáljon és értesítse a gyártókat, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában olyan eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve olyan eltérésről vagy ellentmondásról szerez tudomást, amely hatással lehet a minősített csökkentés szintjére. |
| --- | --- |

(11)

A gyártók által a célértékeknek való megfelelés érdekében alkalmazott minősített CO2-csökkentés helytállóságának biztosítása érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy gyorsan reagáljon és értesítse a gyártókat, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában olyan eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve olyan eltérésről vagy ellentmondásról szerez tudomást, amely hatással lehet a minősített csökkentés szintjére.

| (12) | A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükség lehet az ökoinnovációkat jóváhagyó határozatokban meghatározott vizsgálati módszerek kiigazítására, így többek között a műszaki fejlesztések figyelembevétele vagy a jóváhagyó határozat hatályának a járművek szélesebb körére történő kiterjesztése érdekében. Ezért lehetővé kell tenni mind az eredeti kérelmező, mind pedig a Bizottság számára, hogy kezdeményezze ezeknek a határozatoknak a módosítását. |
| --- | --- |

(12)

A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükség lehet az ökoinnovációkat jóváhagyó határozatokban meghatározott vizsgálati módszerek kiigazítására, így többek között a műszaki fejlesztések figyelembevétele vagy a jóváhagyó határozat hatályának a járművek szélesebb körére történő kiterjesztése érdekében. Ezért lehetővé kell tenni mind az eredeti kérelmező, mind pedig a Bizottság számára, hogy kezdeményezze ezeknek a határozatoknak a módosítását.

| (13) | A 725/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

A 725/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 725/2011/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Azon technológiákkal kapcsolatban nyújtható be adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem e rendelet szerint, amelyek esetében teljesülnek az alábbi feltételek:”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Azon technológiákkal kapcsolatban nyújtható be adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem e rendelet szerint, amelyek esetében teljesülnek az alábbi feltételek:”;

| b) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a 2009-ben nyilvántartásba vett összes új személygépkocsi legfeljebb 3 %-a van felszerelve az adott technológiával a 2019. december 31-ig benyújtott kérelmek esetén, illetve az n–4. évben nyilvántartásba vett összes új személygépkocsi legfeljebb 3 %-a van felszerelve az adott technológiával – ahol az n. év a kérelem éve – a 2020. január 1-jétől benyújtott kérelmek esetén;” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

| c) | a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a standard vizsgálati eljárásra való hivatkozással nyújtható be az alábbiak szerint:






  a) | a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletében említett új európai menetciklusra történő hivatkozással 2019. december 31-ig; |
| --- | --- | --- |

c)

a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a standard vizsgálati eljárásra való hivatkozással nyújtható be az alábbiak szerint:

a)

a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletében említett új európai menetciklusra történő hivatkozással 2019. december 31-ig;

| b) | az (EU) 2017/1151 rendeletben (*1) említett, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárásra (WLTP) történő hivatkozással 2018. március 14-től. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2017/1151 rendeletben (*1) említett, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárásra (WLTP) történő hivatkozással 2018. március 14-től.

(*1)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).”
  "

*1

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  i. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „c)   „kérelmező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetéséért folyamodik;” |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

i.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)   „kérelmező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetéséért folyamodik;”

„kérelmező”

| ii. | a cikk a következő f) ponttal egészül ki:
  „f)   „kérvényező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismeréséről szóló határozat módosítását kéri.” |
| --- | --- |

ii.

a cikk a következő f) ponttal egészül ki:

„f)   „kérvényező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismeréséről szóló határozat módosítását kéri.”

„kérvényező”

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésének kérelmezése”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésének kérelmezése”;

| b) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:”; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:”;

| ii. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | az innovatív technológia révén elért CO2-kibocsátáscsökkentés tanúsításához alkalmazott módszer, ideértve a 2. cikk (3) bekezdésében foglalt, alkalmazandó standard vizsgálati eljárásra való hivatkozást, illetve ha a Bizottság által előzetesen már jóváhagyott módszerről van szó, akkor az arra való hivatkozás;” |
| --- | --- | --- |

ii.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

az innovatív technológia révén elért CO2

| iii. | a bekezdés a következő ea) ponttal egészül ki:






  „ea) | adott esetben – és az e) pontban említett módszeren felül – az innovatív technológiával ellátott valamennyi jármű minősítése során alkalmazandó egyszerűsített módszer a minősítendő CO2-csökkentés értékelésére, vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek;” |
| --- | --- | --- |

iii.

a bekezdés a következő ea) ponttal egészül ki:

„ea)

adott esetben – és az e) pontban említett módszeren felül – az innovatív technológiával ellátott valamennyi jármű minősítése során alkalmazandó egyszerűsített módszer a minősítendő CO2

2

| iv. | az f) pont i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | az innovatív technológia révén az e) és – adott esetben – az ea) pontban meghatározottak szerint elért kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva; |
| --- | --- | --- |

iv.

az f) pont i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

az innovatív technológia révén az e) és – adott esetben – az ea) pontban meghatározottak szerint elért kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva;

| ii. | az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés nem vagy csak részben releváns a CO2-kibocsátás mérésére alkalmazott, a 443/2009/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, valamint e rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott standard vizsgálati eljárás szempontjából;” |
| --- | --- |

ii.

az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés nem vagy csak részben releváns a CO2-kibocsátás mérésére alkalmazott, a 443/2009/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, valamint e rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott standard vizsgálati eljárás szempontjából;”

2

2

| v. | a pont a következő iv. alponttal egészül ki:






  „iv. | az adott járműnek a minősítés pillanatában az ea) pontban említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek alkalmazásával tulajdonított CO2-csökkentési érték alacsonyabb vagy ugyanakkora, mint az innovatív technológia révén elért, az e) pontban említett vizsgálati módszer alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés, ideértve az egyéb jóváhagyott ökoinnovációkkal való bármely esetleges kölcsönhatást is;”. |
| --- | --- | --- |

v.

a pont a következő iv. alponttal egészül ki:

„iv.

az adott járműnek a minősítés pillanatában az ea) pontban említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2

2

| 4. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  Viszonyítási alap és ökoinnováció”; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Viszonyítási alap és ökoinnováció”;

| b) | az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | kijelöl egy olyan ökoinnovatív járművet, amelyet ellát az adott innovatív technológiával, illetve – adott esetben – kijelöli az innovatív technológiát mint önálló alkotóelemet; |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

kijelöl egy olyan ökoinnovatív járművet, amelyet ellát az adott innovatív technológiával, illetve – adott esetben – kijelöli az innovatív technológiát mint önálló alkotóelemet;

| b) | kijelöl egy másik járművet, amelyet nem lát el az adott innovatív technológiával, de amely minden egyéb tekintetben megegyezik az ökoinnovatív járművel, illetve – adott esetben – kijelöl egy viszonyítási alapul vett technológiát mint önálló alkotóelemet.”; |
| --- | --- |

b)

kijelöl egy másik járművet, amelyet nem lát el az adott innovatív technológiával, de amely minden egyéb tekintetben megegyezik az ökoinnovatív járművel, illetve – adott esetben – kijelöl egy viszonyítási alapul vett technológiát mint önálló alkotóelemet.”;

| c) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Amennyiben a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a 8. és a 9. cikkben említett információk helytállóságát az (1) bekezdésben említettektől eltérő módon is bizonyítani tudja, az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében részletesen alá kell támasztania ezt a következtetését, ismertetve az azonos eredményre vezető alternatív módszert.”; |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a 8. és a 9. cikkben említett információk helytállóságát az (1) bekezdésben említettektől eltérő módon is bizonyítani tudja, az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében részletesen alá kell támasztania ezt a következtetését, ismertetve az azonos eredményre vezető alternatív módszert.”;

| d) | a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Amennyiben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a 2. cikk (3) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint a WLTP-re történő hivatkozással kerül benyújtásra, a viszonyítási alapul vett jármű az abba az interpolációs családba tartozó jármű, amelyik a legkedvezőtlenebb esetet képviseli az ökoinnovációs csökkentés tanúsítása céljából.
  Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1.2.3.1. pontjának második albekezdése szerinti esetben a viszonyítási alapul vett jármű a H vizsgálati jármű.
  A viszonyítási alapul vett jármű megválasztását szilárd és független statisztikai bizonyítékokkal kell alátámasztani, amelyek alapján ellenőrizhető feltételezések fogalmazhatók meg a viszonyítási alapul vett jármű alkalmasságára és reprezentativitására vonatkozóan.” |
| --- | --- |

d)

a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Amennyiben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a 2. cikk (3) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint a WLTP-re történő hivatkozással kerül benyújtásra, a viszonyítási alapul vett jármű az abba az interpolációs családba tartozó jármű, amelyik a legkedvezőtlenebb esetet képviseli az ökoinnovációs csökkentés tanúsítása céljából.

Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1.2.3.1. pontjának második albekezdése szerinti esetben a viszonyítási alapul vett jármű a H vizsgálati jármű.

A viszonyítási alapul vett jármű megválasztását szilárd és független statisztikai bizonyítékokkal kell alátámasztani, amelyek alapján ellenőrizhető feltételezések fogalmazhatók meg a viszonyítási alapul vett jármű alkalmasságára és reprezentativitására vonatkozóan.”

| 5. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   Amennyiben a kérelmező gyártók vagy beszállítók csoportja, a következő feltételeknek kell teljesülniük:






  a) | a független és tanúsított szervezet a kérelmezői csoport minden egyes tagjára vonatkozóan elvégzi a (2) bekezdés a)–e) pontjában említett ellenőrzéseket, adott esetben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem tartalmának függvényében; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Amennyiben a kérelmező gyártók vagy beszállítók csoportja, a következő feltételeknek kell teljesülniük:

a)

a független és tanúsított szervezet a kérelmezői csoport minden egyes tagjára vonatkozóan elvégzi a (2) bekezdés a)–e) pontjában említett ellenőrzéseket, adott esetben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem tartalmának függvényében;

| b) | amennyiben titoktartási okokból vagy versenyszempontok miatt szükséges, a kérelmezői csoport tagjai több ellenőrzési jelentést is csatolhatnak az ugyanazon kérelem alátámasztására szolgáló különböző adatkészletek tekintetében.”; |
| --- | --- |

b)

amennyiben titoktartási okokból vagy versenyszempontok miatt szükséges, a kérelmezői csoport tagjai több ellenőrzési jelentést is csatolhatnak az ugyanazon kérelem alátámasztására szolgáló különböző adatkészletek tekintetében.”;

| b) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bekezdés a következő ca) ponttal egészül ki:






  „ca) | ellenőrzi, hogy a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja esetében az ott említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek alkalmasak-e a 4. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett megfelelő járművek vonatkozásában elérhető CO2-kibocsátáscsökkentés minősítésére, és megfelelnek-e a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában meghatározott minimumkövetelményeknek;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bekezdés a következő ca) ponttal egészül ki:

„ca)

ellenőrzi, hogy a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja esetében az ott említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2

2

| ii. | a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A c) és ca) ponttal összefüggésben a független és tanúsított szervezet rendelkezésre bocsátja az ellenőrzésről készült vizsgálati jegyzőkönyveket.”; |
| --- | --- |

ii.

a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A c) és ca) ponttal összefüggésben a független és tanúsított szervezet rendelkezésre bocsátja az ellenőrzésről készült vizsgálati jegyzőkönyveket.”;

| c) | a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A CO2-csökkentés 11. cikk szerinti minősítéséhez a független és tanúsított szervezet – a gyártó kérésére – jelentést készít az ugyanazon típusú, változatú, kivitelű és – adott esetben – interpolációs családba tartozó járművekbe szerelt több ökoinnovációs megoldás közötti kölcsönhatásokról.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A CO2-csökkentés 11. cikk szerinti minősítéséhez a független és tanúsított szervezet – a gyártó kérésére – jelentést készít az ugyanazon típusú, változatú, kivitelű és – adott esetben – interpolációs családba tartozó járművekbe szerelt több ökoinnovációs megoldás közötti kölcsönhatásokról.”

2

| 6. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett módszer, valamint – adott esetben – az ugyanazon cikk ea) pontjában említett egyszerűsített értékelési módszer alkalmazásával mért CO2-kibocsátása; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett módszer, valamint – adott esetben – az ugyanazon cikk ea) pontjában említett egyszerűsített értékelési módszer alkalmazásával mért CO2-kibocsátása;

2

| b) | a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 2. cikk (3) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett standard vizsgálati eljárás alkalmazásával mért CO2-kibocsátása.”; |
| --- | --- |

b)

a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 2. cikk (3) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett standard vizsgálati eljárás alkalmazásával mért CO2-kibocsátása.”;

2

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A 2. cikk (3) bekezdésének b) pontjában foglaltakra való hivatkozással benyújtott, innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem esetén a csökkentés megállapítása céljából értékelni kell és mennyiségileg meg kell határozni a bizonytalanságot. A mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni az összes csökkentés értékéből.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 2. cikk (3) bekezdésének b) pontjában foglaltakra való hivatkozással benyújtott, innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem esetén a csökkentés megállapítása céljából értékelni kell és mennyiségileg meg kell határozni a bizonytalanságot. A mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni az összes csökkentés értékéből.”;

| c) | a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint javasolt előre meghatározott CO2-csökkentési értékek esetén ezeket az értékeket a (2) bekezdés szerint meghatározott összes csökkentéssel megegyező vagy annál alacsonyabb szinten kell megállapítani.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint javasolt előre meghatározott CO2-csökkentési értékek esetén ezeket az értékeket a (2) bekezdés szerint meghatározott összes csökkentéssel megegyező vagy annál alacsonyabb szinten kell megállapítani.”

| 7. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az innovatív technológia alkalmazásával a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban legalább az alábbi mértékű csökkentést kell elérni:






  a) | 1 g CO2/km a 2. cikk (3) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott kérelem esetén; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az innovatív technológia alkalmazásával a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban legalább az alábbi mértékű csökkentést kell elérni:

a)

1 g CO2/km a 2. cikk (3) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott kérelem esetén;

| b) | 0,5 g CO2/km a 2. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján benyújtott kérelem esetén.”; |
| --- | --- |

b)

0,5 g CO2/km a 2. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján benyújtott kérelem esetén.”;

| b) | a (2) bekezdésben a „standard vizsgálati ciklus” kifejezést a „standard vizsgálati eljárás” kifejezés váltja fel. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben a „standard vizsgálati ciklus” kifejezést a „standard vizsgálati eljárás” kifejezés váltja fel.

| 8. | A 10. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  Az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem értékelése”. |
| --- | --- |

8.

A 10. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

Az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem értékelése”.

| 9. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az ökoinnováció révén elért, az innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló megfelelő határozat szerint tanúsított CO2-csökkentés minősített mértékét külön meg kell határozni a típusjóváhagyási dokumentációban és a 2007/46/EK irányelv szerinti megfelelőségi nyilatkozatban, mégpedig a műszaki szolgálatok által a jóváhagyott vizsgálati módszerekkel és az említett irányelv 11. cikkének megfelelően elvégzett vizsgálatok alapján.
  A jóváhagyó határozat követelményei alapján a 8. cikk (2) bekezdésében említett, mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni a minősítendő összes csökkentés értékéből. Ha egy adott típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó gépjármű ökoinnovációs CO2-csökkentése nem éri el a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéket, a csökkentés nem minősíthető.
  Abban az esetben, ha a jóváhagyó határozat a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint megállapított, előre meghatározott CO2-csökkentést tartalmaz, a vonatkozó előre meghatározott csökkentési érték közvetlenül megadható a típusjóváhagyási dokumentációban, amennyiben a jóváhagyó hatóság meg tudja erősíteni, hogy a jármű el van látva a jóváhagyó határozat előírásai szerinti technológiával.”; |
| --- | --- | --- |

9.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az ökoinnováció révén elért, az innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló megfelelő határozat szerint tanúsított CO2-csökkentés minősített mértékét külön meg kell határozni a típusjóváhagyási dokumentációban és a 2007/46/EK irányelv szerinti megfelelőségi nyilatkozatban, mégpedig a műszaki szolgálatok által a jóváhagyott vizsgálati módszerekkel és az említett irányelv 11. cikkének megfelelően elvégzett vizsgálatok alapján.

A jóváhagyó határozat követelményei alapján a 8. cikk (2) bekezdésében említett, mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni a minősítendő összes csökkentés értékéből. Ha egy adott típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó gépjármű ökoinnovációs CO2-csökkentése nem éri el a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéket, a csökkentés nem minősíthető.

Abban az esetben, ha a jóváhagyó határozat a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint megállapított, előre meghatározott CO2-csökkentést tartalmaz, a vonatkozó előre meghatározott csökkentési érték közvetlenül megadható a típusjóváhagyási dokumentációban, amennyiben a jóváhagyó hatóság meg tudja erősíteni, hogy a jármű el van látva a jóváhagyó határozat előírásai szerinti technológiával.”;

| b) | a (4) bekezdés második albekezdésében az „1 g CO2/km” szövegrészt a „0,5 g CO2/km” szövegrész váltja fel. |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés második albekezdésében az „1 g CO2/km” szövegrészt a „0,5 g CO2/km” szövegrész váltja fel.

2

2

| 10. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a második albekezdés után az alábbi albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság továbbá értesítheti a gyártót, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve ha ilyen eltérésről vagy ellentmondásról tudomást szerez ahhoz az információhoz képest, amelyet az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem részeként kapott.”; |
| --- | --- | --- |

10.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a második albekezdés után az alábbi albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság továbbá értesítheti a gyártót, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve ha ilyen eltérésről vagy ellentmondásról tudomást szerez ahhoz az információhoz képest, amelyet az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem részeként kapott.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az a gyártó, amelynek minősített CO2-csökkentését a továbbiakban már nem veszik számításba, a 11. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően új minősítési kérelmet nyújthat be az érintett járművekre vonatkozóan, vagy – adott esetben – kérheti a jóváhagyó határozat 12a. cikk szerinti módosítását, amely kérelmet alá kell támasztani a vizsgálati módszer alkalmasságának és az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés mértékének igazolásához szükséges bizonyítékokkal.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az a gyártó, amelynek minősített CO2-csökkentését a továbbiakban már nem veszik számításba, a 11. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően új minősítési kérelmet nyújthat be az érintett járművekre vonatkozóan, vagy – adott esetben – kérheti a jóváhagyó határozat 12a. cikk szerinti módosítását, amely kérelmet alá kell támasztani a vizsgálati módszer alkalmasságának és az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés mértékének igazolásához szükséges bizonyítékokkal.”

| 11. | A szöveg a következő 12a. cikkel egészül ki:

  „12a. cikk
  Adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló határozat módosítása

  (1)   A gyártók vagy beszállítók, ideértve az eredeti kérelmezőt is, kérvényt nyújthatnak be a Bizottságnak valamely meglévő jóváhagyó határozat módosítására vonatkozóan. A kérvényt az összes igazoló dokumentummal együtt elektronikus levélben vagy adathordozón is be kell nyújtani, illetve elektronikus formátumban fel kell tölteni egy, a Bizottság által kezelt szerverre. Az írásos kérvényben tételjegyzéket kell készíteni az igazolásként benyújtott dokumentumokról.


  (2)   A módosítási kérvényhez az alábbi információkat és bizonyítékokat kell csatolni:






  a) | a kérvényező elérhetőségi adatai; |
| --- | --- | --- |

11.

A szöveg a következő 12a. cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló határozat módosítása

(1)   A gyártók vagy beszállítók, ideértve az eredeti kérelmezőt is, kérvényt nyújthatnak be a Bizottságnak valamely meglévő jóváhagyó határozat módosítására vonatkozóan. A kérvényt az összes igazoló dokumentummal együtt elektronikus levélben vagy adathordozón is be kell nyújtani, illetve elektronikus formátumban fel kell tölteni egy, a Bizottság által kezelt szerverre. Az írásos kérvényben tételjegyzéket kell készíteni az igazolásként benyújtott dokumentumokról.

(2)   A módosítási kérvényhez az alábbi információkat és bizonyítékokat kell csatolni:

a)

a kérvényező elérhetőségi adatai;

| b) | a módosítandó jóváhagyó határozatra való hivatkozás; |
| --- | --- |

b)

a módosítandó jóváhagyó határozatra való hivatkozás;

| c) | a javasolt módosítások ismertetése, valamint az ismertetés összefoglalása; |
| --- | --- |

c)

a javasolt módosítások ismertetése, valamint az ismertetés összefoglalása;

| d) | a módosítások szükségességét és megfelelőségét alátámasztó bizonyítékok; |
| --- | --- |

d)

a módosítások szükségességét és megfelelőségét alátámasztó bizonyítékok;

| e) | bizonyítékok, amelyek igazolják, hogy az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátás-csökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva; |
| --- | --- |

e)

bizonyítékok, amelyek igazolják, hogy az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátás-csökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva;

| f) | független és tanúsított szervezet által készített érvényesítési jelentés, amely igazolja a következőket:






  i. | a módosított vizsgálati módszer megfelel a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, valamint – adott esetben – a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában foglalt követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

f)

független és tanúsított szervezet által készített érvényesítési jelentés, amely igazolja a következőket:

i.

a módosított vizsgálati módszer megfelel a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, valamint – adott esetben – a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában foglalt követelményeknek;

| ii. | az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva. |
| --- | --- |

ii.

az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva.

(3)   A módosítási kérvény beérkezésekor a Bizottság közzéteszi a javasolt módosítások (2) bekezdés c) pontja szerinti összefoglaló ismertetését.

(4)   A Bizottság értékeli a módosítás iránti kérvényt, és a teljes kérvény kézhezvételét követő kilenc hónapon belül módosítja a jóváhagyó határozatot, amennyiben nem merül fel kifogás a javasolt módosítások megfelelőségét illetően.

A módosított jóváhagyó határozat szükség esetén meghatározza annak alkalmazhatóságát, valamint a CO2-csökkentés e rendelet 11. cikke szerinti minősítéséhez szükséges információkat az 1049/2001/EK rendeletben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogával kapcsolatban meghatározott kivételek alkalmazásával.

(5)   A Bizottság kérheti a javasolt módosítások kiigazítását. Ebben az esetben a Bizottság konzultál a kérvényezővel és más érdekelt felekkel – ideértve az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmet benyújtó eredeti kérelmezőt is – a javasolt módosításokról, és adott esetben figyelembe veszi a beérkezett észrevételeket.

(6)   Az értékelési időszak öt hónappal meghosszabbítható abban az esetben, ha a Bizottság az innovatív technológia és a kapcsolódó módosított vizsgálati módszer összetettsége, illetve a módosítás iránti kérvény terjedelme és tartalma miatt úgy találja, hogy a rendelkezésre álló kilenc hónapos időkereten belül nem tudja megfelelően értékelni a kérvényt.

A Bizottság a kérvény beérkezésétől számított 40 napon belül értesíti a kérvényezőt az értékelési időszak esetleges meghosszabbításáról.

(7)   A Bizottság saját kezdeményezésére bármikor módosíthatja a jóváhagyó határozatot, különösen a technológiai fejlődés figyelembevétele érdekében. A Bizottság konzultál az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmet benyújtó eredeti kérelmezővel és más érdekelt felekkel az általa fontolóra vett módosításokról, és adott esetben figyelembe veszi a beérkezett észrevételeket.”

| 12. | A 14. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A 14. cikket el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 140., 2009.6.5., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelete (2017. június 2.) a szabályozási vizsgálati eljárás változását tükröző megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló módszertan megállapításáról és az 1014/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 175., 2017.7.7., 679. o.).

4

(5)  A Bizottság 725/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 26.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 194., 2011.7.26., 19. o.)

5

---

| 2018.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 49/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/259 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. február 21.)

a 427/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló, 2011. május 11-i 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2017. június 1-jén a Bizottság elfogadta az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (2) meghatározott, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárást (WLTP). A WLTP felváltja a 692/2008/EK bizottsági rendelet (3) XII. mellékletében meghatározott új európai menetciklust (NEDC). 2021-től az 510/2011/EU rendeletben meghatározott CO2-kibocsátási célértékeknek való megfelelést a WLTP szerint megállapított CO2-kibocsátás alapján kell ellenőrizni. Ettől az időponttól kezdve az ökoinnovációs CO2-csökkentéseket is a WLTP alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

2017. június 1-jén a Bizottság elfogadta az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (2) meghatározott, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárást (WLTP). A WLTP felváltja a 692/2008/EK bizottsági rendelet (3) XII. mellékletében meghatározott új európai menetciklust (NEDC). 2021-től az 510/2011/EU rendeletben meghatározott CO2-kibocsátási célértékeknek való megfelelést a WLTP szerint megállapított CO2-kibocsátás alapján kell ellenőrizni. Ettől az időponttól kezdve az ökoinnovációs CO2-csökkentéseket is a WLTP alapján kell meghatározni.

| (2) | A szabályozási vizsgálati eljárás változásának figyelembevétele érdekében, valamint tekintettel a WLTP szerinti CO2-kibocsátási értékek és az (EU) 2017/1153 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott, NEDC szerinti CO2-kibocsátási értékek megfeleltetésére szolgáló eljárásra, szükség van a 427/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) módosítására. |
| --- | --- |

(2)

A szabályozási vizsgálati eljárás változásának figyelembevétele érdekében, valamint tekintettel a WLTP szerinti CO2-kibocsátási értékek és az (EU) 2017/1153 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott, NEDC szerinti CO2-kibocsátási értékek megfeleltetésére szolgáló eljárásra, szükség van a 427/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) módosítására.

| (3) | Az NEDC-ről a WLTP-re történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy az innovatív technológiák ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmeket 2019. december 31-ig az NEDC-re történő hivatkozással, e rendelet hatálybalépésének időpontjától pedig a WLTP-re történő hivatkozással nyújtsák be. |
| --- | --- |

(3)

Az NEDC-ről a WLTP-re történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy az innovatív technológiák ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmeket 2019. december 31-ig az NEDC-re történő hivatkozással, e rendelet hatálybalépésének időpontjától pedig a WLTP-re történő hivatkozással nyújtsák be.

| (4) | A Bizottság már több mint húsz ökoinnovációs jóváhagyást megadott, azonban ezeknek a technológiáknak a gyártók általi alkalmazása az Európai Unió gépjárműállományában 2017-ig meglehetősen korlátozott volt. Az ilyen technológiák szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása, valamint a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében egyszerűsíteni kell a jóváhagyási és minősítési folyamatot. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság már több mint húsz ökoinnovációs jóváhagyást megadott, azonban ezeknek a technológiáknak a gyártók általi alkalmazása az Európai Unió gépjárműállományában 2017-ig meglehetősen korlátozott volt. Az ilyen technológiák szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása, valamint a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében egyszerűsíteni kell a jóváhagyási és minősítési folyamatot.

| (5) | A csökkentési küszöbérték 0,5 g CO2/km-re történő leszállítása elősegítheti az olyan innovatív technológiák szélesebb körű alkalmazását, amelyekkel csökkenthető a CO2-kibocsátás szintje. A CO2-csökkentés tényleges megvalósítása érdekében ugyanakkor elengedhetetlen a csökkentés mértékének nagyon pontos meghatározása. Ehhez szükség van a csökkentés tanúsítására szolgáló módszerekhez kapcsolódó bizonytalanság értékelésére és mennyiségi meghatározására, valamint ennek a bizonytalanságnak a figyelembevételére a CO2-csökkentés jóváhagyó hatóság általi minősítése során. Célszerű a csökkentési küszöbérték megváltoztatását hozzáigazítani a WLTP bevezetéséhez, és következésképpen előírni, hogy az új küszöbértéket alkalmazzák a WLTP-re való hivatkozással benyújtott kérelmek tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

A csökkentési küszöbérték 0,5 g CO2/km-re történő leszállítása elősegítheti az olyan innovatív technológiák szélesebb körű alkalmazását, amelyekkel csökkenthető a CO2-kibocsátás szintje. A CO2-csökkentés tényleges megvalósítása érdekében ugyanakkor elengedhetetlen a csökkentés mértékének nagyon pontos meghatározása. Ehhez szükség van a csökkentés tanúsítására szolgáló módszerekhez kapcsolódó bizonytalanság értékelésére és mennyiségi meghatározására, valamint ennek a bizonytalanságnak a figyelembevételére a CO2-csökkentés jóváhagyó hatóság általi minősítése során. Célszerű a csökkentési küszöbérték megváltoztatását hozzáigazítani a WLTP bevezetéséhez, és következésképpen előírni, hogy az új küszöbértéket alkalmazzák a WLTP-re való hivatkozással benyújtott kérelmek tekintetében.

| (6) | A pontosság javítása és a CO2-csökkentés meghatározásának egyszerűsítése érdekében a CO2-csökkentés tanúsítása céljából lehetővé kell tenni az alkotóelemek vizsgálatát azokban az esetekben, amikor a csökkentés nem a járműtől függ. |
| --- | --- |

(6)

A pontosság javítása és a CO2-csökkentés meghatározásának egyszerűsítése érdekében a CO2-csökkentés tanúsítása céljából lehetővé kell tenni az alkotóelemek vizsgálatát azokban az esetekben, amikor a csökkentés nem a járműtől függ.

| (7) | A CO2-csökkentés minősítésének egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni a kérelmező számára, hogy a valamely innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében a csökkentés meghatározására szolgáló részletes vizsgálati módszer mellett javaslatot tegyen egy egyszerűsített értékelési módszerre vagy a CO2-csökkentés előre meghatározott mértékére vonatkozóan is. Ilyen egyszerűsített módszerek vagy előre meghatározott CO2-csökkentési mérték alkalmazása esetén a jóváhagyó hatóság által minősített csökkentést konzervatív módon kell meghatározni, azaz a tanúsított csökkentés legalacsonyabb szintjét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(7)

A CO2-csökkentés minősítésének egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni a kérelmező számára, hogy a valamely innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében a csökkentés meghatározására szolgáló részletes vizsgálati módszer mellett javaslatot tegyen egy egyszerűsített értékelési módszerre vagy a CO2-csökkentés előre meghatározott mértékére vonatkozóan is. Ilyen egyszerűsített módszerek vagy előre meghatározott CO2-csökkentési mérték alkalmazása esetén a jóváhagyó hatóság által minősített csökkentést konzervatív módon kell meghatározni, azaz a tanúsított csökkentés legalacsonyabb szintjét kell figyelembe venni.

| (8) | A piacon már egy ideje széles körben rendelkezésre álló technológiák az 510/2011/EU rendelet 12. cikkének értelmében nem tekinthetők innovatívnak, ezért ökoinnovációként történő minősítésre sem lehetnek jogosultak. A megfelelő ösztönzők létrehozása érdekében ezért indokolt a 2009-es referenciaév helyett dinamikus referenciaévet alapul venni a technológiák innovatív jellegének meghatározása során. Az új dinamikus referenciaévet a 2020. január 1-jét követően benyújtott kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

A piacon már egy ideje széles körben rendelkezésre álló technológiák az 510/2011/EU rendelet 12. cikkének értelmében nem tekinthetők innovatívnak, ezért ökoinnovációként történő minősítésre sem lehetnek jogosultak. A megfelelő ösztönzők létrehozása érdekében ezért indokolt a 2009-es referenciaév helyett dinamikus referenciaévet alapul venni a technológiák innovatív jellegének meghatározása során. Az új dinamikus referenciaévet a 2020. január 1-jét követően benyújtott kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni.

| (9) | Amennyiben több, azonos jellemzőkkel rendelkező innovatív technológia értékelése során nyert tapasztalatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy kielégítően és meggyőzően bizonyításra került, hogy ezek a technológiák teljesítik az 510/2011/EU rendelet 12. cikkében említett jogosultsági feltételeket, illetve ha egy innovatív technológia nem függ gyártóspecifikus gépjármű-paraméterektől, lehetővé kell tenni az adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismerését egy olyan határozattal, amely az abban meghatározott feltételek teljesülése esetén bármely gyártó számára lehetővé teszi a CO2-csökkentésnek a szóban forgó határozat alapján történő minősítését. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben több, azonos jellemzőkkel rendelkező innovatív technológia értékelése során nyert tapasztalatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy kielégítően és meggyőzően bizonyításra került, hogy ezek a technológiák teljesítik az 510/2011/EU rendelet 12. cikkében említett jogosultsági feltételeket, illetve ha egy innovatív technológia nem függ gyártóspecifikus gépjármű-paraméterektől, lehetővé kell tenni az adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismerését egy olyan határozattal, amely az abban meghatározott feltételek teljesülése esetén bármely gyártó számára lehetővé teszi a CO2-csökkentésnek a szóban forgó határozat alapján történő minősítését.

| (10) | Egyes innovatív technológiák esetében szilárd statisztikai bizonyítékokra van szükség az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemben foglalt feltételezések, valamint a vizsgálati módszerben javasolt paraméterek alátámasztásához. A lehető legkiterjedtebb adathalmazok rendelkezésre állása érdekében lehetővé kell tenni gyártók vagy beszállítók csoportjai számára, hogy közösen nyújtsanak be kérelmet. Ebben az esetben a csoport számára lehetővé kell tenni több ellenőrzési jelentést tartalmazó kérelem benyújtását, amennyiben arra titoktartási vagy versenyszempontok miatt szükség van. |
| --- | --- |

(10)

Egyes innovatív technológiák esetében szilárd statisztikai bizonyítékokra van szükség az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemben foglalt feltételezések, valamint a vizsgálati módszerben javasolt paraméterek alátámasztásához. A lehető legkiterjedtebb adathalmazok rendelkezésre állása érdekében lehetővé kell tenni gyártók vagy beszállítók csoportjai számára, hogy közösen nyújtsanak be kérelmet. Ebben az esetben a csoport számára lehetővé kell tenni több ellenőrzési jelentést tartalmazó kérelem benyújtását, amennyiben arra titoktartási vagy versenyszempontok miatt szükség van.

| (11) | A gyártók által a célértékeknek való megfelelés érdekében alkalmazott minősített CO2-csökkentés helytállóságának biztosítása érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy gyorsan reagáljon és értesítse a gyártókat, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában olyan eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve olyan eltérésről vagy ellentmondásról szerez tudomást, amely hatással lehet a minősített csökkentés szintjére. |
| --- | --- |

(11)

A gyártók által a célértékeknek való megfelelés érdekében alkalmazott minősített CO2-csökkentés helytállóságának biztosítása érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy gyorsan reagáljon és értesítse a gyártókat, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában olyan eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve olyan eltérésről vagy ellentmondásról szerez tudomást, amely hatással lehet a minősített csökkentés szintjére.

| (12) | A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükség lehet az ökoinnovációkat jóváhagyó határozatokban meghatározott vizsgálati módszerek kiigazítására, így többek között a műszaki fejlesztések figyelembevétele vagy a jóváhagyó határozat hatályának a járművek szélesebb körére történő kiterjesztése érdekében. Ezért lehetővé kell tenni mind az eredeti kérelmező, mind pedig a Bizottság számára, hogy kezdeményezze ezeknek a határozatoknak a módosítását. |
| --- | --- |

(12)

A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükség lehet az ökoinnovációkat jóváhagyó határozatokban meghatározott vizsgálati módszerek kiigazítására, így többek között a műszaki fejlesztések figyelembevétele vagy a jóváhagyó határozat hatályának a járművek szélesebb körére történő kiterjesztése érdekében. Ezért lehetővé kell tenni mind az eredeti kérelmező, mind pedig a Bizottság számára, hogy kezdeményezze ezeknek a határozatoknak a módosítását.

| (13) | A 427/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

A 427/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 427/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Azon technológiákkal kapcsolatban nyújtható be adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem e rendelet szerint, amelyek esetében teljesülnek az alábbi feltételek:”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Azon technológiákkal kapcsolatban nyújtható be adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem e rendelet szerint, amelyek esetében teljesülnek az alábbi feltételek:”;

| b) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a 2009-ben nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjármű legfeljebb 3 %-a van felszerelve az adott technológiával a 2019. december 31-ig benyújtott kérelmek esetén, illetve az n–4. évben nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjármű legfeljebb 3 %-a van felszerelve az adott technológiával – ahol az n. év a kérelem éve – a 2020. január 1-jétől benyújtott kérelmek esetén;” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

| c) | a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a standard vizsgálati eljárásra való hivatkozással nyújtható be az alábbiak szerint:






  a) | a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletében említett új európai menetciklusra történő hivatkozással 2019. december 31-ig; |
| --- | --- | --- |

c)

a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a standard vizsgálati eljárásra való hivatkozással nyújtható be az alábbiak szerint:

a)

a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletében említett új európai menetciklusra történő hivatkozással 2019. december 31-ig;

| b) | az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (*1) említett, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárásra történő hivatkozással 2018. március 14-tól. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (*1) említett, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárásra történő hivatkozással 2018. március 14-tól.

(*1)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).”
  "

*1

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   „kérelmező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetéséért folyamodik;” |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.   „kérelmező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetéséért folyamodik;”

„kérelmező”

| b) | a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   „kérvényező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismeréséről szóló határozat módosítását kéri.” |
| --- | --- |

b)

a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„6.   „kérvényező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismeréséről szóló határozat módosítását kéri.”

„kérvényező”

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésének kérelmezése”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésének kérelmezése”;

| b) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:”

| ii. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | az innovatív technológia révén elért CO2-kibocsátáscsökkentés tanúsításához alkalmazott módszer, ideértve a 2. cikk (4) bekezdésében foglalt, alkalmazandó standard vizsgálati eljárásra való hivatkozást, illetve ha a Bizottság által előzetesen már jóváhagyott módszerről van szó, akkor az arra való hivatkozás;” |
| --- | --- | --- |

ii.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

az innovatív technológia révén elért CO2

| iii. | a bekezdés a következő ea) ponttal egészül ki:






  „ea) | adott esetben – és az e) pontban említett módszeren felül – az innovatív technológiával ellátott valamennyi jármű minősítése során alkalmazandó egyszerűsített módszer a minősítendő CO2-csökkentés értékelésére, vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek;” |
| --- | --- | --- |

iii.

a bekezdés a következő ea) ponttal egészül ki:

„ea)

adott esetben – és az e) pontban említett módszeren felül – az innovatív technológiával ellátott valamennyi jármű minősítése során alkalmazandó egyszerűsített módszer a minősítendő CO2

2

| iv. | az f) pont i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | az innovatív technológia révén az e) és – adott esetben – az ea) pontban meghatározottak szerint elért kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva; |
| --- | --- | --- |

iv.

az f) pont i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

az innovatív technológia révén az e) és – adott esetben – az ea) pontban meghatározottak szerint elért kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva;

| ii. | az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés nem vagy csak részben releváns a CO2-kibocsátás mérésére alkalmazott, az 510/2011/EU rendelet 12. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, valamint e rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott standard vizsgálati eljárás szempontjából;” |
| --- | --- |

ii.

az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés nem vagy csak részben releváns a CO2-kibocsátás mérésére alkalmazott, az 510/2011/EU rendelet 12. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, valamint e rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott standard vizsgálati eljárás szempontjából;”

2

2

| v. | az f) pont a következő iv. alponttal egészül ki:






  „iv. | e bekezdés ea) pontja esetében az adott járműnek a minősítés pillanatában az ea) pontban említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek alkalmazásával tulajdonított CO2-csökkentési érték alacsonyabb vagy ugyanakkora, mint az innovatív technológia révén elért, az e) pontban említett vizsgálati módszer alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés, ideértve az egyéb jóváhagyott ökoinnovációkkal való bármely esetleges kölcsönhatást is;”. |
| --- | --- | --- |

v.

az f) pont a következő iv. alponttal egészül ki:

„iv.

e bekezdés ea) pontja esetében az adott járműnek a minősítés pillanatában az ea) pontban említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2

2

| 4. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  Viszonyítási alap és ökoinnováció”; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Viszonyítási alap és ökoinnováció”;

| b) | az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | kijelöl egy olyan ökoinnovatív járművet, amelyet ellát az adott innovatív technológiával, illetve – adott esetben – kijelöli az innovatív technológiát mint önálló alkotóelemet; |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

kijelöl egy olyan ökoinnovatív járművet, amelyet ellát az adott innovatív technológiával, illetve – adott esetben – kijelöli az innovatív technológiát mint önálló alkotóelemet;

| b) | kijelöl egy másik járművet, amelyet nem lát el az adott innovatív technológiával, de amely minden egyéb tekintetben megegyezik az ökoinnovatív járművel, illetve – adott esetben – kijelöl egy viszonyítási alapul vett technológiát mint önálló alkotóelemet.”; |
| --- | --- |

b)

kijelöl egy másik járművet, amelyet nem lát el az adott innovatív technológiával, de amely minden egyéb tekintetben megegyezik az ökoinnovatív járművel, illetve – adott esetben – kijelöl egy viszonyítási alapul vett technológiát mint önálló alkotóelemet.”;

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Amennyiben a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a 8. és a 9. cikkben említett információk helytállóságát az e cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő módon is bizonyítani tudja, az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében részletesen alá kell támasztania ezt a következtetését, ismertetve az azonos eredményre vezető alternatív módszert.”; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a 8. és a 9. cikkben említett információk helytállóságát az e cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő módon is bizonyítani tudja, az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében részletesen alá kell támasztania ezt a következtetését, ismertetve az azonos eredményre vezető alternatív módszert.”;

| d) | a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   Amennyiben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a 2. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint a WLTP-re történő hivatkozással kerül benyújtásra, a viszonyítási alapul vett jármű az abba az interpolációs családba vagy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba tartozó jármű, amelyik a legkedvezőtlenebb esetet képviseli az ökoinnovációs csökkentés tanúsítása céljából.
  Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1.2.3.1. pontjának második albekezdése vagy 7. almellékletének 3.2.3.1. pontjának második albekezdése szerinti esetben a viszonyítási alapul vett jármű a H vizsgálati jármű.
  A viszonyítási alapul vett jármű megválasztását szilárd és független statisztikai bizonyítékokkal kell alátámasztani, amelyek alapján ellenőrizhető feltételezések fogalmazhatók meg a viszonyítási alapul vett jármű alkalmasságára és reprezentativitására vonatkozóan.” |
| --- | --- |

d)

a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Amennyiben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a 2. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint a WLTP-re történő hivatkozással kerül benyújtásra, a viszonyítási alapul vett jármű az abba az interpolációs családba vagy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba tartozó jármű, amelyik a legkedvezőtlenebb esetet képviseli az ökoinnovációs csökkentés tanúsítása céljából.

Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1.2.3.1. pontjának második albekezdése vagy 7. almellékletének 3.2.3.1. pontjának második albekezdése szerinti esetben a viszonyítási alapul vett jármű a H vizsgálati jármű.

A viszonyítási alapul vett jármű megválasztását szilárd és független statisztikai bizonyítékokkal kell alátámasztani, amelyek alapján ellenőrizhető feltételezések fogalmazhatók meg a viszonyítási alapul vett jármű alkalmasságára és reprezentativitására vonatkozóan.”

| 5. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   Amennyiben a kérelmező gyártók vagy beszállítók csoportja, a következő feltételeknek kell teljesülniük:






  a) | a független és tanúsított szervezet a kérelmezői csoport minden egyes tagjára vonatkozóan elvégzi a (2) bekezdés a)–e) pontjában említett ellenőrzéseket, adott esetben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem tartalmának függvényében; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Amennyiben a kérelmező gyártók vagy beszállítók csoportja, a következő feltételeknek kell teljesülniük:

a)

a független és tanúsított szervezet a kérelmezői csoport minden egyes tagjára vonatkozóan elvégzi a (2) bekezdés a)–e) pontjában említett ellenőrzéseket, adott esetben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem tartalmának függvényében;

| b) | amennyiben titoktartási okokból vagy versenyszempontok miatt szükséges, a kérelmezői csoport tagjai több ellenőrzési jelentést is csatolhatnak az ugyanazon kérelem alátámasztására szolgáló különböző adatkészletek tekintetében.”; |
| --- | --- |

b)

amennyiben titoktartási okokból vagy versenyszempontok miatt szükséges, a kérelmezői csoport tagjai több ellenőrzési jelentést is csatolhatnak az ugyanazon kérelem alátámasztására szolgáló különböző adatkészletek tekintetében.”;

| b) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdés az alábbi ca) ponttal egészül ki:






  „ca) | ellenőrzi, hogy a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja esetében az ott említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek alkalmasak-e a 4. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett megfelelő járművek vonatkozásában elérhető CO2-kibocsátáscsökkentés minősítésére, és megfelelnek-e a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában meghatározott minimumkövetelményeknek;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdés az alábbi ca) ponttal egészül ki:

„ca)

ellenőrzi, hogy a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja esetében az ott említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2

2

| ii. | az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A c) és ca) ponttal összefüggésben a független és tanúsított szervezet rendelkezésre bocsátja az ellenőrzésről készült vizsgálati jegyzőkönyveket.”; |
| --- | --- |

ii.

az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A c) és ca) ponttal összefüggésben a független és tanúsított szervezet rendelkezésre bocsátja az ellenőrzésről készült vizsgálati jegyzőkönyveket.”;

| c) | a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A CO2-csökkentés 11. cikk szerinti minősítéséhez a független és tanúsított szervezet – a gyártó kérésére – jelentést készít az ugyanazon típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó járművekbe szerelt több ökoinnovációs megoldás közötti kölcsönhatásokról.”; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A CO2-csökkentés 11. cikk szerinti minősítéséhez a független és tanúsított szervezet – a gyártó kérésére – jelentést készít az ugyanazon típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó járművekbe szerelt több ökoinnovációs megoldás közötti kölcsönhatásokról.”;

| d) | a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 6. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett módszer, valamint – adott esetben – az ugyanazon cikk ea) pontjában említett egyszerűsített értékelési módszer alkalmazásával mért CO2-kibocsátása; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett módszer, valamint – adott esetben – az ugyanazon cikk ea) pontjában említett egyszerűsített értékelési módszer alkalmazásával mért CO2-kibocsátása;

2

| b) | a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 2. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett standard vizsgálati eljárás alkalmazásával mért CO2-kibocsátása.”; |
| --- | --- |

b)

a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 2. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett standard vizsgálati eljárás alkalmazásával mért CO2-kibocsátása.”;

2

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A 2. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltakra való hivatkozással benyújtott, innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem esetén a csökkentés megállapítása céljából értékelni kell és mennyiségileg meg kell határozni a bizonytalanságot. A mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni az összes csökkentés értékéből.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 2. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltakra való hivatkozással benyújtott, innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem esetén a csökkentés megállapítása céljából értékelni kell és mennyiségileg meg kell határozni a bizonytalanságot. A mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni az összes csökkentés értékéből.”;

| c) | a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   A 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint javasolt előre meghatározott CO2-csökkentési értékek esetén ezeket az értékeket a (2) bekezdés szerint meghatározott összes csökkentéssel megegyező vagy annál alacsonyabb szinten kell megállapítani.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint javasolt előre meghatározott CO2-csökkentési értékek esetén ezeket az értékeket a (2) bekezdés szerint meghatározott összes csökkentéssel megegyező vagy annál alacsonyabb szinten kell megállapítani.”

| 7. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az innovatív technológia alkalmazásával a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban legalább az alábbi mértékű csökkentést kell elérni:






  a) | 1 g CO2/km a 2. cikk (4) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott kérelem esetén; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az innovatív technológia alkalmazásával a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban legalább az alábbi mértékű csökkentést kell elérni:

a)

1 g CO2/km a 2. cikk (4) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott kérelem esetén;

| b) | 0,5 g CO2/km a 2. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján benyújtott kérelem esetén.”; |
| --- | --- |

b)

0,5 g CO2/km a 2. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján benyújtott kérelem esetén.”;

| b) | a (2) bekezdésben a „standard vizsgálati ciklus” kifejezést a „standard vizsgálati eljárás” kifejezés váltja fel. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben a „standard vizsgálati ciklus” kifejezést a „standard vizsgálati eljárás” kifejezés váltja fel.

| 8. | A 10. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  Az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem értékelése”. |
| --- | --- |

8.

A 10. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

Az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem értékelése”.

| 9. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az ökoinnováció révén elért, az innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló megfelelő határozat szerint tanúsított CO2-csökkentés minősített mértékét külön meg kell határozni a típusjóváhagyási dokumentációban és a 2007/46/EK irányelv szerinti megfelelőségi nyilatkozatban, mégpedig a műszaki szolgálatok által a jóváhagyott vizsgálati módszerekkel és az említett irányelv 11. cikkének megfelelően elvégzett vizsgálatok alapján.
  A jóváhagyó határozat követelményei alapján a 8. cikk (2) bekezdésében említett, mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni a minősítendő összes csökkentés értékéből. Ha egy adott típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó gépjármű ökoinnovációs CO2-csökkentése nem éri el a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéket, a csökkentés nem minősíthető.
  Abban az esetben, ha a jóváhagyó határozat a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint megállapított, előre meghatározott CO2-csökkentést tartalmaz, a vonatkozó előre meghatározott CO2-csökkentési érték közvetlenül megadható a típusjóváhagyási dokumentációban, amennyiben a jóváhagyó hatóság meg tudja erősíteni, hogy a jármű el van látva a jóváhagyó határozat előírásai szerinti technológiával.”; |
| --- | --- | --- |

9.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az ökoinnováció révén elért, az innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló megfelelő határozat szerint tanúsított CO2-csökkentés minősített mértékét külön meg kell határozni a típusjóváhagyási dokumentációban és a 2007/46/EK irányelv szerinti megfelelőségi nyilatkozatban, mégpedig a műszaki szolgálatok által a jóváhagyott vizsgálati módszerekkel és az említett irányelv 11. cikkének megfelelően elvégzett vizsgálatok alapján.

A jóváhagyó határozat követelményei alapján a 8. cikk (2) bekezdésében említett, mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni a minősítendő összes csökkentés értékéből. Ha egy adott típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó gépjármű ökoinnovációs CO2-csökkentése nem éri el a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéket, a csökkentés nem minősíthető.

Abban az esetben, ha a jóváhagyó határozat a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint megállapított, előre meghatározott CO2-csökkentést tartalmaz, a vonatkozó előre meghatározott CO2-csökkentési érték közvetlenül megadható a típusjóváhagyási dokumentációban, amennyiben a jóváhagyó hatóság meg tudja erősíteni, hogy a jármű el van látva a jóváhagyó határozat előírásai szerinti technológiával.”;

| b) | a (4) bekezdés második albekezdésében az „1 g CO2/km” szövegrészt a „0,5 g CO2/km” szövegrész váltja fel. |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés második albekezdésében az „1 g CO2/km” szövegrészt a „0,5 g CO2/km” szövegrész váltja fel.

2

2

| 10. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a második albekezdés után az alábbi albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság továbbá minden olyan esetben értesítheti a gyártót, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve ha ilyen eltérésről vagy ellentmondásról tudomást szerez ahhoz az információhoz képest, amelyet az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem részeként kapott.”; |
| --- | --- | --- |

10.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a második albekezdés után az alábbi albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság továbbá minden olyan esetben értesítheti a gyártót, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve ha ilyen eltérésről vagy ellentmondásról tudomást szerez ahhoz az információhoz képest, amelyet az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem részeként kapott.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az a gyártó, amelynek minősített CO2-csökkentését a továbbiakban már nem veszik számításba, a 11. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően új minősítési kérelmet nyújthat be az érintett járművekre vonatkozóan, vagy – adott esetben – kérheti a jóváhagyó határozat 12a. cikk szerinti módosítását, amely kérelmet alá kell támasztani a vizsgálati módszer alkalmasságának és az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés mértékének igazolásához szükséges bizonyítékokkal.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az a gyártó, amelynek minősített CO2-csökkentését a továbbiakban már nem veszik számításba, a 11. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően új minősítési kérelmet nyújthat be az érintett járművekre vonatkozóan, vagy – adott esetben – kérheti a jóváhagyó határozat 12a. cikk szerinti módosítását, amely kérelmet alá kell támasztani a vizsgálati módszer alkalmasságának és az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés mértékének igazolásához szükséges bizonyítékokkal.”

| 11. | A szöveg a következő 12a. cikkel egészül ki:

  „12a. cikk
  Adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló határozat módosítása

  (1)   A gyártók vagy beszállítók, ideértve az eredeti kérelmezőt is, kérvényt nyújthatnak be a Bizottságnak valamely meglévő jóváhagyó határozat módosítására vonatkozóan. A kérvényt az összes igazoló dokumentummal együtt elektronikus levélben vagy adathordozón is be kell nyújtani, illetve elektronikus formátumban fel kell tölteni egy, a Bizottság által kezelt szerverre. Az írásos kérvényben tételjegyzéket kell készíteni az igazolásként benyújtott dokumentumokról.


  (2)   A módosítási kérvényhez az alábbi információkat és bizonyítékokat kell csatolni:






  a) | a kérvényező elérhetőségi adatai; |
| --- | --- | --- |

11.

A szöveg a következő 12a. cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló határozat módosítása

(1)   A gyártók vagy beszállítók, ideértve az eredeti kérelmezőt is, kérvényt nyújthatnak be a Bizottságnak valamely meglévő jóváhagyó határozat módosítására vonatkozóan. A kérvényt az összes igazoló dokumentummal együtt elektronikus levélben vagy adathordozón is be kell nyújtani, illetve elektronikus formátumban fel kell tölteni egy, a Bizottság által kezelt szerverre. Az írásos kérvényben tételjegyzéket kell készíteni az igazolásként benyújtott dokumentumokról.

(2)   A módosítási kérvényhez az alábbi információkat és bizonyítékokat kell csatolni:

a)

a kérvényező elérhetőségi adatai;

| b) | a módosítandó jóváhagyó határozatra való hivatkozás; |
| --- | --- |

b)

a módosítandó jóváhagyó határozatra való hivatkozás;

| c) | a javasolt módosítások ismertetése, valamint az ismertetés összefoglalása; |
| --- | --- |

c)

a javasolt módosítások ismertetése, valamint az ismertetés összefoglalása;

| d) | a módosítások szükségességét és megfelelőségét alátámasztó bizonyítékok; |
| --- | --- |

d)

a módosítások szükségességét és megfelelőségét alátámasztó bizonyítékok;

| e) | bizonyítékok, amelyek igazolják, hogy az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátás-csökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva; |
| --- | --- |

e)

bizonyítékok, amelyek igazolják, hogy az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátás-csökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva;

| f) | független és tanúsított szervezet által készített érvényesítési jelentés, amely igazolja a következőket:






  — | a módosított vizsgálati módszer megfelel a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, valamint – adott esetben – a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában foglalt követelményeknek, |
| --- | --- | --- |

f)

független és tanúsított szervezet által készített érvényesítési jelentés, amely igazolja a következőket:

—

a módosított vizsgálati módszer megfelel a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, valamint – adott esetben – a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában foglalt követelményeknek,

| — | az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva. |
| --- | --- |

—

az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva.

(3)   A módosítási kérvény beérkezésekor a Bizottság közzéteszi a javasolt módosítások (2) bekezdés c) pontja szerinti összefoglaló ismertetését.

(4)   A Bizottság értékeli a módosítás iránti kérvényt, és a teljes kérvény kézhezvételét követő kilenc hónapon belül módosítja a jóváhagyó határozatot, amennyiben nem merül fel kifogás a javasolt módosítások megfelelőségét illetően.

A módosított jóváhagyó határozat szükség esetén meghatározza annak alkalmazhatóságát, valamint a CO2-csökkentés e rendelet 11. cikke szerinti minősítéséhez szükséges információkat az 1049/2001/EK rendeletben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogával kapcsolatban meghatározott kivételek alkalmazásával.

(5)   A Bizottság kérheti a javasolt módosítások kiigazítását. Ebben az esetben a Bizottság konzultál a kérvényezővel és más érdekelt felekkel – ideértve az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmet benyújtó eredeti kérelmezőt is – a javasolt módosításokról, és adott esetben figyelembe veszi a beérkezett észrevételeket.

(6)   Az értékelési időszak öt hónappal meghosszabbítható abban az esetben, ha a Bizottság az innovatív technológia és a kapcsolódó módosított vizsgálati módszer összetettsége, illetve a módosítás iránti kérvény terjedelme és tartalma miatt úgy találja, hogy a rendelkezésre álló kilenc hónapos időkereten belül nem tudja megfelelően értékelni a kérvényt.

A Bizottság a kérvény beérkezésétől számított 40 napon belül értesíti a kérvényezőt az értékelési időszak esetleges meghosszabbításáról.

(7)   A Bizottság saját kezdeményezésére bármikor módosíthatja a jóváhagyó határozatot, különösen a technológiai fejlődés figyelembevétele érdekében. A Bizottság konzultál az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmet benyújtó eredeti kérelmezővel és más érdekelt felekkel az általa fontolóra vett módosításokról, és adott esetben figyelembe veszi a beérkezett észrevételeket.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 145., 2011.5.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelete (2017. június 2.) a szabályozási vizsgálati eljárás változását tükröző megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló módszertan megállapításáról és az 1014/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 175., 2017.7.7., 679. o.).

4

(5)  A Bizottság 427/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 25.) az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 125., 2014.4.26., 57. o.).

5

---

| 2018.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 49/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/260 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. február 21.)

a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel módosított 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatallal történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, valamint 14. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Előző vizsgálatok és meglévő intézkedések

Előző vizsgálatok és meglévő intézkedések

| (1) | 2005 júliusában a Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik (a továbbiakban: kézi emelőkocsik) behozatalára. Az intézkedések 7,6 % és 46,7 % közötti dömpingellenes értékvám kivetését foglalták magukban (a továbbiakban: eredeti intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

2005 júliusában a Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik (a továbbiakban: kézi emelőkocsik) behozatalára. Az intézkedések 7,6 % és 46,7 % közötti dömpingellenes értékvám kivetését foglalták magukban (a továbbiakban: eredeti intézkedések).

2

| (2) | 2008 júliusában a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatot követően a 684/2008/EK rendelettel (3) pontosította az intézkedések hatályát, és egyes termékeket – a magasemelőket, a rakodógépeket, az ollós emelőket és a mérleges raklapemelőket – kivett az eredeti dömpingellenes intézkedések hatálya alól, mivel megállapította, hogy ezek a termékek jellemzőiket, különleges funkcióikat és meghatározott célra történő felhasználásukat tekintve eltérnek a kézi emelőkocsiktól. |
| --- | --- |

(2)

2008 júliusában a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatot követően a 684/2008/EK rendelettel (3) pontosította az intézkedések hatályát, és egyes termékeket – a magasemelőket, a rakodógépeket, az ollós emelőket és a mérleges raklapemelőket – kivett az eredeti dömpingellenes intézkedések hatálya alól, mivel megállapította, hogy ezek a termékek jellemzőiket, különleges funkcióikat és meghatározott célra történő felhasználásukat tekintve eltérnek a kézi emelőkocsiktól.

3

| (3) | 2009 júniusában a Tanács az alaprendelet 13. cikke szerinti kijátszásellenes vizsgálatot követően a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelettel kivetett, az „összes többi vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kézi emelőkocsikra. |
| --- | --- |

(3)

2009 júniusában a Tanács az alaprendelet 13. cikke szerinti kijátszásellenes vizsgálatot követően a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelettel kivetett, az „összes többi vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kézi emelőkocsikra.

4

| (4) | 2011 októberében a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1008/2011/EU végrehajtási rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó kézi emelőkocsik behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

2011 októberében a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1008/2011/EU végrehajtási rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó kézi emelőkocsik behozatalára.

5

| (5) | 2013 áprilisában a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel (6) módosította az 1008/2011/EU rendeletet, és a Kínából származó kézi emelőkocsik valamennyi, Unióba irányuló behozatalára alkalmazandó 70,8 %-os vámtételt vezetett be. |
| --- | --- |

(5)

2013 áprilisában a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel (6) módosította az 1008/2011/EU rendeletet, és a Kínából származó kézi emelőkocsik valamennyi, Unióba irányuló behozatalára alkalmazandó 70,8 %-os vámtételt vezetett be.

6

| (6) | 2014 szeptemberében az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot követően a 946/2014/EU végrehajtási rendelettel (7) módosította az 1008/2011/EU rendeletet, és a kézi emelőkocsik Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. vállalattól érkező behozatalára 54,1 %-os egyedi vámtételt vezetett be. |
| --- | --- |

(6)

2014 szeptemberében az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot követően a 946/2014/EU végrehajtási rendelettel (7) módosította az 1008/2011/EU rendeletet, és a kézi emelőkocsik Ningbo Logitrans Handling Equipment Co. vállalattól érkező behozatalára 54,1 %-os egyedi vámtételt vezetett be.

7

| (7) | 2016 augusztusában a Bizottság az alaprendelet 13. cikke szerinti kijátszásellenes vizsgálatot követően az (EU) 2016/1346 végrehajtási rendelettel (8) kiterjesztette a hatályban lévő végleges dömpingellenes vámokat a Kínából származó, kismértékben módosított, az alvázba (a villákba) be nem épített „tömegkijelző rendszerrel” felszerelt kézi emelőkocsik behozatalára. |
| --- | --- |

(7)

2016 augusztusában a Bizottság az alaprendelet 13. cikke szerinti kijátszásellenes vizsgálatot követően az (EU) 2016/1346 végrehajtási rendelettel (8) kiterjesztette a hatályban lévő végleges dömpingellenes vámokat a Kínából származó, kismértékben módosított, az alvázba (a villákba) be nem épített „tömegkijelző rendszerrel” felszerelt kézi emelőkocsik behozatalára.

8

| (8) | 2017 novemberében a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, második hatályvesztési felülvizsgálatot követően az (EU) 2017/2206 végrehajtási rendelettel (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó kézi emelőkocsik behozatalára. |
| --- | --- |

(8)

2017 novemberében a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, második hatályvesztési felülvizsgálatot követően az (EU) 2017/2206 végrehajtási rendelettel (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó kézi emelőkocsik behozatalára.

9

| (9) | A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket a Kínából származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja, amely egy 70,8 %-os értékvám. |
| --- | --- |

(9)

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket a Kínából származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja, amely egy 70,8 %-os értékvám.

1.2.   Kérelem

Kérelem

| (10) | A Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be, hogy vizsgálja ki a Kínából származó kézi emelőkocsikra és alapvető részegységeikre vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatallal történő lehetséges kijátszását, valamint vezessen be nyilvántartásbavételi kötelezettséget erre a behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be, hogy vizsgálja ki a Kínából származó kézi emelőkocsikra és alapvető részegységeikre vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatallal történő lehetséges kijátszását, valamint vezessen be nyilvántartásbavételi kötelezettséget erre a behozatalra vonatkozóan.

| (11) | A kérelmet két, kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik gyártásával foglalkozó uniós gyártó: a Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB és a PR Industrial S.r.l. (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtotta be 2017. június 6-án. |
| --- | --- |

(11)

A kérelmet két, kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik gyártásával foglalkozó uniós gyártó: a Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB és a PR Industrial S.r.l. (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtotta be 2017. június 6-án.

| (12) | A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy megváltozott az Unió, Kína és Vietnam közötti kereskedelem szerkezete, és ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka – pontosabban az érintett terméknek a vietnami összeszerelési tevékenységeket követő, Vietnamból az Unióba történő feladása – eredményeként látszott előállni, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt. A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmazott azt illetően, hogy ezek az összeszerelési tevékenységek kijátszásnak minősülnek, hiszen kínai alkatrészek tették ki az összeszerelt termék összértékének több mint 60 %-át, és az összeszerelési tevékenység során hozzáadott érték kevesebb volt az előállítási költség 25 %-ánál. |
| --- | --- |

(12)

A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy megváltozott az Unió, Kína és Vietnam közötti kereskedelem szerkezete, és ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka – pontosabban az érintett terméknek a vietnami összeszerelési tevékenységeket követő, Vietnamból az Unióba történő feladása – eredményeként látszott előállni, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt. A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmazott azt illetően, hogy ezek az összeszerelési tevékenységek kijátszásnak minősülnek, hiszen kínai alkatrészek tették ki az összeszerelt termék összértékének több mint 60 %-át, és az összeszerelési tevékenység során hozzáadott érték kevesebb volt az előállítási költség 25 %-ánál.

| (13) | Ezenkívül a kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan is, hogy a fentiekben vázolt gyakorlat miatt a meglévő dömpingellenes intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudtak teljes mértékben érvényesülni, és a vizsgált termék árai az érintett termékre korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingelt árak voltak. |
| --- | --- |

(13)

Ezenkívül a kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan is, hogy a fentiekben vázolt gyakorlat miatt a meglévő dömpingellenes intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudtak teljes mértékben érvényesülni, és a vizsgált termék árai az érintett termékre korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingelt árak voltak.

1.3.   Az érintett termék és a vizsgált termék

Az érintett termék és a vizsgált termék

| (14) | A vizsgálat tárgyát képező termék: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kódok alá tartozó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, vagyis az alváz és a hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes, kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők) (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat tárgyát képező termék: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kódok alá tartozó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, vagyis az alváz és a hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes, kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők) (a továbbiakban: érintett termék).

| (15) | A vizsgált termék megegyezik a fentiekben meghatározott termékkel, de – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentve – Vietnamban adták fel, és jelenleg ugyanazon KN-kódok alá tartozik, mint az érintett termék (a továbbiakban: vizsgált termék). |
| --- | --- |

(15)

A vizsgált termék megegyezik a fentiekben meghatározott termékkel, de – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentve – Vietnamban adták fel, és jelenleg ugyanazon KN-kódok alá tartozik, mint az érintett termék (a továbbiakban: vizsgált termék).

| (16) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, valamint a Vietnamból feladott – a fentiek szerint meghatározott – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználási területeik is megegyeznek, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni. |
| --- | --- |

(16)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, valamint a Vietnamból feladott – a fentiek szerint meghatározott – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználási területeik is megegyeznek, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.

1.4.   A vizsgálat megindítása

A vizsgálat megindítása

| (17) | Miután a tagállamok tájékoztatását követően megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti vizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy kivizsgálja a Kínából származó kézi emelőkocsikra és alapvető részegységeikre vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszását, és nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezet be a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

Miután a tagállamok tájékoztatását követően megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti vizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy kivizsgálja a Kínából származó kézi emelőkocsikra és alapvető részegységeikre vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszását, és nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezet be a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozóan.

| (18) | A vizsgálat megindítása az (EU) 2017/1348 bizottsági végrehajtási rendelettel (10) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) történt. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat megindítása az (EU) 2017/1348 bizottsági végrehajtási rendelettel (10) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) történt.

10

1.5.   Vizsgálati időszak és adatszolgáltatási időszak

Vizsgálati időszak és adatszolgáltatási időszak

| (19) | A vizsgálati időszak a 2011. január 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtött többek között a kereskedelem szerkezetének az intézkedések bevezetését, illetőleg a végleges dömpingellenes vám 372/2013/EU végrehajtási rendelettel történt megemelését követő állítólagos megváltozásával, valamint olyan gyakorlat, eljárás vagy munka fennállásával kapcsolatos vizsgálathoz, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt. Részletesebb adatokat gyűjtött a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó adatszolgáltatási időszakra vonatkozóan (a továbbiakban: adatszolgáltatási időszak) annak vizsgálata érdekében, hogy a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását az árak és/vagy mennyiségek tekintetében, valamint, hogy fennáll-e dömping. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálati időszak a 2011. január 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtött többek között a kereskedelem szerkezetének az intézkedések bevezetését, illetőleg a végleges dömpingellenes vám 372/2013/EU végrehajtási rendelettel történt megemelését követő állítólagos megváltozásával, valamint olyan gyakorlat, eljárás vagy munka fennállásával kapcsolatos vizsgálathoz, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt. Részletesebb adatokat gyűjtött a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó adatszolgáltatási időszakra vonatkozóan (a továbbiakban: adatszolgáltatási időszak) annak vizsgálata érdekében, hogy a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását az árak és/vagy mennyiségek tekintetében, valamint, hogy fennáll-e dömping.

1.6.   Vizsgálat

Vizsgálat

| (20) | A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Vietnam hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az érintettként ismert uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. A Bizottság kérdőíveket küldött azoknak a kínai és vietnami gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. A Bizottság emellett az uniós importőröknek is küldött kérdőívet. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Vietnam hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az érintettként ismert uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. A Bizottság kérdőíveket küldött azoknak a kínai és vietnami gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. A Bizottság emellett az uniós importőröknek is küldött kérdőívet.

| (21) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálatot megindító rendeletben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(21)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálatot megindító rendeletben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek.

| (22) | Három vietnami vállalat, melyek egyike nem a vizsgálati időszakban kezdett kézi emelőkocsikat gyártani, illetve négy független importőr jelentkezett. |
| --- | --- |

(22)

Három vietnami vállalat, melyek egyike nem a vizsgálati időszakban kezdett kézi emelőkocsikat gyártani, illetve négy független importőr jelentkezett.

| (23) | Két vietnami vállalat küldte vissza kitöltve a kérdőívet, és kért mentességet az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az intézkedések esetleges kiterjesztése alól. |
| --- | --- |

(23)

Két vietnami vállalat küldte vissza kitöltve a kérdőívet, és kért mentességet az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az intézkedések esetleges kiterjesztése alól.

| (24) | Négy független uniós importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(24)

Négy független uniós importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (25) | A következő vietnami vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:






  — | Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd és |
| --- | --- | --- |

(25)

A következő vietnami vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

—

Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd és

| — | D&D Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

D&D Technologies Co., Ltd.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Általános szempontok

Általános szempontok

| (26) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a lehetséges kijátszás megállapítása érdekében az alábbi elemeket kell egymást követően megvizsgálni:






  — | megváltozott-e a Kína és az Unió közötti kereskedelem szerkezete, |
| --- | --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a lehetséges kijátszás megállapítása érdekében az alábbi elemeket kell egymást követően megvizsgálni:

—

megváltozott-e a Kína és az Unió közötti kereskedelem szerkezete,

| — | ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt, |
| --- | --- |

—

ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések bevezetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt,

| — | van-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések javító hatásait aláásták a vizsgált termék árai és/vagy mennyiségei, továbbá |
| --- | --- |

—

van-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések javító hatásait aláásták a vizsgált termék árai és/vagy mennyiségei, továbbá

| — | van-e bizonyíték a dömping fennállására az érintett termék korábban megállapított rendes értékeihez viszonyítva. |
| --- | --- |

—

van-e bizonyíték a dömping fennállására az érintett termék korábban megállapított rendes értékeihez viszonyítva.

| (27) | mivel a kérelmezők által a kérelemben szolgáltatott meggyőző bizonyítékok vietnami összeszerelési tevékenységeket jeleztek, a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban különös figyelmet fordított annak elemzésére, hogy teljesülnek-e az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében szereplő feltételek, különösképpen, hogy:






  — | az összeszerelési tevékenység a dömpingellenes vizsgálat megindítása óta vagy közvetlenül azelőtt indult-e, illetve növekedett-e jelentősen meg, és a kérdéses alkatrészek az intézkedések hatálya alá tartozó országból származnak-e, valamint |
| --- | --- | --- |

(27)

mivel a kérelmezők által a kérelemben szolgáltatott meggyőző bizonyítékok vietnami összeszerelési tevékenységeket jeleztek, a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban különös figyelmet fordított annak elemzésére, hogy teljesülnek-e az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében szereplő feltételek, különösképpen, hogy:

—

az összeszerelési tevékenység a dömpingellenes vizsgálat megindítása óta vagy közvetlenül azelőtt indult-e, illetve növekedett-e jelentősen meg, és a kérdéses alkatrészek az intézkedések hatálya alá tartozó országból származnak-e, valamint

| — | az alkatrészek az összeszerelt termék alkatrészei összértékének 60 vagy annál nagyobb százalékát teszik-e ki, és a behozott alkatrészekhez az összeszerelési vagy a befejezési művelet során hozzáadott érték magasabb volt-e az előállítási költség 25 %-ánál. |
| --- | --- |

—

az alkatrészek az összeszerelt termék alkatrészei összértékének 60 vagy annál nagyobb százalékát teszik-e ki, és a behozott alkatrészekhez az összeszerelési vagy a befejezési művelet során hozzáadott érték magasabb volt-e az előállítási költség 25 %-ánál.

| (28) | A két vietnami vállalat által benyújtott exportértékesítési információk összeegyeztethetők voltak a Comext-adatbázisban (11) a vizsgált termék Vietnamból történő behozatalával kapcsolatban rendelkezésre álló adatokkal. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezek voltak az egyedüli vállalatok, amelyek a vizsgált terméket Vietnamból az Unióba exportálták az adatszolgáltatási időszakban. |
| --- | --- |

(28)

A két vietnami vállalat által benyújtott exportértékesítési információk összeegyeztethetők voltak a Comext-adatbázisban (11) a vizsgált termék Vietnamból történő behozatalával kapcsolatban rendelkezésre álló adatokkal. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezek voltak az egyedüli vállalatok, amelyek a vizsgált terméket Vietnamból az Unióba exportálták az adatszolgáltatási időszakban.

11

2.2.   A 13. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti feltétel: a tevékenység kezdete vagy jelentős megnövekedése

A 13. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti feltétel: a tevékenység kezdete vagy jelentős megnövekedése

| (29) | Mindkét vállalat esetében állandóan nőtt az uniós piaci értékesítési volumen 2013 – azaz a végleges dömpingellenes vámnak a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel 70,8 %-ra történő emelése – és az adatszolgáltatási időszak között. Mindkét vállalat több mint háromszorosára növelte az uniós piacra irányuló értékesítési volumenét ebben az időszakban. 2013 előtt a szóban forgó vállalatok elhanyagolható mértékben vagy egyáltalán nem exportáltak az uniós piacra. Ezzel egy időben a vizsgált termék uniós piacra irányuló kínai exportja jelentősen, 65 %-kal visszaesett. A Bizottság ennélfogva arra a következtetésre jutott, hogy megváltozott egyfelől az Unió és Kína, másfelől az Unió és Vietnam közötti kereskedelem szerkezete, így teljesült az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel. |
| --- | --- |

(29)

Mindkét vállalat esetében állandóan nőtt az uniós piaci értékesítési volumen 2013 – azaz a végleges dömpingellenes vámnak a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel 70,8 %-ra történő emelése – és az adatszolgáltatási időszak között. Mindkét vállalat több mint háromszorosára növelte az uniós piacra irányuló értékesítési volumenét ebben az időszakban. 2013 előtt a szóban forgó vállalatok elhanyagolható mértékben vagy egyáltalán nem exportáltak az uniós piacra. Ezzel egy időben a vizsgált termék uniós piacra irányuló kínai exportja jelentősen, 65 %-kal visszaesett. A Bizottság ennélfogva arra a következtetésre jutott, hogy megváltozott egyfelől az Unió és Kína, másfelől az Unió és Vietnam közötti kereskedelem szerkezete, így teljesült az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltétel.

2.3.   A 13. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti feltételek: a 60 %-ra és 25 %-ra vonatkozó feltétel

A 13. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti feltételek: a 60 %-ra és 25 %-ra vonatkozó feltétel

| (30) | Az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a kijátszás megállapítása érdekében a Bizottságnak ellenőriznie kellett, hogy az összeszerelési tevékenység során felhasznált, az intézkedések által érintett országokból érkező alkatrészek az összeszerelt termék alkatrészei összértékének 60 vagy annál nagyobb százalékát tették ki, és hogy a behozott alkatrészekhez hozzáadott érték nem volt magasabb az előállítási költség 25 %-ánál. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a kijátszás megállapítása érdekében a Bizottságnak ellenőriznie kellett, hogy az összeszerelési tevékenység során felhasznált, az intézkedések által érintett országokból érkező alkatrészek az összeszerelt termék alkatrészei összértékének 60 vagy annál nagyobb százalékát tették ki, és hogy a behozott alkatrészekhez hozzáadott érték nem volt magasabb az előállítási költség 25 %-ánál.

i.   Első feltétel: az összeszerelt termék alkatrészei összértékének a 60 %-a

Első feltétel: az összeszerelt termék alkatrészei összértékének a 60 %-a

| (31) | Mindkét együttműködő vállalat esetében megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó országból érkező alkatrészek nem tették ki az összeszerelt termékek alkatrészei összértékének 60 vagy annál nagyobb százalékát. |
| --- | --- |

(31)

Mindkét együttműködő vállalat esetében megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó országból érkező alkatrészek nem tették ki az összeszerelt termékek alkatrészei összértékének 60 vagy annál nagyobb százalékát.

| (32) | Következésképpen az együttműködő vietnami vállalatok által végzett összeszerelési tevékenységek nem minősülnek kijátszásnak az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(32)

Következésképpen az együttműködő vietnami vállalatok által végzett összeszerelési tevékenységek nem minősülnek kijátszásnak az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében.

ii.   Második feltétel: a behozott alkatrészekhez hozzáadott érték 25 %-a

Második feltétel: a behozott alkatrészekhez hozzáadott érték 25 %-a

| (33) | mivel a vizsgálat azt mutatta, hogy a 60 %-os feltétel nem teljesült, és az összeszerelési tevékenység nem minősül kijátszásnak az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében, ennek a feltételnek a vizsgálata nem bizonyult szükségesnek. |
| --- | --- |

(33)

mivel a vizsgálat azt mutatta, hogy a 60 %-os feltétel nem teljesült, és az összeszerelési tevékenység nem minősül kijátszásnak az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében, ennek a feltételnek a vizsgálata nem bizonyult szükségesnek.

2.4.   A 13. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti feltételek: a vám javító hatásainak aláásása és bizonyíték a dömping fennállására

A 13. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti feltételek: a vám javító hatásainak aláásása és bizonyíték a dömping fennállására

| (34) | mivel a vizsgálat azt mutatta, hogy a 60 %-os feltétel nem teljesült, és az összeszerelési tevékenység nem minősül kijátszásnak az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében, ezeknek a szempontoknak a vizsgálata nem bizonyult szükségesnek. |
| --- | --- |

(34)

mivel a vizsgálat azt mutatta, hogy a 60 %-os feltétel nem teljesült, és az összeszerelési tevékenység nem minősül kijátszásnak az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében, ezeknek a szempontoknak a vizsgálata nem bizonyult szükségesnek.

| (35) | mivel a vizsgálattal érintett két vállalat képviseli az adatszolgáltatási időszak alatti vietnami behozatal 100 %-át, nem nyert megállapítást a Kínára vonatkozó hatályos intézkedések Vietnamban feladott behozatallal történő kijátszása. |
| --- | --- |

(35)

mivel a vizsgálattal érintett két vállalat képviseli az adatszolgáltatási időszak alatti vietnami behozatal 100 %-át, nem nyert megállapítást a Kínára vonatkozó hatályos intézkedések Vietnamban feladott behozatallal történő kijátszása.

3.   A VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

A VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (36) | A (30)–(32) preambulumbekezdésben említett ténymegállapításokra tekintettel meg kell szüntetni a jelenlegi kijátszásellenes vizsgálatot. Ezért a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatalának a vizsgálatot megindító rendelettel bevezetett nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni, és a szóban forgó rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(36)

A (30)–(32) preambulumbekezdésben említett ténymegállapításokra tekintettel meg kell szüntetni a jelenlegi kijátszásellenes vizsgálatot. Ezért a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatalának a vizsgálatot megindító rendelettel bevezetett nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni, és a szóban forgó rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (37) | Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság meg kívánja szüntetni a vizsgálatot, és lehetőséget biztosítottak számukra arra, hogy észrevételeket tegyenek. A beérkezett észrevételek nem voltak olyan természetűek, hogy módosították volna a fenti következtetéseket. |
| --- | --- |

(37)

Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság meg kívánja szüntetni a vizsgálatot, és lehetőséget biztosítottak számukra arra, hogy észrevételeket tegyenek. A beérkezett észrevételek nem voltak olyan természetűek, hogy módosították volna a fenti következtetéseket.

| (38) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(38)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság megszünteti az (EU) 2017/1348 végrehajtási rendelettel annak megállapítása érdekében indított vizsgálatot, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kódok alá tartozó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika Vietnamban feladott (TARIC-kódok: 8427900013 és 8431200013) – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett –, Unióba irányuló behozatala a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel módosított 1008/2011/EU végrehajtási rendelettel bevezetett intézkedések kijátszásának minősül-e.

2. cikk

A vámhatóságok a behozatalnak az (EU) 2017/1348 végrehajtási rendelet 2. cikkében előírt nyilvántartásba vételét megszüntetik.

3. cikk

Az (EU) 2017/1348 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 1174/2005/EK rendelete (2005. július 18.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 189., 2005.7.21., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 684/2008/EK rendelete (2008. július 17.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozataláról szóló 1174/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatályának pontosításáról (HL L 192., 2008.7.19., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 499/2009/EK rendelete (2009. június 11.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára az 1174/2005/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett ugyanezen termék behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 151., 2009.6.16., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1008/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 10.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó, a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 268., 2011.10.13., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 372/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 22.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 112., 2013.4.24., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság 946/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. szeptember 4.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 265., 2014.9.5., 7. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2016/1346 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 8.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára a 372/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel módosított 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, kismértékben módosított kézi emelőkocsik behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 214., 2016.8.9., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2017/2206 végrehajtási rendelete (2017. november 29.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 314., 2017.11.30., 12. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2017/1348 végrehajtási rendelete (2017. július 19.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára a 372/2013/EU végrehajtási rendelettel módosított 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatallal történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatal nyilvántartásbavételi kötelezettségének bevezetéséről (HL L 188., 2017.7.20., 1. o.).

10

(11)  A Comext az Eurostat által működtetett, külkereskedelmi statisztikákat tartalmazó adatbázis.

11

---

HATÁROZATOK

| 2018.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 49/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 49/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/261 HATÁROZATA

(2014. január 22.)

az SA.32014. (2011/C), SA.32015. (2011/C) és SA.32016. (2011/C) sz., a szardíniai régió által a Saremarnak nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2013) 9101. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érintett feleket a fent említett rendelkezéseknek (1) megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | A 2011. október 5-én elfogadott C(2011) 6961 végleges határozattal a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást (2) számos olyan intézkedéssel kapcsolatban, amelyet Olaszország a korábbi Tirrenia-csoport (3) vállalatai javára fogadott el (a továbbiakban: a 2011. évi határozat). A 2011. évi határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a 2011. évi határozat hatálya alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(1)

A 2011. október 5-én elfogadott C(2011) 6961 végleges határozattal a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást (2) számos olyan intézkedéssel kapcsolatban, amelyet Olaszország a korábbi Tirrenia-csoport (3) vállalatai javára fogadott el (a továbbiakban: a 2011. évi határozat). A 2011. évi határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a 2011. évi határozat hatálya alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

2

3

a 2011. évi határozat

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (2) | Olaszország 2011. november 15-én benyújtotta észrevételeit a 2011. évi határozattal kapcsolatban. A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit és továbbította Olaszországnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Olaszországnak az érdekelt felek észrevételeire adott válasza a 2012. április 24-i, illetve 2012. május 4-i keltezésű levélben érkezett meg. |
| --- | --- |

(2)

Olaszország 2011. november 15-én benyújtotta észrevételeit a 2011. évi határozattal kapcsolatban. A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit és továbbította Olaszországnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Olaszországnak az érdekelt felek észrevételeire adott válasza a 2012. április 24-i, illetve 2012. május 4-i keltezésű levélben érkezett meg.

| (3) | 2011. október 4-én, 2011. október 19-én, 2011. december 2-án, 2012. január 27-én, 2012. február 17-én és 2012. február 28-án a Bizottsághoz újabb panaszok érkeztek a korábbi Tirrenia-csoportot alkotó vállalatoknak és/vagy a felvásárlóiknak juttatott állítólagos állami támogatásokkal kapcsolatban. Néhány panasz szerint a szardíniai régió (a továbbiakban: RAS) újabb állami támogatásokat nyújtott a Saremarnak (Sardegna Regionale Marittima) (a továbbiakban: Saremar). |
| --- | --- |

(3)

2011. október 4-én, 2011. október 19-én, 2011. december 2-án, 2012. január 27-én, 2012. február 17-én és 2012. február 28-án a Bizottsághoz újabb panaszok érkeztek a korábbi Tirrenia-csoportot alkotó vállalatoknak és/vagy a felvásárlóiknak juttatott állítólagos állami támogatásokkal kapcsolatban. Néhány panasz szerint a szardíniai régió (a továbbiakban: RAS) újabb állami támogatásokat nyújtott a Saremarnak (Sardegna Regionale Marittima) (a továbbiakban: Saremar).

RAS

Saremar

| (4) | 2012. november 7-én a Bizottság kiterjesztette a többek között a RAS által a Saremarnak nyújtott egyes támogatási intézkedésekre irányuló vizsgálati eljárást. A 2012. december 19-i C(2012) 9452 final határozattal a Bizottság elfogadta a határozat módosítását, amely a vizsgálati eljárást kiterjesztette (a továbbiakban: a 2012. évi határozat) (4). A 2012. évi határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a vizsgált intézkedésekre vonatkozó észrevételeik előterjesztésére. |
| --- | --- |

(4)

2012. november 7-én a Bizottság kiterjesztette a többek között a RAS által a Saremarnak nyújtott egyes támogatási intézkedésekre irányuló vizsgálati eljárást. A 2012. december 19-i C(2012) 9452 final határozattal a Bizottság elfogadta a határozat módosítását, amely a vizsgálati eljárást kiterjesztette (a továbbiakban: a 2012. évi határozat) (4). A 2012. évi határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a vizsgált intézkedésekre vonatkozó észrevételeik előterjesztésére.

többek között

a 2012. évi határozat

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (5) | A Bizottság 2012. december 13-án és 2013. február 26-án kapta meg a RAS észrevételeit a Saremarral kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2012. december 13-án és 2013. február 26-án kapta meg a RAS észrevételeit a Saremarral kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan.

| (6) | Ezekkel az intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság megkapta a kedvezményezett és a versenytársak észrevételeit és továbbította azokat Olaszországnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Olaszország nem válaszolt az érdekelt felek által a határozat hatálya alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatban tett észrevételekre. |
| --- | --- |

(6)

Ezekkel az intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság megkapta a kedvezményezett és a versenytársak észrevételeit és továbbította azokat Olaszországnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Olaszország nem válaszolt az érdekelt felek által a határozat hatálya alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatban tett észrevételekre.

| (7) | A RAS 2013. május 14-i levelében arra kérte a Bizottságot, hogy válassza szét a 2011. és 2012. évi határozattal indított hivatalos vizsgálati eljárást és a Saremarral kapcsolatos intézkedéseket, és ez utóbbiaknak adjon elsőbbséget, különösen a társaság közelgő privatizációjára való tekintettel. |
| --- | --- |

(7)

A RAS 2013. május 14-i levelében arra kérte a Bizottságot, hogy válassza szét a 2011. és 2012. évi határozattal indított hivatalos vizsgálati eljárást és a Saremarral kapcsolatos intézkedéseket, és ez utóbbiaknak adjon elsőbbséget, különösen a társaság közelgő privatizációjára való tekintettel.

| (8) | A szóban forgó intézkedések a Bizottság, a RAS képviselői és a Saremar részvételével tartott 2012. április 24-i, 2013. május 2-i, 2013. július 10-i és 2013. október 10-i megbeszélésen, valamint a Bizottság és a panaszosok 2012. július 27-i, 2012. november 20-i és 2013. augusztus 8-i megbeszélésén kerültek megvitatásra. |
| --- | --- |

(8)

A szóban forgó intézkedések a Bizottság, a RAS képviselői és a Saremar részvételével tartott 2012. április 24-i, 2013. május 2-i, 2013. július 10-i és 2013. október 10-i megbeszélésen, valamint a Bizottság és a panaszosok 2012. július 27-i, 2012. november 20-i és 2013. augusztus 8-i megbeszélésén kerültek megvitatásra.

| (9) | A Bizottság a 2013. augusztus 6-i levelében további információkat kért Olaszországtól a vizsgálat tárgyát képező intézkedésekkel kapcsolatban. Olaszország 2013. szeptember 26-án és 2013. október 25-én válaszolt erre a kérésre. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a 2013. augusztus 6-i levelében további információkat kért Olaszországtól a vizsgálat tárgyát képező intézkedésekkel kapcsolatban. Olaszország 2013. szeptember 26-án és 2013. október 25-én válaszolt erre a kérésre.

| (10) | A Bizottság 2013. szeptember 3-án, 2013. október 24-én, 2013. november 13-án és 2013. november 21-én további beadványokat kapott a RAS-tól és a Saremartól. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2013. szeptember 3-án, 2013. október 24-én, 2013. november 13-án és 2013. november 21-én további beadványokat kapott a RAS-tól és a Saremartól.

| (11) | Ez a határozat a RAS arra irányuló kérésének tesz eleget, hogy a Bizottság kezelje elsőbbséggel a Saremarral kapcsolatos intézkedéseket. |
| --- | --- |

(11)

Ez a határozat a RAS arra irányuló kérésének tesz eleget, hogy a Bizottság kezelje elsőbbséggel a Saremarral kapcsolatos intézkedéseket.

2.   A 2011. ÉS 2012. ÉVI HATÁROZAT ALAPJÁN A VIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK

A 2011. ÉS 2012. ÉVI HATÁROZAT ALAPJÁN A VIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK

| (12) | A 2011. és 2012. évi határozattal elindított hivatalos vizsgálat az alábbi intézkedésekre terjed ki:






  a) | az eredeti megállapodások meghosszabbítása keretében nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért juttatott ellentételezés; |
| --- | --- | --- |

(12)

A 2011. és 2012. évi határozattal elindított hivatalos vizsgálat az alábbi intézkedésekre terjed ki:

a)

az eredeti megállapodások meghosszabbítása keretében nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért juttatott ellentételezés;

| b) | a korábbi Tirrenia-csoportot alkotó vállalatok privatizációja, többek között a Siremar felvásárlójának, a CdI-nek nyújtott viszontgarancia, illetve a vételi árnak a Tirrenia di Navigazione felvásárlója, a CIN által történő halasztott kifizetése; |
| --- | --- |

b)

a korábbi Tirrenia-csoportot alkotó vállalatok privatizációja, többek között a Siremar felvásárlójának, a CdI-nek nyújtott viszontgarancia, illetve a vételi árnak a Tirrenia di Navigazione felvásárlója, a CIN által történő halasztott kifizetése;

| c) | a kikötési elsőbbség; |
| --- | --- |

c)

a kikötési elsőbbség;

| d) | a 2010. augusztus 5-i 125/2010. sz. törvényerejű rendeletet átalakító, 2010. október 1-jei 163. sz. törvényben megállapított intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a 2010. augusztus 5-i 125/2010. sz. törvényerejű rendeletet átalakító, 2010. október 1-jei 163. sz. törvényben megállapított intézkedések;

| e) | a RAS által a Saremar javára elfogadott további intézkedések (a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti két tengeri útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés 2011/2012-ben, a Bonus Sardo–Vacanza projekt, a 3 millió EUR összegű kölcsön, a komfortlevelek és a feltőkésítés); |
| --- | --- |

e)

a RAS által a Saremar javára elfogadott további intézkedések (a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti két tengeri útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés 2011/2012-ben, a Bonus Sardo–Vacanza projekt, a 3 millió EUR összegű kölcsön, a komfortlevelek és a feltőkésítés);

| f) | a megmentési támogatással való visszaélés; |
| --- | --- |

f)

a megmentési támogatással való visszaélés;

| g) | a jövőbeli megállapodások/szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések keretében nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért juttatott ellentételezés. |
| --- | --- |

g)

a jövőbeli megállapodások/szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések keretében nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért juttatott ellentételezés.

| (13) | Ez a határozat a RAS által a Saremar javára elfogadott intézkedések közül csak bizonyos intézkedéseket érint, amelyek a későbbiekben kerülnek megnevezésre. A Bonus Sardo–Vacanza projekt értékelésére külön fog sor kerülni. |
| --- | --- |

(13)

Ez a határozat a RAS által a Saremar javára elfogadott intézkedések közül csak bizonyos intézkedéseket érint, amelyek a későbbiekben kerülnek megnevezésre. A Bonus Sardo–Vacanza projekt értékelésére külön fog sor kerülni.

2.1.   A KEDVEZMÉNYEZETT

A KEDVEZMÉNYEZETT

| (14) | A Tirrenia-csoport eredetileg az alábbi hat társaságból állt: Tirrenia di Navigazione (a továbbiakban: Tirrenia), Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar és Toremar. A társaságok tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtottak az Olaszországgal 1991-ben kötött és 2008 végéig hatályban lévő szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések keretében (a továbbiakban: eredeti megállapodások). A Fintecna (Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A.) (a továbbiakban: Fintecna) (5) részvénytársaság rendelkezett a Tirrenia részvénytőkéjének 100 %-ával, és a Tirrenia tulajdonában volt az Adriatica, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar regionális társaság. |
| --- | --- |

(14)

A Tirrenia-csoport eredetileg az alábbi hat társaságból állt: Tirrenia di Navigazione (a továbbiakban: Tirrenia), Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar és Toremar. A társaságok tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtottak az Olaszországgal 1991-ben kötött és 2008 végéig hatályban lévő szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződések keretében (a továbbiakban: eredeti megállapodások). A Fintecna (Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A.) (a továbbiakban: Fintecna) (5) részvénytársaság rendelkezett a Tirrenia részvénytőkéjének 100 %-ával, és a Tirrenia tulajdonában volt az Adriatica, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar regionális társaság.

Tirrenia

eredeti megállapodások

Fintecna

5

| (15) | A Tirrenia 2004-ben összeolvadt az Adriaticával. 2004 óta a Tirrenia, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar alkotta a Tirrenia-csoportot (6). |
| --- | --- |

(15)

A Tirrenia 2004-ben összeolvadt az Adriaticával. 2004 óta a Tirrenia, a Caremar, a Saremar, a Siremar és a Toremar alkotta a Tirrenia-csoportot (6).

6

| (16) | A 166/2009. sz. törvénnyé (a továbbiakban: a 2009. évi törvény) átalakított, 135/2009. sz. törvényerejű rendelet 19b. cikke többek között előírta, hogy a Caremar, a Saremar és a Toremar regionális társaság, a privatizációjukra tekintettel, átadásra kerül Campania, Szardínia és Toszkána régiónak. Ugyanebben a cikkben az is megállapításra került, hogy az olasz állam, a Tirrenia és a Siremar 2009. december 31-igúj megállapodásokat fog kötni, és a regionális szolgáltatások hasonlóképpen új, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződésekben kerülnek szabályozásra, amelyeket a Saremar, a Toremar és a Caremar, valamint az érintett régiók 2009. december 31-ig, illetve 2010. február 28-ig kötnek meg. Az új megállapodások/szolgáltatásra irányuló új közbeszerzési szerződések a korábbi Tirrenia-csoport egyes társaságainak privatizációjakor lépnek hatályba (7). |
| --- | --- |

(16)

A 166/2009. sz. törvénnyé (a továbbiakban: a 2009. évi törvény) átalakított, 135/2009. sz. törvényerejű rendelet 19b. cikke többek között előírta, hogy a Caremar, a Saremar és a Toremar regionális társaság, a privatizációjukra tekintettel, átadásra kerül Campania, Szardínia és Toszkána régiónak. Ugyanebben a cikkben az is megállapításra került, hogy az olasz állam, a Tirrenia és a Siremar 2009. december 31-igúj megállapodásokat fog kötni, és a regionális szolgáltatások hasonlóképpen új, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződésekben kerülnek szabályozásra, amelyeket a Saremar, a Toremar és a Caremar, valamint az érintett régiók 2009. december 31-ig, illetve 2010. február 28-ig kötnek meg. Az új megállapodások/szolgáltatásra irányuló új közbeszerzési szerződések a korábbi Tirrenia-csoport egyes társaságainak privatizációjakor lépnek hatályba (7).

a 2009. évi törvény

többek között

új megállapodásokat

új, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződésekben

7

| (17) | Így a 2009. évi törvény értelmében a Saremar átadásra került a RAS-nak. A társaság hagyományosan kizárólag helyi kabotázzsal foglalkozott Szardínia és a tőle északkeletre és délnyugatra fekvő szigetek között, és nemzetközi járatot üzemeltetett Korzikára, az olasz állammal kötött eredeti megállapodás értelmében. A Saremar támogatás nélküli tevékenységeket nem folytatott. |
| --- | --- |

(17)

Így a 2009. évi törvény értelmében a Saremar átadásra került a RAS-nak. A társaság hagyományosan kizárólag helyi kabotázzsal foglalkozott Szardínia és a tőle északkeletre és délnyugatra fekvő szigetek között, és nemzetközi járatot üzemeltetett Korzikára, az olasz állammal kötött eredeti megállapodás értelmében. A Saremar támogatás nélküli tevékenységeket nem folytatott.

| (18) | A 2013. július 26-i 18. sz. regionális törvény értelmében a Saremar privatizációjára vonatkozó ajánlati felhívások közzététele 2013. december 31-ig el lett halasztva. Ez a határozat nem befolyásolja a Bizottság álláspontját a Saremar érdekében hozott egyéb intézkedésekkel vagy a társaság privatizációja kapcsán felmerült esetleges állami támogatással kapcsolatban. A 2011. és 2012. évi határozat által érintett többi intézkedés, többek között a Bonus Sardo–Vacanza projekt jelenleg vizsgálat alatt áll az SA.32014., az SA.32015. és az SA.32016. sz. ügy keretében, ezért ezeket ez a határozat nem érinti. |
| --- | --- |

(18)

A 2013. július 26-i 18. sz. regionális törvény értelmében a Saremar privatizációjára vonatkozó ajánlati felhívások közzététele 2013. december 31-ig el lett halasztva. Ez a határozat nem befolyásolja a Bizottság álláspontját a Saremar érdekében hozott egyéb intézkedésekkel vagy a társaság privatizációja kapcsán felmerült esetleges állami támogatással kapcsolatban. A 2011. és 2012. évi határozat által érintett többi intézkedés, többek között a Bonus Sardo–Vacanza projekt jelenleg vizsgálat alatt áll az SA.32014., az SA.32015. és az SA.32016. sz. ügy keretében, ezért ezeket ez a határozat nem érinti.

2.2.   A HATÁROZAT ÁLTAL ÉRINTETT INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

A HATÁROZAT ÁLTAL ÉRINTETT INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (19) | A RAS 2011-ben és 2012-ben számos intézkedést fogadott el az idegenforgalom és a regionális fejlesztés előmozdítása, valamint a területi folytonosság biztosítása érdekében. A RAS szerint ezeket a kezdeményezéseket elsősorban a szigetre irányuló szállítási szolgáltatások piacán 2011-ben bekövetkezett két jelentős változás indokolta. |
| --- | --- |

(19)

A RAS 2011-ben és 2012-ben számos intézkedést fogadott el az idegenforgalom és a regionális fejlesztés előmozdítása, valamint a területi folytonosság biztosítása érdekében. A RAS szerint ezeket a kezdeményezéseket elsősorban a szigetre irányuló szállítási szolgáltatások piacán 2011-ben bekövetkezett két jelentős változás indokolta.

| (20) | Egyrészt habár a Tirrenia anyavállalatot már 2010-ben meghirdették értékesítésre, a Compagnia Italiana di Navigazione (CIN) csak 2012 júliusában vásárolta fel a vállalatot, és írta alá az új megállapodást. Feltehetőleg az új megállapodás aláírásának napjáig bizonytalan volt, hogy a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti tengeri szállítási szolgáltatások továbbra is részesülnek-e állami támogatásban, illetve a Tirrenia felvásárlójával kötött új megállapodás értelmében korlátozásra kerül-e a közszolgáltatások köre. |
| --- | --- |

(20)

Egyrészt habár a Tirrenia anyavállalatot már 2010-ben meghirdették értékesítésre, a Compagnia Italiana di Navigazione (CIN) csak 2012 júliusában vásárolta fel a vállalatot, és írta alá az új megállapodást. Feltehetőleg az új megállapodás aláírásának napjáig bizonytalan volt, hogy a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti tengeri szállítási szolgáltatások továbbra is részesülnek-e állami támogatásban, illetve a Tirrenia felvásárlójával kötött új megállapodás értelmében korlátozásra kerül-e a közszolgáltatások köre.

CIN

| (21) | Másrészt az Olasz Nemzeti Versenyhivatal (Versenyhivatal) éppen vizsgálatot folytatott a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti útvonalakat üzemeltető magántársaságok ellen az EUMSZ 101. cikkének esetleges megsértése ügyében, mert a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti egyes útvonalakon jelentősen nőttek a szállítási viteldíjak. A Versenyhivatal 2013. június 11-én zárta le az eljárást (8). A (személyszállítási) közlekedési szolgáltatások árának 2011 nyarán a felek által végrehajtott emelését olyan összehangolt magatartásnak minősítette, amely sérti az EUMSZ 101. cikkét. A Versenyhivatal szerint a jogsértés legalább 2010 szeptemberétől 2011 szeptemberének végéig tartott. |
| --- | --- |

(21)

Másrészt az Olasz Nemzeti Versenyhivatal (Versenyhivatal) éppen vizsgálatot folytatott a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti útvonalakat üzemeltető magántársaságok ellen az EUMSZ 101. cikkének esetleges megsértése ügyében, mert a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti egyes útvonalakon jelentősen nőttek a szállítási viteldíjak. A Versenyhivatal 2013. június 11-én zárta le az eljárást (8). A (személyszállítási) közlekedési szolgáltatások árának 2011 nyarán a felek által végrehajtott emelését olyan összehangolt magatartásnak minősítette, amely sérti az EUMSZ 101. cikkét. A Versenyhivatal szerint a jogsértés legalább 2010 szeptemberétől 2011 szeptemberének végéig tartott.

Versenyhivatal

8

| (22) | A Bizottság a RAS által ebben a vonatkozásban elfogadott néhány intézkedés ügyében a 2012. évi határozatával elindította a hivatalos vizsgálati eljárást. A Bizottság a továbbiakban részletesen ismerteti a vizsgált intézkedéseket. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság a RAS által ebben a vonatkozásban elfogadott néhány intézkedés ügyében a 2012. évi határozatával elindította a hivatalos vizsgálati eljárást. A Bizottság a továbbiakban részletesen ismerteti a vizsgált intézkedéseket.

2.2.1.   A SZARDÍNIÁT A SZÁRAZFÖLDI OLASZORSZÁGGAL ÖSSZEKÖTŐ KÉT ÚTVONAL ÜZEMELTETÉSÉÉRT NYÚJTOTT ELLENTÉTELEZÉS

2.2.1.1.   
  Jogi keret

Jogi keret

| (23) | A RAS szerint a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonalnak (Olbia (Golfo Aranci)–Civitavecchia és Vado Ligure–Porto Torres) a Saremar által 2011-ben és 2012-ben biztosított üzemeltetése általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősül, amelyre az alábbiakban részletezett regionális határozatok (megbízási aktusok) adtak törvényes megbízást az üzemeltetőnek. |
| --- | --- |

(23)

A RAS szerint a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonalnak (Olbia (Golfo Aranci)–Civitavecchia és Vado Ligure–Porto Torres) a Saremar által 2011-ben és 2012-ben biztosított üzemeltetése általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősül, amelyre az alábbiakban részletezett regionális határozatok (megbízási aktusok) adtak törvényes megbízást az üzemeltetőnek.

megbízási aktusok

A 2011. április 26-i 20/57. sz. regionális határozat

A 2011. április 26-i 20/57. sz. regionális határozat

| (24) | A RAS szerint a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti járatokat üzemeltető magántársaságok 2011 tavaszán tarthatatlan szintre emelték az áraikat. A 2011. április 26-i 20/57. sz. regionális határozat (a továbbiakban: 20/57. sz. határozat) emlékeztetett arra, hogy 2011. március 1-je óta szakmai megbeszélések folytak ezen útvonalak fő üzemeltetőivel „a viteldíjak elfogadható szinten történő stabilizálásnak” lehetséges rövid, közép- és hosszú távú megoldási módjairól. A RAS szerint azonban a magántársaságok nem mutattak hajlandóságot arra, hogy az érintett útvonalakon a viteldíjak csökkentésével eleget tegyenek a RAS a „turizmus növelését célzó közös erőfeszítések” megtételére irányuló felhívásának. |
| --- | --- |

(24)

A RAS szerint a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti járatokat üzemeltető magántársaságok 2011 tavaszán tarthatatlan szintre emelték az áraikat. A 2011. április 26-i 20/57. sz. regionális határozat (a továbbiakban: 20/57. sz. határozat) emlékeztetett arra, hogy 2011. március 1-je óta szakmai megbeszélések folytak ezen útvonalak fő üzemeltetőivel „a viteldíjak elfogadható szinten történő stabilizálásnak” lehetséges rövid, közép- és hosszú távú megoldási módjairól. A RAS szerint azonban a magántársaságok nem mutattak hajlandóságot arra, hogy az érintett útvonalakon a viteldíjak csökkentésével eleget tegyenek a RAS a „turizmus növelését célzó közös erőfeszítések” megtételére irányuló felhívásának.

20/57. sz. határozat

| (25) | Az idegenforgalmi kereslet jelentős visszaesésére és a megfizethető szárazföldi összeköttetést igénylő termelő ágazatok aggályaira tekintettel a RAS azzal szembesült, hogy „a magántársaságok által kiszabott viteldíjakkal szembeni versenyképes alternatívák biztosítására irányuló sürgős lépések”-et kell tennie. Úgy határozott, hogy a Saremar „piaci feltételek mellett” kezdje meg a szárazföldi összeköttetést biztosító és a nemzetközi járatok üzemeltetését a Szardíniára vezető és onnan induló „főbb idegenforgalmi és kereskedelmi útvonalakon”, a gazdasági egyensúly biztosítása érdekében külön elszámolást vezetve, és ezáltal összehangolva a közlekedési szolgáltatások iránti keresletet a tevékenység gazdasági életképességével. |
| --- | --- |

(25)

Az idegenforgalmi kereslet jelentős visszaesésére és a megfizethető szárazföldi összeköttetést igénylő termelő ágazatok aggályaira tekintettel a RAS azzal szembesült, hogy „a magántársaságok által kiszabott viteldíjakkal szembeni versenyképes alternatívák biztosítására irányuló sürgős lépések”-et kell tennie. Úgy határozott, hogy a Saremar „piaci feltételek mellett” kezdje meg a szárazföldi összeköttetést biztosító és a nemzetközi járatok üzemeltetését a Szardíniára vezető és onnan induló „főbb idegenforgalmi és kereskedelmi útvonalakon”, a gazdasági egyensúly biztosítása érdekében külön elszámolást vezetve, és ezáltal összehangolva a közlekedési szolgáltatások iránti keresletet a tevékenység gazdasági életképességével.

| (26) | A Saremar különösen annak a lehetőségét vizsgálja meg, hogy próbaüzemi jelleggel 2011. június 15. és 2011. szeptember 15. között az alábbiak közül legalább két útvonalon kezdje meg a működését (vegyes szolgáltatások):






  a) | Északkelet-Szardínia (Olbia vagy Golfo Aranci)–Közép- és Dél-Olaszország (Civitavecchia vagy Nápoly) és vissza; |
| --- | --- | --- |

(26)

A Saremar különösen annak a lehetőségét vizsgálja meg, hogy próbaüzemi jelleggel 2011. június 15. és 2011. szeptember 15. között az alábbiak közül legalább két útvonalon kezdje meg a működését (vegyes szolgáltatások):

a)

Északkelet-Szardínia (Olbia vagy Golfo Aranci)–Közép- és Dél-Olaszország (Civitavecchia vagy Nápoly) és vissza;

| b) | Északkelet-Szardínia (Olbia vagy Golfo Aranci)–Közép- és Észak-Olaszország (La Spezia, Carrara vagy Livorno) és vissza; |
| --- | --- |

b)

Északkelet-Szardínia (Olbia vagy Golfo Aranci)–Közép- és Észak-Olaszország (La Spezia, Carrara vagy Livorno) és vissza;

| c) | Északnyugat-Szardínia (Porto Torres)–Észak-Olaszország (Genova vagy Savona) és vissza. |
| --- | --- |

c)

Északnyugat-Szardínia (Porto Torres)–Észak-Olaszország (Genova vagy Savona) és vissza.

| (27) | A Saremar emellett szabadon bővíthette a nemzetközi járatok körét. |
| --- | --- |

(27)

A Saremar emellett szabadon bővíthette a nemzetközi járatok körét.

A 2011. május 19-i 25/69. sz. regionális határozat

A 2011. május 19-i 25/69. sz. regionális határozat

| (28) | A 2011. május 19-i 25/69. sz. regionális határozat (25/69. sz. határozat) jóváhagyta a Golfo Aranci–Civitavecchia útvonalon biztosított személy- és áruszállítási szolgáltatások a Saremar által 2011. június 15. és 2011. szeptember 15. között alkalmazandó díját. Az érintett útvonalat feltehetően „az egyik legforgalmasabb útvonal”-nak minősítették. |
| --- | --- |

(28)

A 2011. május 19-i 25/69. sz. regionális határozat (25/69. sz. határozat) jóváhagyta a Golfo Aranci–Civitavecchia útvonalon biztosított személy- és áruszállítási szolgáltatások a Saremar által 2011. június 15. és 2011. szeptember 15. között alkalmazandó díját. Az érintett útvonalat feltehetően „az egyik legforgalmasabb útvonal”-nak minősítették.

25/69. sz. határozat

| (29) | Az üzemeltető módosíthatta a viteldíjakat, hogy biztosítsa az üzemeltetés nullszaldóját és az ügyfelek legnagyobb mértékű megelégedését. Az ilyen módosításokról előre értesítenie kell a RAS-t. A főszezonban, illetve az elő- és utószezonban eltérő viteldíjak érvényesek. A viteldíjak helyi lakosokra és nem helyi lakosokra egyaránt vonatkoznak. |
| --- | --- |

(29)

Az üzemeltető módosíthatta a viteldíjakat, hogy biztosítsa az üzemeltetés nullszaldóját és az ügyfelek legnagyobb mértékű megelégedését. Az ilyen módosításokról előre értesítenie kell a RAS-t. A főszezonban, illetve az elő- és utószezonban eltérő viteldíjak érvényesek. A viteldíjak helyi lakosokra és nem helyi lakosokra egyaránt vonatkoznak.

A 2011. június 1-jei 27/4. sz. regionális határozat

A 2011. június 1-jei 27/4. sz. regionális határozat

| (30) | A 2011. június 1-jei 27/4. sz. regionális határozat (27/4. sz. határozat) jóváhagyta a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon biztosított személy- és áruszállítási szolgáltatások a Saremar által 2011. június 22. és 2011. szeptember 15. között alkalmazandó díját. |
| --- | --- |

(30)

A 2011. június 1-jei 27/4. sz. regionális határozat (27/4. sz. határozat) jóváhagyta a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon biztosított személy- és áruszállítási szolgáltatások a Saremar által 2011. június 22. és 2011. szeptember 15. között alkalmazandó díját.

27/4. sz. határozat

| (31) | Emellett 15 %-os kedvezményt biztosított a szardíniai lakosoknak. A Saremar módosíthatta a viteldíjakat, hogy biztosítsa az üzemeltetés nullszaldóját és az ügyfelek legnagyobb mértékű megelégedését. |
| --- | --- |

(31)

Emellett 15 %-os kedvezményt biztosított a szardíniai lakosoknak. A Saremar módosíthatta a viteldíjakat, hogy biztosítsa az üzemeltetés nullszaldóját és az ügyfelek legnagyobb mértékű megelégedését.

A 2011. szeptember 1-jei 36/6. sz. regionális határozat

A 2011. szeptember 1-jei 36/6. sz. regionális határozat

| (32) | A 2011. szeptember 1-jei 36/6. sz. regionális határozat (36/6. sz. határozat) felidézte, hogy a Szardíniát a szárazfölddel összekötő útvonalakon érvényes viteldíj összege a korábbi anyavállalat, a Tirrenia értékesítését (lásd (75) preambulumbekezdés) követően emelkedett. |
| --- | --- |

(32)

A 2011. szeptember 1-jei 36/6. sz. regionális határozat (36/6. sz. határozat) felidézte, hogy a Szardíniát a szárazfölddel összekötő útvonalakon érvényes viteldíj összege a korábbi anyavállalat, a Tirrenia értékesítését (lásd (75) preambulumbekezdés) követően emelkedett.

36/6. sz. határozat

| (33) | Ebben az összefüggésben a RAS támogatja az értékesítési eljárás érvénytelenítését, valamint a Tirrenia értékesítésének és az új megállapodás megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásnak a szétválasztását, és ezzel a szardíniai kiindulási vagy célállomású tengeri kabotázs de facto monopóliumának megakadályozását. Gondoskodni kell arról, hogy nyílt közbeszerzési eljárás induljon a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításának odaítélése érdekében avégett, hogy a legjobb ajánlat kerüljön kiválasztásra az útvonalak és a kikötők száma, a járatok gyakorisága és sebessége, valamint a szolgáltatás minősége és a viteldíjak tekintetében, a személy- és áruszállítás vonatkozásában egyaránt. |
| --- | --- |

(33)

Ebben az összefüggésben a RAS támogatja az értékesítési eljárás érvénytelenítését, valamint a Tirrenia értékesítésének és az új megállapodás megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásnak a szétválasztását, és ezzel a szardíniai kiindulási vagy célállomású tengeri kabotázs de facto monopóliumának megakadályozását. Gondoskodni kell arról, hogy nyílt közbeszerzési eljárás induljon a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításának odaítélése érdekében avégett, hogy a legjobb ajánlat kerüljön kiválasztásra az útvonalak és a kikötők száma, a járatok gyakorisága és sebessége, valamint a szolgáltatás minősége és a viteldíjak tekintetében, a személy- és áruszállítás vonatkozásában egyaránt.

de facto

| (34) | A szárazföldre vezető útvonalak Saremar általi üzemeltetésének megszakítása visszaállítaná a korábbi monopolhelyzetet. Hosszú távon a fő regionális célkitűzés a kabotázspiacon folytatott hatékony verseny fenntartása, amelyet azzal érnek el, hogy a sziget szempontjából stratégiai jelentőségűnek ítélt fő útvonalakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségeket a legjobb feltételeket kínáló üzemeltetőkre ruházzák. |
| --- | --- |

(34)

A szárazföldre vezető útvonalak Saremar általi üzemeltetésének megszakítása visszaállítaná a korábbi monopolhelyzetet. Hosszú távon a fő regionális célkitűzés a kabotázspiacon folytatott hatékony verseny fenntartása, amelyet azzal érnek el, hogy a sziget szempontjából stratégiai jelentőségűnek ítélt fő útvonalakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségeket a legjobb feltételeket kínáló üzemeltetőkre ruházzák.

| (35) | A 36/6. sz. határozat előírja, hogy a Saremarnak üzleti terv alapján értékelnie kell a 2011. szeptember 30. és 2012. szeptember 30. közötti próbaüzemeltetés életképességét, legalább az egyik alábbi vegyes útvonalon: Olbia–Livorno, Porto Torres–Livorno vagy Cagliari–Piombino. |
| --- | --- |

(35)

A 36/6. sz. határozat előírja, hogy a Saremarnak üzleti terv alapján értékelnie kell a 2011. szeptember 30. és 2012. szeptember 30. közötti próbaüzemeltetés életképességét, legalább az egyik alábbi vegyes útvonalon: Olbia–Livorno, Porto Torres–Livorno vagy Cagliari–Piombino.

| (36) | A Saremar hasonlóképpen újra megkezdi a Golfo Aranci (vagy Olbia)–Civitavecchia és a Porto Torres–Vado Ligure (vagy Genova) közötti járatok üzemeltetését 2012. május 15. és 2012. szeptember 15. között két, újonnan lízingelt komp (cruise ferry) üzemeltetésével. |
| --- | --- |

(36)

A Saremar hasonlóképpen újra megkezdi a Golfo Aranci (vagy Olbia)–Civitavecchia és a Porto Torres–Vado Ligure (vagy Genova) közötti járatok üzemeltetését 2012. május 15. és 2012. szeptember 15. között két, újonnan lízingelt komp (cruise ferry) üzemeltetésével.

| (37) | A 36/6. sz. határozat emellett rendelkezett a Saremar feltőkésítéséről akkora összeggel, amekkora a társaság követelése a csődeljárás alatt álló Tirreniával szemben (lásd (89) és további preambulumbekezdések). |
| --- | --- |

(37)

A 36/6. sz. határozat emellett rendelkezett a Saremar feltőkésítéséről akkora összeggel, amekkora a társaság követelése a csődeljárás alatt álló Tirreniával szemben (lásd (89) és további preambulumbekezdések).

A 2011. december 1-jei 48/65. sz. regionális határozat

A 2011. december 1-jei 48/65. sz. regionális határozat

| (38) | A 36/6. sz. határozatnak megfelelően a RAS és a Saremar megvizsgálta az Olbia–Livorno, a Porto Torres–Livorno vagy a Cagliari–Piombino vegyes útvonal egyikének 2011. szeptember 30. és 2012. szeptember 30. közötti üzemeltetésének gazdasági életképességét. Különösen a vegyes szolgáltatások iránti jelenlegi és várható kereslet, a viteldíjak, a várható költségek és bevételek, valamint az alternatív szolgáltatások nyereségessége került megvizsgálásra. Az elemzés a következő eredménnyel járt:






  a) | a Cagliari–Piombino és a Porto Torres–Livorno útvonalon magas a gazdasági egyensúlyhiány kockázata, az igények változnak, és fokozódik a verseny a helyettesíthető szolgáltatások terén; |
| --- | --- | --- |

(38)

A 36/6. sz. határozatnak megfelelően a RAS és a Saremar megvizsgálta az Olbia–Livorno, a Porto Torres–Livorno vagy a Cagliari–Piombino vegyes útvonal egyikének 2011. szeptember 30. és 2012. szeptember 30. közötti üzemeltetésének gazdasági életképességét. Különösen a vegyes szolgáltatások iránti jelenlegi és várható kereslet, a viteldíjak, a várható költségek és bevételek, valamint az alternatív szolgáltatások nyereségessége került megvizsgálásra. Az elemzés a következő eredménnyel járt:

a)

a Cagliari–Piombino és a Porto Torres–Livorno útvonalon magas a gazdasági egyensúlyhiány kockázata, az igények változnak, és fokozódik a verseny a helyettesíthető szolgáltatások terén;

| b) | az Olbia–Livorno útvonalon valószínűleg fokozódik az árverseny, de megvalósítható a gazdasági egyensúly; |
| --- | --- |

b)

az Olbia–Livorno útvonalon valószínűleg fokozódik az árverseny, de megvalósítható a gazdasági egyensúly;

| c) | az Olbia–Civitavecchia útvonalon megvalósítható a gazdasági egyensúly. |
| --- | --- |

c)

az Olbia–Civitavecchia útvonalon megvalósítható a gazdasági egyensúly.

| (39) | A 36/6. sz. határozat megjegyzi, hogy „a gazdasági egyensúlynak az összeegyeztethetetlen állami támogatások elkerülése érdekében történő fenntartásának kötelezettsége nem teszi azonnal lehetővé más útvonalak üzemeltetését”. Szükségesnek bizonyult a rövid távon jó kilátásokkal rendelkező útvonalak, valamint a próbaüzem során jól vizsgázott, a főszezonban működtetett új útvonalak üzemeltetése. |
| --- | --- |

(39)

A 36/6. sz. határozat megjegyzi, hogy „a gazdasági egyensúlynak az összeegyeztethetetlen állami támogatások elkerülése érdekében történő fenntartásának kötelezettsége nem teszi azonnal lehetővé más útvonalak üzemeltetését”. Szükségesnek bizonyult a rövid távon jó kilátásokkal rendelkező útvonalak, valamint a próbaüzem során jól vizsgázott, a főszezonban működtetett új útvonalak üzemeltetése.

| (40) | Következésképpen a Saremar megbízást kapott az Olbia–Civitavecchia vegyes útvonal üzemeltetésének azonnali megkezdésére azzal, hogy a Saremar által 2011-ben üzemeltetett kompok naponta közlekedjenek. A Saremar által 2011-ben alkalmazott elő- és utószezoni viteldíjak standard viteldíjként jóváhagyásra kerültek, amelyet a Saremar az igények figyelembevételével, a gazdasági egyensúlyra vonatkozó célkitűzés megvalósulása érdekében módosíthatott. |
| --- | --- |

(40)

Következésképpen a Saremar megbízást kapott az Olbia–Civitavecchia vegyes útvonal üzemeltetésének azonnali megkezdésére azzal, hogy a Saremar által 2011-ben üzemeltetett kompok naponta közlekedjenek. A Saremar által 2011-ben alkalmazott elő- és utószezoni viteldíjak standard viteldíjként jóváhagyásra kerültek, amelyet a Saremar az igények figyelembevételével, a gazdasági egyensúlyra vonatkozó célkitűzés megvalósulása érdekében módosíthatott.

| (41) | Legalább három, nagy befogadóképességű komp lízingelésére kerül sor annak érdekében, hogy növeljék a kapacitást az Olbia–Civitavecchia és a Porto Torres–Vado Ligure (vagy Genova) útvonalon 2012 májusa és szeptembere között. |
| --- | --- |

(41)

Legalább három, nagy befogadóképességű komp lízingelésére kerül sor annak érdekében, hogy növeljék a kapacitást az Olbia–Civitavecchia és a Porto Torres–Vado Ligure (vagy Genova) útvonalon 2012 májusa és szeptembere között.

| (42) | A Saremar valamennyi útvonalra vonatkozóan, a szezontól függetlenül standard viteldíjat határoz meg, amely lehetővé teszi a társaság számára az üzemeltetés gazdasági egyensúlya és az ügyfelek legnagyobb mértékű elégedettsége kettős célkitűzésnek a megvalósítását. |
| --- | --- |

(42)

A Saremar valamennyi útvonalra vonatkozóan, a szezontól függetlenül standard viteldíjat határoz meg, amely lehetővé teszi a társaság számára az üzemeltetés gazdasági egyensúlya és az ügyfelek legnagyobb mértékű elégedettsége kettős célkitűzésnek a megvalósítását.

A 2012. március 20-i 12/28. sz. regionális határozat

A 2012. március 20-i 12/28. sz. regionális határozat

| (43) | A 2012. március 20-i 12/28. sz. regionális határozattal (12/28. sz. határozat) a RAS tudomásul veszi a Saremar javaslatát a társaság által végzett piackutatás alapján kiszámított, a 2012. évi nyári szezonra vonatkozó, az Olbia–Civitavecchia útvonalon alkalmazandó viteldíjról. |
| --- | --- |

(43)

A 2012. március 20-i 12/28. sz. regionális határozattal (12/28. sz. határozat) a RAS tudomásul veszi a Saremar javaslatát a társaság által végzett piackutatás alapján kiszámított, a 2012. évi nyári szezonra vonatkozó, az Olbia–Civitavecchia útvonalon alkalmazandó viteldíjról.

12/28. sz. határozat

| (44) | A viteldíj kiszámítása során megkülönböztetik az előszezont/utószezont, a hétvégét és a főszezont. A főszezonban (augusztusban) alkalmazandó viteldíjak vonatkozásában a Saremar három alternatívát javasolt: a 2011. évi főszezoni viteldíjak további alkalmazása, a díj „fekvőhelyenként” („posto letto”) 5 EUR-val vagy 10 EUR-val történő növelése. |
| --- | --- |

(44)

A viteldíj kiszámítása során megkülönböztetik az előszezont/utószezont, a hétvégét és a főszezont. A főszezonban (augusztusban) alkalmazandó viteldíjak vonatkozásában a Saremar három alternatívát javasolt: a 2011. évi főszezoni viteldíjak további alkalmazása, a díj „fekvőhelyenként” („posto letto”) 5 EUR-val vagy 10 EUR-val történő növelése.

| (45) | A 12/28. sz. határozat felhatalmazza a Saremart, hogy a javasolt viteldíjak közül azt fogadja el, amelyik a leginkább megfelel a közérdek, valamint az üzemeltetés gazdasági és pénzügyi egyensúlyának szempontjából is. |
| --- | --- |

(45)

A 12/28. sz. határozat felhatalmazza a Saremart, hogy a javasolt viteldíjak közül azt fogadja el, amelyik a leginkább megfelel a közérdek, valamint az üzemeltetés gazdasági és pénzügyi egyensúlyának szempontjából is.

A 2012. május 22-i 22/14. sz. regionális határozat

A 2012. május 22-i 22/14. sz. regionális határozat

| (46) | A 2012. május 22-i 22/14. sz. regionális határozattal (22/14. sz. határozat) a RAS tudomásul veszi a Saremar javaslatát a társaság által végzett piackutatás alapján kiszámított, a 2012. évi nyári szezonra (2012. június 1. és 2012. szeptember 15. között) vonatkozó, a Porto Torres–Vado Ligure útvonalon alkalmazandó viteldíjról. |
| --- | --- |

(46)

A 2012. május 22-i 22/14. sz. regionális határozattal (22/14. sz. határozat) a RAS tudomásul veszi a Saremar javaslatát a társaság által végzett piackutatás alapján kiszámított, a 2012. évi nyári szezonra (2012. június 1. és 2012. szeptember 15. között) vonatkozó, a Porto Torres–Vado Ligure útvonalon alkalmazandó viteldíjról.

22/14. sz. határozat

| (47) | A társaság eltérő viteldíjak megállapítását javasolta az elő- és utószezonra (június 1–14. és szeptember 3–15.), a középszezonra (június 15. és július 13. között) és a főszezonra (július 14. és szeptember 2. között). A szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesülnek. |
| --- | --- |

(47)

A társaság eltérő viteldíjak megállapítását javasolta az elő- és utószezonra (június 1–14. és szeptember 3–15.), a középszezonra (június 15. és július 13. között) és a főszezonra (július 14. és szeptember 2. között). A szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesülnek.

| (48) | A határozat azonban nem határozta meg a Saremar által az ezen az útvonalon alkalmazandó viteldíjak pontos összegét. A társaság azt az utasítást kapta, hogy folyamatosan figyelje a piac változását, és úgy igazítsa az árait, hogy azok a leginkább megfeleljenek a közérdek, valamint az üzemeltetés gazdasági és pénzügyi egyensúlyának szempontjából is. A RAS emellett tudomásul vette az érintett útvonalon 2012. június 1. és szeptember 15. között használandó Coraggio komp lízingjét. |
| --- | --- |

(48)

A határozat azonban nem határozta meg a Saremar által az ezen az útvonalon alkalmazandó viteldíjak pontos összegét. A társaság azt az utasítást kapta, hogy folyamatosan figyelje a piac változását, és úgy igazítsa az árait, hogy azok a leginkább megfeleljenek a közérdek, valamint az üzemeltetés gazdasági és pénzügyi egyensúlyának szempontjából is. A RAS emellett tudomásul vette az érintett útvonalon 2012. június 1. és szeptember 15. között használandó Coraggio komp lízingjét.

2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény

2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény

| (49) | A 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény (a továbbiakban: regionális törvény) többek között előírja a Saremar privatizációjára vonatkozó ajánlati felhívás haladéktalan közzétételét (a regionális törvény hatálybalépésétől számított 60 napon belül). |
| --- | --- |

(49)

A 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény (a továbbiakban: regionális törvény) többek között előírja a Saremar privatizációjára vonatkozó ajánlati felhívás haladéktalan közzétételét (a regionális törvény hatálybalépésétől számított 60 napon belül).

regionális törvény

többek között

| (50) | A regionális törvény azt is előírja, hogy a Szardíniát a szárazfölddel összekötő útvonal Saremar által történő üzemeltetése során jelentkező esetleges hiányt a RAS fedezi, és erre a célra 10 millió EUR összegű támogatás került jóváhagyásra. |
| --- | --- |

(50)

A regionális törvény azt is előírja, hogy a Szardíniát a szárazfölddel összekötő útvonal Saremar által történő üzemeltetése során jelentkező esetleges hiányt a RAS fedezi, és erre a célra 10 millió EUR összegű támogatás került jóváhagyásra.

2.2.1.2.   
  Időtartam

Időtartam

| (51) | A Saremart a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetésével az alábbi táblázatban részletezett jogi aktusokban bízták meg.

  1. táblázat


  A Saremart a két útvonal üzemeltetésével megbízó regionális határozatok | Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia | Vado Ligure–Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. évi nyári szezon | a 2011. május 19-i 25/69. sz. határozat
  (2011. június 15. és szeptember 15. között) | a 2011. június 1-jei 27/4. sz. határozat
  (2011. június 22. és szeptember 15. között) |
| 2012. évi téli szezon | a 2011. december 1-jei 48/65. sz. határozat
  (az útvonal azonnali üzemeltetésének megkezdése) | Nem üzemelt. |
| 2012. évi nyári szezon | a 2011. szeptember 1-jei 36/6. sz. határozat
  (2012. május 15. és szeptember 15. között) | a 2011. szeptember 1-jei 36/6. sz. határozat
  (2012. május 15. és szeptember 15. között) |

(51)

A Saremart a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetésével az alábbi táblázatban részletezett jogi aktusokban bízták meg.

1. táblázat

1. táblázat

A Saremart a két útvonal üzemeltetésével megbízó regionális határozatok

A Saremart a két útvonal üzemeltetésével megbízó regionális határozatok

Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Vado Ligure–Porto Torres

2011. évi nyári szezon

a 2011. május 19-i 25/69. sz. határozat

(2011. június 15. és szeptember 15. között)

a 2011. június 1-jei 27/4. sz. határozat

(2011. június 22. és szeptember 15. között)

2012. évi téli szezon

a 2011. december 1-jei 48/65. sz. határozat

(az útvonal azonnali üzemeltetésének megkezdése)

Nem üzemelt.

Nem üzemelt.

2012. évi nyári szezon

a 2011. szeptember 1-jei 36/6. sz. határozat

(2012. május 15. és szeptember 15. között)

a 2011. szeptember 1-jei 36/6. sz. határozat

(2012. május 15. és szeptember 15. között)

| (52) | Az üzemeltetés előzetesen jóváhagyott terve ugyanakkor nem került maradéktalanul teljesítésre. |
| --- | --- |

(52)

Az üzemeltetés előzetesen jóváhagyott terve ugyanakkor nem került maradéktalanul teljesítésre.

| (53) | 2011-ben a Saremar június 15. és szeptember 15. között naponta üzemeltette a Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) útvonalat. Ebben az időszakban a Moby, a Tirrenia, a Grandi Navi Veloci (GNV) és a Forship (Sardinia Ferries) is üzemeltetett járatokat ezen az útvonalon. |
| --- | --- |

(53)

2011-ben a Saremar június 15. és szeptember 15. között naponta üzemeltette a Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) útvonalat. Ebben az időszakban a Moby, a Tirrenia, a Grandi Navi Veloci (GNV) és a Forship (Sardinia Ferries) is üzemeltetett járatokat ezen az útvonalon.

Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci)

| (54) | 2012-ben a Saremar január 16. és szeptember 15. között üzemeltette az útvonalat. A nyári szezonban ezen az útvonalon 2012. június 1. és szeptember 15. között üzemeltette naponta a járatokat (nem pedig 2012. május 15-től, ahogy azt a 36/6. sz. határozat előírta). A Moby és a CIN/Tirrenia is üzemeltetett járatokat a nyári szezonban. A téli szezonban (2012. január 16. és május 30. között) a Saremar heti 6 nap üzemeltetett járatokat (9). A Tirrenia az eredeti megállapodásban foglalt közszolgáltatási kötelezettség értelmében szintén üzemeltetett járatokat az útvonalon. A téli szezonban magántársaságok nem vettek részt az útvonal üzemeltetésében. |
| --- | --- |

(54)

2012-ben a Saremar január 16. és szeptember 15. között üzemeltette az útvonalat. A nyári szezonban ezen az útvonalon 2012. június 1. és szeptember 15. között üzemeltette naponta a járatokat (nem pedig 2012. május 15-től, ahogy azt a 36/6. sz. határozat előírta). A Moby és a CIN/Tirrenia is üzemeltetett járatokat a nyári szezonban. A téli szezonban (2012. január 16. és május 30. között) a Saremar heti 6 nap üzemeltetett járatokat (9). A Tirrenia az eredeti megállapodásban foglalt közszolgáltatási kötelezettség értelmében szintén üzemeltetett járatokat az útvonalon. A téli szezonban magántársaságok nem vettek részt az útvonal üzemeltetésében.

9

| (55) | A Saremar 2011. június 22. és szeptember 15. között, illetve 2012. június 1. (a 36/6. sz. határozat előírásaitól eltérően nem 2012. május 15.) és szeptember 15. között hetente 4 nap (10) üzemeltetett járatokat a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon. 2011-ben a Moby, a Tirrenia és a GNV is üzemeltetett járatokat ezen az útvonalon. 2012-ben a Moby, a CIN/Tirrenia és a GNV is üzemeltetett járatokat ezen az útvonalon. |
| --- | --- |

(55)

A Saremar 2011. június 22. és szeptember 15. között, illetve 2012. június 1. (a 36/6. sz. határozat előírásaitól eltérően nem 2012. május 15.) és szeptember 15. között hetente 4 nap (10) üzemeltetett járatokat a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon. 2011-ben a Moby, a Tirrenia és a GNV is üzemeltetett járatokat ezen az útvonalon. 2012-ben a Moby, a CIN/Tirrenia és a GNV is üzemeltetett járatokat ezen az útvonalon.

10

Vado Ligure–Porto Torres

| (56) | A kompközlekedés mindkét vonalon 2012. szeptember 15-én állt le. |
| --- | --- |

(56)

A kompközlekedés mindkét vonalon 2012. szeptember 15-én állt le.

2.2.1.3.   
  Közszolgáltatási kötelezettségek

Közszolgáltatási kötelezettségek

| (57) | A RAS szerint a szárazföldre vezető két útvonalon a Saremar által felszámított viteldíjak vonatkozásában közszolgáltatási kötelezettségek megállapítására került sor. A közszolgáltatási kötelezettségek megállapítását azzal indokolták, hogy az érintett útvonalakon működő magántársaságok által kötött versenyellenes megállapodás eredményeképpen a szardíniai közösség kárára emelkedtek az árak. |
| --- | --- |

(57)

A RAS szerint a szárazföldre vezető két útvonalon a Saremar által felszámított viteldíjak vonatkozásában közszolgáltatási kötelezettségek megállapítására került sor. A közszolgáltatási kötelezettségek megállapítását azzal indokolták, hogy az érintett útvonalakon működő magántársaságok által kötött versenyellenes megállapodás eredményeképpen a szardíniai közösség kárára emelkedtek az árak.

| (58) | A megbízási aktusokban szereplő, a viteldíjakkal kapcsolatos konkrét rendelkezések az alábbiakban kerülnek részletezésre:






  a) | a 20/57. sz. határozat nem rendelkezik explicit módon a Saremar által a javasolt útvonalakon felszámítandó viteldíjakról; |
| --- | --- | --- |

(58)

A megbízási aktusokban szereplő, a viteldíjakkal kapcsolatos konkrét rendelkezések az alábbiakban kerülnek részletezésre:

a)

a 20/57. sz. határozat nem rendelkezik explicit módon a Saremar által a javasolt útvonalakon felszámítandó viteldíjakról;

| b) | a 25/69. sz. határozat jóváhagyta a Saremar által a Golfo Aranci–Civitavecchia útvonalon 2011. június 15. és szeptember 15. között alkalmazandó viteldíjakat. Az üzemeltető a RAS előzetes értesítésével módosíthatta a viteldíjakat, hogy biztosítsa az üzemeltetés nullszaldóját és az ügyfelek legnagyobb mértékű megelégedését; |
| --- | --- |

b)

a 25/69. sz. határozat jóváhagyta a Saremar által a Golfo Aranci–Civitavecchia útvonalon 2011. június 15. és szeptember 15. között alkalmazandó viteldíjakat. Az üzemeltető a RAS előzetes értesítésével módosíthatta a viteldíjakat, hogy biztosítsa az üzemeltetés nullszaldóját és az ügyfelek legnagyobb mértékű megelégedését;

| c) | a 27/4. sz. határozat jóváhagyta a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon biztosított vegyes szolgáltatásokért (személy- és áruszállításért) a Saremar által 2011. június 22. és szeptember 15. között alkalmazandó díjat. A szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesülnek. Az üzemeltető a RAS előzetes értesítésével módosíthatta a viteldíjakat, hogy biztosítsa az üzemeltetés nullszaldóját és az ügyfelek legnagyobb mértékű megelégedését; |
| --- | --- |

c)

a 27/4. sz. határozat jóváhagyta a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon biztosított vegyes szolgáltatásokért (személy- és áruszállításért) a Saremar által 2011. június 22. és szeptember 15. között alkalmazandó díjat. A szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesülnek. Az üzemeltető a RAS előzetes értesítésével módosíthatta a viteldíjakat, hogy biztosítsa az üzemeltetés nullszaldóját és az ügyfelek legnagyobb mértékű megelégedését;

| d) | a 36/6. sz. határozat nem érinti a viteldíjakat; |
| --- | --- |

d)

a 36/6. sz. határozat nem érinti a viteldíjakat;

| e) | a 48/65. sz. határozat arra utasította a Saremart, hogy haladéktalanul kezdje meg újra az Olbia–Civitavecchia útvonal üzemeltetését a Saremar által 2011-ben felszámolt elő- és utószezoni viteldíj standard díjként való alkalmazása mellett. A Saremar a RAS előzetes értesítésével módosíthatta a viteldíjat, hogy figyelembe vegye a mindenkori igényeket és teljesítse a gazdasági egyensúly célkitűzését; |
| --- | --- |

e)

a 48/65. sz. határozat arra utasította a Saremart, hogy haladéktalanul kezdje meg újra az Olbia–Civitavecchia útvonal üzemeltetését a Saremar által 2011-ben felszámolt elő- és utószezoni viteldíj standard díjként való alkalmazása mellett. A Saremar a RAS előzetes értesítésével módosíthatta a viteldíjat, hogy figyelembe vegye a mindenkori igényeket és teljesítse a gazdasági egyensúly célkitűzését;

| f) | a 12/28. sz. határozat jóváhagyta a Saremar arra irányuló javaslatát, hogy a 2012. évi nyári szezonban eltérő viteldíjakat alkalmazzanak az Olbia–Civitavecchia útvonalon, különbséget téve az elő- és utószezon (júniusi és júliusi munkanapok), a hétvégék és a főszezon (augusztus) között, és tudomásul veszi a Saremar által a főszezonban alkalmazandó viteldíjak vonatkozásában javasolt három alternatívát. A regionális határozat nem rendelkezett az üzemeltető által javasolt viteldíjak konkrét összegéről, és a RAS sem döntött a Saremar által a főszezonra javasolt három alternatív viteldíjról. A RAS ehelyett utasította a Saremart, hogy azt a viteldíjat alkalmazza, amely a leginkább megfelel a közérdeknek és egyben a gazdasági életképesség célkitűzésének. A 12/28. sz. határozat értelmében a 48/65. sz. határozatban megállapított standard viteldíjak mértékét a Saremar 2012 áprilisáig nem változtatja meg; |
| --- | --- |

f)

a 12/28. sz. határozat jóváhagyta a Saremar arra irányuló javaslatát, hogy a 2012. évi nyári szezonban eltérő viteldíjakat alkalmazzanak az Olbia–Civitavecchia útvonalon, különbséget téve az elő- és utószezon (júniusi és júliusi munkanapok), a hétvégék és a főszezon (augusztus) között, és tudomásul veszi a Saremar által a főszezonban alkalmazandó viteldíjak vonatkozásában javasolt három alternatívát. A regionális határozat nem rendelkezett az üzemeltető által javasolt viteldíjak konkrét összegéről, és a RAS sem döntött a Saremar által a főszezonra javasolt három alternatív viteldíjról. A RAS ehelyett utasította a Saremart, hogy azt a viteldíjat alkalmazza, amely a leginkább megfelel a közérdeknek és egyben a gazdasági életképesség célkitűzésének. A 12/28. sz. határozat értelmében a 48/65. sz. határozatban megállapított standard viteldíjak mértékét a Saremar 2012 áprilisáig nem változtatja meg;

| g) | a 22/14. sz. határozat jóváhagyja a Saremar arra irányuló javaslatát, hogy 2012-ben eltérő viteldíjakat alkalmazzanak az elő- és utószezonban (június és szeptember elő felében), a középszezonban (június közepétől július közepéig) és a főszezonban (július közepétől szeptember 2-ig) a Porto Torres–Vado Ligure útvonalon. A regionális határozat nem rendelkezett az üzemeltető által javasolt viteldíjak konkrét összegéről, azonban előírta, hogy a szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesüljenek. |
| --- | --- |

g)

a 22/14. sz. határozat jóváhagyja a Saremar arra irányuló javaslatát, hogy 2012-ben eltérő viteldíjakat alkalmazzanak az elő- és utószezonban (június és szeptember elő felében), a középszezonban (június közepétől július közepéig) és a főszezonban (július közepétől szeptember 2-ig) a Porto Torres–Vado Ligure útvonalon. A regionális határozat nem rendelkezett az üzemeltető által javasolt viteldíjak konkrét összegéről, azonban előírta, hogy a szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesüljenek.

| (59) | A két útvonal 2012. évi üzemeltetését illetően a RAS a vizsgálat során benyújtotta a Bizottságnak azokat a leveleket, amelyekben a Saremar leírta az érintett útvonalakon 2012-ben alkalmazandó viteldíjakat, és amelyeket a RAS a 12/28. és 22/14. sz. határozattal hivatalosan elfogadott. Az Olbia–Civitavecchia útvonallal kapcsolatban a Saremar azt a tájékoztatást adta, hogy a Tirrenia, a Moby és a GNV együtt fogja üzemeltetni az útvonalat, a szezontól függő különböző viteldíjak mellett. A Saremar azt is megerősítette, hogy az üzemeltetők közül a Tirrenia ajánlotta a legkedvezőbb árakat. A levél részletezi a 2012 nyarán az elő- és utószezonban, hétvégén és a főszezonban érvényes viteldíjakat az érintett útvonalon, a főszezon vonatkozásában három javaslatot tesz (az egyik fenntartaná a 2011. évi viteldíjakat, a második és a harmadik 5, illetve 10 EUR összeggel növelné azokat kabinonként), és megerősíti, hogy csakúgy, mint 2011-ben, most sem vonatkozik kedvezményes viteldíj a szardíniai lakosokra. A Saremar azt is megerősíti, hogy a viteldíjakkal kapcsolatos javaslata a Tirrenia által alkalmazott viteldíjak összehasonlító elemzésén alapul. A Porto Torres–Vado Ligure útvonallal kapcsolatban a Saremar azt a tájékoztatást adta, hogy a szolgáltatások üzemeltetésének 2012-ben történő megkezdésére vonatkozó döntés a 2011. évi pozitív eredményeken alapult. A társaság a közép- és főszezoni viteldíjak mérsékelt emelését javasolta, amely lehetővé tenné, hogy a társaság nullszaldós legyen. |
| --- | --- |

(59)

A két útvonal 2012. évi üzemeltetését illetően a RAS a vizsgálat során benyújtotta a Bizottságnak azokat a leveleket, amelyekben a Saremar leírta az érintett útvonalakon 2012-ben alkalmazandó viteldíjakat, és amelyeket a RAS a 12/28. és 22/14. sz. határozattal hivatalosan elfogadott. Az Olbia–Civitavecchia útvonallal kapcsolatban a Saremar azt a tájékoztatást adta, hogy a Tirrenia, a Moby és a GNV együtt fogja üzemeltetni az útvonalat, a szezontól függő különböző viteldíjak mellett. A Saremar azt is megerősítette, hogy az üzemeltetők közül a Tirrenia ajánlotta a legkedvezőbb árakat. A levél részletezi a 2012 nyarán az elő- és utószezonban, hétvégén és a főszezonban érvényes viteldíjakat az érintett útvonalon, a főszezon vonatkozásában három javaslatot tesz (az egyik fenntartaná a 2011. évi viteldíjakat, a második és a harmadik 5, illetve 10 EUR összeggel növelné azokat kabinonként), és megerősíti, hogy csakúgy, mint 2011-ben, most sem vonatkozik kedvezményes viteldíj a szardíniai lakosokra. A Saremar azt is megerősíti, hogy a viteldíjakkal kapcsolatos javaslata a Tirrenia által alkalmazott viteldíjak összehasonlító elemzésén alapul. A Porto Torres–Vado Ligure útvonallal kapcsolatban a Saremar azt a tájékoztatást adta, hogy a szolgáltatások üzemeltetésének 2012-ben történő megkezdésére vonatkozó döntés a 2011. évi pozitív eredményeken alapult. A társaság a közép- és főszezoni viteldíjak mérsékelt emelését javasolta, amely lehetővé tenné, hogy a társaság nullszaldós legyen.

| (60) | A teljesség kedvéért a Bizottság megjegyzi, hogy az Olbia–Civitavecchia útvonal üzemeltetésének 2012 januárjában történő megkezdéséről szóló 48/65. sz. határozat megemlíti, hogy a Saremar naponta fog kompjáratokat indítani ezen az útvonalon. A megbízási aktusok vizsgálata szerint a Saremar vonatkozásában a két útvonal üzemeltetésével kapcsolatban a vegyes (személy- és áruszállítási) szolgáltatások biztosításának kötelezettségén kívül más kötelező érvényű feltétel (például a gyakorisággal kapcsolatos feltétel) megállapítására nem került sor. Az olasz hatóságok sem nyújtottak be a Bizottságnak bizonyítékot a hivatalos vizsgálati eljárás során arra nézve, hogy más jogi aktusok egyéb követelményeket írtak elő a fent említett megbízási aktusokban megállapított követelményeken túl. |
| --- | --- |

(60)

A teljesség kedvéért a Bizottság megjegyzi, hogy az Olbia–Civitavecchia útvonal üzemeltetésének 2012 januárjában történő megkezdéséről szóló 48/65. sz. határozat megemlíti, hogy a Saremar naponta fog kompjáratokat indítani ezen az útvonalon. A megbízási aktusok vizsgálata szerint a Saremar vonatkozásában a két útvonal üzemeltetésével kapcsolatban a vegyes (személy- és áruszállítási) szolgáltatások biztosításának kötelezettségén kívül más kötelező érvényű feltétel (például a gyakorisággal kapcsolatos feltétel) megállapítására nem került sor. Az olasz hatóságok sem nyújtottak be a Bizottságnak bizonyítékot a hivatalos vizsgálati eljárás során arra nézve, hogy más jogi aktusok egyéb követelményeket írtak elő a fent említett megbízási aktusokban megállapított követelményeken túl.

2.2.1.4.   
  Ellentételezés

Ellentételezés

| (61) | A megbízási aktusok nem tettek említést a Saremarnak a szárazfölddel való összeköttetést biztosító két útvonal 2011/2012-ben történő üzemeltetéséért nyújtandó ellentételezésről. Épp ellenkezőleg, az érintett aktusok rendelkezései alapján a szolgáltatásokat kereskedelmi feltételek mellett kellett biztosítani, emellett a Saremar nagy mozgásteret kapott ahhoz, hogy a viteldíjakat a két útvonal nullszaldós üzemeltetésének biztosítása érdekében kiigazítsa. |
| --- | --- |

(61)

A megbízási aktusok nem tettek említést a Saremarnak a szárazfölddel való összeköttetést biztosító két útvonal 2011/2012-ben történő üzemeltetéséért nyújtandó ellentételezésről. Épp ellenkezőleg, az érintett aktusok rendelkezései alapján a szolgáltatásokat kereskedelmi feltételek mellett kellett biztosítani, emellett a Saremar nagy mozgásteret kapott ahhoz, hogy a viteldíjakat a két útvonal nullszaldós üzemeltetésének biztosítása érdekében kiigazítsa.

| (62) | A 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény a 2012. évi regionális költségvetésből 10 millió EUR összegű támogatást hagyott jóvá a Szardínia és a szárazföld közötti járatok a Saremar általi üzemeltetése során jelentkező „esetleges hiány” fedezése céljára A nyilvánosan hozzáférhető információk (11) alapján az ellentételezés 2012. november 6-án és 2012. december 3-án, két részletben került kifizetésre a Saremarnak. |
| --- | --- |

(62)

A 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény a 2012. évi regionális költségvetésből 10 millió EUR összegű támogatást hagyott jóvá a Szardínia és a szárazföld közötti járatok a Saremar általi üzemeltetése során jelentkező „esetleges hiány” fedezése céljára A nyilvánosan hozzáférhető információk (11) alapján az ellentételezés 2012. november 6-án és 2012. december 3-án, két részletben került kifizetésre a Saremarnak.

esetleges hiány

11

| (63) | A vizsgálat során szerzett információk alapján a Saremar 2011-ben 214 000 EUR veszteséget, majd 2012-ben 13 440 220 EUR veszteséget könyvelt el a két útvonal üzemeltetése során. |
| --- | --- |

(63)

A vizsgálat során szerzett információk alapján a Saremar 2011-ben 214 000 EUR veszteséget, majd 2012-ben 13 440 220 EUR veszteséget könyvelt el a két útvonal üzemeltetése során.

2.2.1.5.   
  Versenyhelyzet az útvonalakon

Versenyhelyzet az útvonalakon

| (64) | A Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalakon 2011–2012 során jelentősen megváltozott a versenyhelyzet. |
| --- | --- |

(64)

A Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalakon 2011–2012 során jelentősen megváltozott a versenyhelyzet.

| (65) | 2011 tavaszán a Tirrenia közszolgáltatón kívül négy magánvállalkozás volt jelen az útvonalakon, a Moby, a Forship, a SNAV (12) és a GNV. |
| --- | --- |

(65)

2011 tavaszán a Tirrenia közszolgáltatón kívül négy magánvállalkozás volt jelen az útvonalakon, a Moby, a Forship, a SNAV (12) és a GNV.

12

| (66) | A Moby, amely felett az Onorato Partecipazioni S.r.l. (a továbbiakban: Onorato Partecipazioni) gyakorol ellenőrzést, a földközi-tengeri személy- és áruszállítási szolgáltatások piacán tevékenykedik. |
| --- | --- |

(66)

A Moby, amely felett az Onorato Partecipazioni S.r.l. (a továbbiakban: Onorato Partecipazioni) gyakorol ellenőrzést, a földközi-tengeri személy- és áruszállítási szolgáltatások piacán tevékenykedik.

Onorato Partecipazioni

| (67) | A GNV a Marinvest (egy tengeri közlekedésben érdekelt vállalkozásokból álló holdingtársaság) és az Investitori Associati SGR közös tulajdonát képező magántársaság. A vállalat számos útvonalon üzemeltet járatokat a Földközi-tengeren. |
| --- | --- |

(67)

A GNV a Marinvest (egy tengeri közlekedésben érdekelt vállalkozásokból álló holdingtársaság) és az Investitori Associati SGR közös tulajdonát képező magántársaság. A vállalat számos útvonalon üzemeltet járatokat a Földközi-tengeren.

| (68) | A SNAV teljes egészében a Marinvest ellenőrzése alatt áll, és szinte kizárólag személyszállítással foglalkozik különböző földközi-tengeri útvonalakon. |
| --- | --- |

(68)

A SNAV teljes egészében a Marinvest ellenőrzése alatt áll, és szinte kizárólag személyszállítással foglalkozik különböző földközi-tengeri útvonalakon.

| (69) | A Forship, amely felett a francia Lotta Maritime S.A. gyakorol ellenőrzést, különösen Szardíniára irányuló és Szardíniáról kiinduló személy- és járműszállítási szolgáltatásokat nyújt a Földközi-tengeren, a Corsica Ferries és a Sardinia Ferries márkanév alatt. |
| --- | --- |

(69)

A Forship, amely felett a francia Lotta Maritime S.A. gyakorol ellenőrzést, különösen Szardíniára irányuló és Szardíniáról kiinduló személy- és járműszállítási szolgáltatásokat nyújt a Földközi-tengeren, a Corsica Ferries és a Sardinia Ferries márkanév alatt.

| (70) | 2011 májusában a Versenyhivatal vizsgálatot folytatott az üzemeltetők (kivéve a Tirrenia) ellen az EUMSZ 101. cikkének esetleges megsértése miatt a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalak, köztük a Saremar által 2011–2012-ben üzemeltetett két útvonal vonatkozásában. A Versenyhivatal 2013. június 11-én zárta le az eljárást (13), és azt a határozatot hozta, hogy a személyszállítási szolgáltatások árának a felek által történt emelése az EUMSZ 101. cikkét sértő összehangolt magatartásnak minősül. A jogsértés legalább 2010 szeptemberétől 2011 szeptemberének végéig tartott. |
| --- | --- |

(70)

2011 májusában a Versenyhivatal vizsgálatot folytatott az üzemeltetők (kivéve a Tirrenia) ellen az EUMSZ 101. cikkének esetleges megsértése miatt a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalak, köztük a Saremar által 2011–2012-ben üzemeltetett két útvonal vonatkozásában. A Versenyhivatal 2013. június 11-én zárta le az eljárást (13), és azt a határozatot hozta, hogy a személyszállítási szolgáltatások árának a felek által történt emelése az EUMSZ 101. cikkét sértő összehangolt magatartásnak minősül. A jogsértés legalább 2010 szeptemberétől 2011 szeptemberének végéig tartott.

13

| (71) | A Versenyhivatal szerint 2009–2010 között a Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) útvonalon a Moby (max. 40 %) és a Tirrenia (max. 35 %) volt a két fő szolgáltató az utasok száma alapján. A Tirrenia 2011-ben a Moby kárára növelte a piaci részesedését, a Saremar pedig a piaci részesedés kevesebb mint 10 %-ával rendelkezett (14). A Versenyhivatal megállapította, hogy ezen az útvonalon:






  — | a Moby 2008–2010 között (kevesebb mint 1 millió EUR) veszteséget könyvelt el, 2011-ben pedig nyereséggel zárt, |
| --- | --- | --- |

(71)

A Versenyhivatal szerint 2009–2010 között a Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) útvonalon a Moby (max. 40 %) és a Tirrenia (max. 35 %) volt a két fő szolgáltató az utasok száma alapján. A Tirrenia 2011-ben a Moby kárára növelte a piaci részesedését, a Saremar pedig a piaci részesedés kevesebb mint 10 %-ával rendelkezett (14). A Versenyhivatal megállapította, hogy ezen az útvonalon:

14

—

a Moby 2008–2010 között (kevesebb mint 1 millió EUR) veszteséget könyvelt el, 2011-ben pedig nyereséggel zárt,

| — | a SNAV 2008–2010 között veszteséget könyvelt el, noha egyre kevesebbet, |
| --- | --- |

—

a SNAV 2008–2010 között veszteséget könyvelt el, noha egyre kevesebbet,

| — | 2008–2011 között a Forship is negatív eredménnyel zárt. |
| --- | --- |

—

2008–2011 között a Forship is negatív eredménnyel zárt.

| (72) | A Genova (Vado Ligure)–Porto Torres útvonalon a Moby, a Tirrenia és a GNV 2009–2010 között hasonló piaci részesedéssel rendelkezett. 2011-ben hasonló módon a Tirrenia piaci részesedése nőtt, a Mobyé viszont csökkent. A GNV piaci jelenléte kevesebb mint felére csökkent. A Saremar piaci részesedése nem haladta meg a 10 %-ot. A Versenyhivatal azt is megállapította, hogy:






  — | a Moby eredményei javultak: 2008-ban még csekély veszteséggel, 2011-ben már nyereséggel zárt; |
| --- | --- | --- |

(72)

A Genova (Vado Ligure)–Porto Torres útvonalon a Moby, a Tirrenia és a GNV 2009–2010 között hasonló piaci részesedéssel rendelkezett. 2011-ben hasonló módon a Tirrenia piaci részesedése nőtt, a Mobyé viszont csökkent. A GNV piaci jelenléte kevesebb mint felére csökkent. A Saremar piaci részesedése nem haladta meg a 10 %-ot. A Versenyhivatal azt is megállapította, hogy:

—

a Moby eredményei javultak: 2008-ban még csekély veszteséggel, 2011-ben már nyereséggel zárt;

| — | a GNV 2008–2010 között jelentős veszteségeket könyvelhetett el ezen az útvonalon. |
| --- | --- |

—

a GNV 2008–2010 között jelentős veszteségeket könyvelhetett el ezen az útvonalon.

| (73) | A Versenyhivatal vizsgálata során a magántársaságok az üzemanyagok árának jelentős növekedésével indokolták az árak a 2011. évi nyári szezonban bekövetkezett emelkedését (az árak 2010-hez képest általában több mint 85 %-kal emelkedtek az Olbia–Civitavecchia, és 75 %-kal a Genova–Porto Torres útvonalon). A Versenyhivatal szerint a Tirennia jóval szerényebb mértékben emelte az árakat: legfeljebb 30 %-kal a Civitavecchia–Golfo Aranci, és legfeljebb 15 %-kal a Genova–Porto Torres útvonalon. |
| --- | --- |

(73)

A Versenyhivatal vizsgálata során a magántársaságok az üzemanyagok árának jelentős növekedésével indokolták az árak a 2011. évi nyári szezonban bekövetkezett emelkedését (az árak 2010-hez képest általában több mint 85 %-kal emelkedtek az Olbia–Civitavecchia, és 75 %-kal a Genova–Porto Torres útvonalon). A Versenyhivatal szerint a Tirennia jóval szerényebb mértékben emelte az árakat: legfeljebb 30 %-kal a Civitavecchia–Golfo Aranci, és legfeljebb 15 %-kal a Genova–Porto Torres útvonalon.

| (74) | A Versenyhivatal határozata szerint ezenkívül a Moby és a GNV 2011 tavaszán aláírt két megállapodást: nevezetesen a két vállalat a Civitavecchia–Olbia útvonalra a 2011 áprilisa és decembere közötti időszakra vonatkozó járatmegosztási megállapodást írt alá, melynek értelmében a két vállalat közösen üzemeltette az útvonalat, és az eladott jegyek számától függetlenül, előre meghatározott százalékban részesedett a nyereségből, illetve a második megállapodás értelmében a GNV Moby jegyeket értékesíthetett a Genova–Porto Torres útvonalon 2011 júniusa és decembere között. A vizsgált időszakban a GNV – a Tirrenia és a Saremar kárára – valójában a Mobyhoz irányította azt a keresletet, amelyet nem tudott kielégíteni. Ezen megállapodások alapján a Versenyhivatal arra a következtetésre jutott, hogy a két társaságot semmi sem ösztönözte árversenyre az érintett útvonalakon. Ez a két társaság 2012-ben is hasonló megállapodásokat kötött. |
| --- | --- |

(74)

A Versenyhivatal határozata szerint ezenkívül a Moby és a GNV 2011 tavaszán aláírt két megállapodást: nevezetesen a két vállalat a Civitavecchia–Olbia útvonalra a 2011 áprilisa és decembere közötti időszakra vonatkozó járatmegosztási megállapodást írt alá, melynek értelmében a két vállalat közösen üzemeltette az útvonalat, és az eladott jegyek számától függetlenül, előre meghatározott százalékban részesedett a nyereségből, illetve a második megállapodás értelmében a GNV Moby jegyeket értékesíthetett a Genova–Porto Torres útvonalon 2011 júniusa és decembere között. A vizsgált időszakban a GNV – a Tirrenia és a Saremar kárára – valójában a Mobyhoz irányította azt a keresletet, amelyet nem tudott kielégíteni. Ezen megállapodások alapján a Versenyhivatal arra a következtetésre jutott, hogy a két társaságot semmi sem ösztönözte árversenyre az érintett útvonalakon. Ez a két társaság 2012-ben is hasonló megállapodásokat kötött.

| (75) | A Tirrenia felvásárlása révén a CIN 2012. július 18-án aláírta az új megállapodást az olasz állammal (lásd (16) preambulumbekezdés), amelynek értelmében a társaságot közszolgáltatási kötelezettségek többek között az Civitavecchia–Olbia és a Genova–Porto Torres útvonalon történő ellátásával bízták meg. A CIN egy olyan konzorcium, amelyet a Tirrenia értékesítése idején a Moby, a SNAV és a GNV (az utolsó kettő a Marinvesten keresztül) és a Grimaldi Compagnia di Navigazione alkotott, azaz a Tirrenia fő versenytársai a hagyományosan közszolgáltatási rendszerben üzemeltetett útvonalakon (15). |
| --- | --- |

(75)

A Tirrenia felvásárlása révén a CIN 2012. július 18-án aláírta az új megállapodást az olasz állammal (lásd (16) preambulumbekezdés), amelynek értelmében a társaságot közszolgáltatási kötelezettségek többek között az Civitavecchia–Olbia és a Genova–Porto Torres útvonalon történő ellátásával bízták meg. A CIN egy olyan konzorcium, amelyet a Tirrenia értékesítése idején a Moby, a SNAV és a GNV (az utolsó kettő a Marinvesten keresztül) és a Grimaldi Compagnia di Navigazione alkotott, azaz a Tirrenia fő versenytársai a hagyományosan közszolgáltatási rendszerben üzemeltetett útvonalakon (15).

15

| (76) | A Bizottság a Tirrenia CIN által történt felvásárlásáról értesítést kapott, és 2012. január 18-án a Bizottság úgy határozott, hogy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (16) 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében eljárást indít. A felek ezt követően visszavonták a tranzakciót, és egy új, a CIN új részesedését érintő tranzakcióról értesítették a Versenyhivatalt. A Versenyhivatal az új összefonódást 2012. június 21-i feltételes határozatával hagyta jóvá (17). |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság a Tirrenia CIN által történt felvásárlásáról értesítést kapott, és 2012. január 18-án a Bizottság úgy határozott, hogy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (16) 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében eljárást indít. A felek ezt követően visszavonták a tranzakciót, és egy új, a CIN új részesedését érintő tranzakcióról értesítették a Versenyhivatalt. A Versenyhivatal az új összefonódást 2012. június 21-i feltételes határozatával hagyta jóvá (17).

16

17

| (77) | A GNV és a Forship 2012-ben megszüntette a járatait a Civitavecchia–Olbia útvonalon. A vizsgálat során tett észrevételeiben a GNV azt állította, hogy a piacról történő kivonulása közvetlenül annak köszönhető, hogy a RAS támogatást nyújtott a Saremarnak, amely így költségek alatti árat szabhatott meg (lásd (135) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(77)

A GNV és a Forship 2012-ben megszüntette a járatait a Civitavecchia–Olbia útvonalon. A vizsgálat során tett észrevételeiben a GNV azt állította, hogy a piacról történő kivonulása közvetlenül annak köszönhető, hogy a RAS támogatást nyújtott a Saremarnak, amely így költségek alatti árat szabhatott meg (lásd (135) preambulumbekezdés).

| (78) | Amikor a Saremar megjelent a piacon, ezen a két útvonalon az alábbiak szerint alakult a versenyhelyzet:

  2. táblázat


  Versenyhelyzet az útvonalakon | Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia | Vado Ligure–Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. évi nyári szezon (június–szeptember) | Moby, Tirrenia, GNV (18), Forship (Sardinia Ferries) | Moby, Tirrenia, GNV |
| 2012. évi téli szezon
  (januártól május közepéig) | CIN/Tirrenia | Nem üzemelt. |
| 2012. évi nyári szezon
  (május közepétől szeptemberig) | Moby, CIN/Tirrenia | Moby, CIN/Tirrenia, GNV |

(78)

Amikor a Saremar megjelent a piacon, ezen a két útvonalon az alábbiak szerint alakult a versenyhelyzet:

2. táblázat

2. táblázat

Versenyhelyzet az útvonalakon

Versenyhelyzet az útvonalakon

Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Vado Ligure–Porto Torres

2011. évi nyári szezon (június–szeptember)

Moby, Tirrenia, GNV (18), Forship (Sardinia Ferries)

18

Moby, Tirrenia, GNV

2012. évi téli szezon

(januártól május közepéig)

CIN/Tirrenia

Nem üzemelt.

Nem üzemelt.

2012. évi nyári szezon

(május közepétől szeptemberig)

Moby, CIN/Tirrenia

Moby, CIN/Tirrenia, GNV

| (79) | A 2013. június 18-án elfogadott határozattal (19) a Versenyhivatal hivatalos vizsgálati eljárást indított a Moby és a CIN ellen a Tirrenia és a CIN összeolvadását jóváhagyó versenyhivatali határozatban foglalt feltételek, többek között azon feltétel potenciális megsértése miatt, hogy csak az üzemanyagárak növekedésének megfelelően emelik az árakat (a Moby 2009. évi viteldíjaival összehasonlítva) három, a Szardíniát a szárazfölddel összekötő útvonalon, amelyek közül kettő a jelenlegi vizsgálat tárgya. |
| --- | --- |

(79)

A 2013. június 18-án elfogadott határozattal (19) a Versenyhivatal hivatalos vizsgálati eljárást indított a Moby és a CIN ellen a Tirrenia és a CIN összeolvadását jóváhagyó versenyhivatali határozatban foglalt feltételek, többek között azon feltétel potenciális megsértése miatt, hogy csak az üzemanyagárak növekedésének megfelelően emelik az árakat (a Moby 2009. évi viteldíjaival összehasonlítva) három, a Szardíniát a szárazfölddel összekötő útvonalon, amelyek közül kettő a jelenlegi vizsgálat tárgya.

19

többek között

2.2.2.   PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉGEK

| (80) | A 2011. április 26-i 20/58. sz. regionális határozat értelmében (20/58. sz. határozat) az Agenzia Sardegna Promozione (a továbbiakban: Ügynökség) (a héát tartalmazóan) 3 millió EUR összeggel támogatja az ún. Bonus Sardo–Vacanza projekt marketingtevékenységeit (20). |
| --- | --- |

(80)

A 2011. április 26-i 20/58. sz. regionális határozat értelmében (20/58. sz. határozat) az Agenzia Sardegna Promozione (a továbbiakban: Ügynökség) (a héát tartalmazóan) 3 millió EUR összeggel támogatja az ún. Bonus Sardo–Vacanza projekt marketingtevékenységeit (20).

Agenzia Sardegna Promozione

Ügynökség

20

| (81) | A 2011. május 19-i 25/53. sz. regionális határozat (25/53. sz. határozat) értelmében a RAS megbízta a Saremart, hogy promóciós tevékenységeket folytasson, amelyek lényegében abból álltak, hogy logókat és reklámokat helyeztek el a Saremar tengeri járművein azzal a céllal, hogy turisztikai úti célként népszerűsítsék Szardíniát, de a Bonus Sardo–Vacanza projekt kifejezett népszerűsítése nélkül. A 25/53. sz. határozat emellett arra utasította az Ügynökséget, hogy különítse el a Saremarnak a 20/58. sz. határozat által jóváhagyott 3 millió EUR összeget, 80 % előleg haladéktalan kifizetésével. |
| --- | --- |

(81)

A 2011. május 19-i 25/53. sz. regionális határozat (25/53. sz. határozat) értelmében a RAS megbízta a Saremart, hogy promóciós tevékenységeket folytasson, amelyek lényegében abból álltak, hogy logókat és reklámokat helyeztek el a Saremar tengeri járművein azzal a céllal, hogy turisztikai úti célként népszerűsítsék Szardíniát, de a Bonus Sardo–Vacanza projekt kifejezett népszerűsítése nélkül. A 25/53. sz. határozat emellett arra utasította az Ügynökséget, hogy különítse el a Saremarnak a 20/58. sz. határozat által jóváhagyott 3 millió EUR összeget, 80 % előleg haladéktalan kifizetésével.

25/53. sz. határozat

2.2.3.   A 3 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ KÖLCSÖN ÉS AZ ELSŐ KOMFORTLEVÉL

| (82) | A 2011. május 12-i 23/2. sz. regionális határozat (23/2. sz. határozat) értelmében a Saremar engedélyt kapott arra, hogy 3 millió EUR összegű kölcsönt vegyen fel, „átlagos piaci” kamatláb mellett, nyolc hónapos indikatív futamidőre, hogy kielégítse likviditási igényét. |
| --- | --- |

(82)

A 2011. május 12-i 23/2. sz. regionális határozat (23/2. sz. határozat) értelmében a Saremar engedélyt kapott arra, hogy 3 millió EUR összegű kölcsönt vegyen fel, „átlagos piaci” kamatláb mellett, nyolc hónapos indikatív futamidőre, hogy kielégítse likviditási igényét.

23/2. sz. határozat

átlagos piaci

| (83) | A 2011. július 20-i 31/24. sz. regionális határozat (31/24. sz. határozat) értelmében a RAS a Saremar egyedüli részvényeseként komfortlevelet bocsátott ki a Banco di Sardegna S.p.A (a továbbiakban: BS bank) javára a hitelkeret jóváhagyásának előfeltételeként. |
| --- | --- |

(83)

A 2011. július 20-i 31/24. sz. regionális határozat (31/24. sz. határozat) értelmében a RAS a Saremar egyedüli részvényeseként komfortlevelet bocsátott ki a Banco di Sardegna S.p.A (a továbbiakban: BS bank) javára a hitelkeret jóváhagyásának előfeltételeként.

31/24. sz. határozat

BS bank

| (84) | A komfortlevélben a RAS vállalta, hogy előre tájékoztatja a BS bankot a társaságban való részesedésének esetleges változásairól, és arra törekszik, hogy hatékonyan irányítsa a társaságot. |
| --- | --- |

(84)

A komfortlevélben a RAS vállalta, hogy előre tájékoztatja a BS bankot a társaságban való részesedésének esetleges változásairól, és arra törekszik, hogy hatékonyan irányítsa a társaságot.

| (85) | A 2012. március 20-i 12/15. sz. regionális határozattal (12/15. sz. határozat) a RAS nyilvánosságra hozta, hogy a Saremar végül nem vette igénybe a 23/2. sz. határozattal jóváhagyott 3 millió EUR nagyságú hitelkeretet és a 31/24. sz. határozattal jóváhagyott komfortlevél lejárt. |
| --- | --- |

(85)

A 2012. március 20-i 12/15. sz. regionális határozattal (12/15. sz. határozat) a RAS nyilvánosságra hozta, hogy a Saremar végül nem vette igénybe a 23/2. sz. határozattal jóváhagyott 3 millió EUR nagyságú hitelkeretet és a 31/24. sz. határozattal jóváhagyott komfortlevél lejárt.

12/15. sz. határozat

2.2.4.   A MÁSODIK KOMFORTLEVÉL

| (86) | A 2011. december 23-i 52/119. sz. regionális határozat (52/119. sz. határozat) értelmében a RAS jóváhagyott egy második komfortlevelet, hogy a Saremar 5 millió EUR összegű folyószámlahitelt vehessen fel, és így azonnal megfelelő likviditással rendelkezzen a szárazföldi összeköttetések üzemeltetése céljára. A Monte dei Paschi di Siena bank (a továbbiakban: MPS bank) a folyószámlahitel jóváhagyásának előfeltételeként garanciát kért. |
| --- | --- |

(86)

A 2011. december 23-i 52/119. sz. regionális határozat (52/119. sz. határozat) értelmében a RAS jóváhagyott egy második komfortlevelet, hogy a Saremar 5 millió EUR összegű folyószámlahitelt vehessen fel, és így azonnal megfelelő likviditással rendelkezzen a szárazföldi összeköttetések üzemeltetése céljára. A Monte dei Paschi di Siena bank (a továbbiakban: MPS bank) a folyószámlahitel jóváhagyásának előfeltételeként garanciát kért.

52/119. sz. határozat

MPS bank

| (87) | A komfortlevél emlékeztet arra, hogy a Saremar teljes egészében a RAS tulajdona, a 11,5 millió EUR összegű feltőkésítés jóváhagyásra került, és a társaság tovább üzemelteti a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti járatokat. A RAS vállalja, hogy előre tájékoztatja a kölcsönadót a társaságban való részesedésének esetleges változásairól, és arra törekszik, hogy hatékonyan irányítsa a társaságot. |
| --- | --- |

(87)

A komfortlevél emlékeztet arra, hogy a Saremar teljes egészében a RAS tulajdona, a 11,5 millió EUR összegű feltőkésítés jóváhagyásra került, és a társaság tovább üzemelteti a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti járatokat. A RAS vállalja, hogy előre tájékoztatja a kölcsönadót a társaságban való részesedésének esetleges változásairól, és arra törekszik, hogy hatékonyan irányítsa a társaságot.

| (88) | A RAS kijelentette, hogy az 52/119. sz. határozattal jóváhagyott komfortlevél végül nem került kiállításra, és az MPS piaci árakon, a RAS-tól kapott garancia nélkül 2,5 millió EUR összegű hitelkeretet biztosított. A RAS a 2012. évi nyitóhatározattal kapcsolatos észrevételeiben eljuttatta a Bizottságnak az MPS bankkal kötött hitelkeret-megállapodást. A szerződés maximum 2,5 millió EUR nagyságú hitelkeretről szól, változó kamatláb (egy havi EURIBOR + 5 %) mellett. |
| --- | --- |

(88)

A RAS kijelentette, hogy az 52/119. sz. határozattal jóváhagyott komfortlevél végül nem került kiállításra, és az MPS piaci árakon, a RAS-tól kapott garancia nélkül 2,5 millió EUR összegű hitelkeretet biztosított. A RAS a 2012. évi nyitóhatározattal kapcsolatos észrevételeiben eljuttatta a Bizottságnak az MPS bankkal kötött hitelkeret-megállapodást. A szerződés maximum 2,5 millió EUR nagyságú hitelkeretről szól, változó kamatláb (egy havi EURIBOR + 5 %) mellett.

2.2.5.   FELTŐKÉSÍTÉS

| (89) | A 36/6. sz. határozat szerint a római polgári bíróság csődeljárási kamarája megfelelően regisztrálta a Saremar 11 546 403,59 EUR nagyságú követelését a fizetésképtelenné vált Tirenniával szemben, és 2011. április 1-jén érvényesíthetővé nyilvánította. A társaság 2010. évi mérlegének jóváhagyásakor a hitel 5 773 201,80 EUR-val, azaz 50 %-kal történő leírása 2010-ben 5 253 530,05 EUR nagyságú veszteséget eredményezett. 2012. március 28-án a Saremar részvényeseinek közgyűlése úgy határozott, hogy a 2012-re átvitt, 4 890 950,36 EUR nagyságú veszteség (21) fedezésére 6 099 961 EUR-ról 1 209 010,64 EUR-ra csökkenti a tőkéjét. |
| --- | --- |

(89)

A 36/6. sz. határozat szerint a római polgári bíróság csődeljárási kamarája megfelelően regisztrálta a Saremar 11 546 403,59 EUR nagyságú követelését a fizetésképtelenné vált Tirenniával szemben, és 2011. április 1-jén érvényesíthetővé nyilvánította. A társaság 2010. évi mérlegének jóváhagyásakor a hitel 5 773 201,80 EUR-val, azaz 50 %-kal történő leírása 2010-ben 5 253 530,05 EUR nagyságú veszteséget eredményezett. 2012. március 28-án a Saremar részvényeseinek közgyűlése úgy határozott, hogy a 2012-re átvitt, 4 890 950,36 EUR nagyságú veszteség (21) fedezésére 6 099 961 EUR-ról 1 209 010,64 EUR-ra csökkenti a tőkéjét.

21

| (90) | Az olasz polgári törvénykönyv értelmében, ha valamely társaság tőkéje több mint egyharmadával csökken, a részvényeseknek fel kell tőkésíteniük a társaságot. Ebből következően a részvényesek közgyűlése 2012. június 15-én úgy határozott, hogy 1 209 010,64 EUR-ról 6 099 961 EUR-ra növeli a Saremar tőkéjét, amelyből 2012. július 11-én824 309,69 EUR, azaz az a minimális összeg, amellyel a tőke megfelel a jogszabályi követelménynek, befizetésre került. A fennmaradó összeg az intézkedésről szóló, a Bizottságnak benyújtott előzetes értesítést követően kerül befizetésre. |
| --- | --- |

(90)

Az olasz polgári törvénykönyv értelmében, ha valamely társaság tőkéje több mint egyharmadával csökken, a részvényeseknek fel kell tőkésíteniük a társaságot. Ebből következően a részvényesek közgyűlése 2012. június 15-én úgy határozott, hogy 1 209 010,64 EUR-ról 6 099 961 EUR-ra növeli a Saremar tőkéjét, amelyből 2012. július 11-én824 309,69 EUR, azaz az a minimális összeg, amellyel a tőke megfelel a jogszabályi követelménynek, befizetésre került. A fennmaradó összeg az intézkedésről szóló, a Bizottságnak benyújtott előzetes értesítést követően kerül befizetésre.

| (91) | A Bizottság eddig nem kapott tájékoztatást további tőkeinjekcióról. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság eddig nem kapott tájékoztatást további tőkeinjekcióról.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

3.1.   A SZARDÍNIÁT A SZÁRAZFÖLDI OLASZORSZÁGGAL ÖSSZEKÖTŐ KÉT ÚTVONAL ÜZEMELTETÉSÉÉRT NYÚJTOTT ELLENTÉTELEZÉS

A SZARDÍNIÁT A SZÁRAZFÖLDI OLASZORSZÁGGAL ÖSSZEKÖTŐ KÉT ÚTVONAL ÜZEMELTETÉSÉÉRT NYÚJTOTT ELLENTÉTELEZÉS

3.1.1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK TÖRTÉNŐ MINŐSÍTÉS

| (92) | A 2012. évi határozatában a Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy a Saremart a két útvonal üzemeltetésével megbízó jogi aktusok nem minősítik explicit módon általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak az érintett szolgáltatásokat, és nem is említik a Saremarnak a közszolgáltatási kötelezettségért fizetendő ellentételezést. A Bizottság azt is megállapította, hogy az akkor elérhető információk alapján úgy tűnt, hogy a Saremarnak nyújtott 10 millió EUR összegű ellentételezés meghaladja az üzemeltetési veszteségeket. |
| --- | --- |

(92)

A 2012. évi határozatában a Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy a Saremart a két útvonal üzemeltetésével megbízó jogi aktusok nem minősítik explicit módon általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak az érintett szolgáltatásokat, és nem is említik a Saremarnak a közszolgáltatási kötelezettségért fizetendő ellentételezést. A Bizottság azt is megállapította, hogy az akkor elérhető információk alapján úgy tűnt, hogy a Saremarnak nyújtott 10 millió EUR összegű ellentételezés meghaladja az üzemeltetési veszteségeket.

| (93) | Emellett a Bizottságnak az az előzetes véleménye, hogy a negyedik Altmark-feltétel (22) nem került betartásra, mert nem került sor közbeszerzési eljárás kiírására a 2011-ben a Saremarra bízott két további útvonal üzemeltetésére. A Bizottságnak továbbá nem állt rendelkezésére olyan bizonyíték, amely alátámasztaná azt az állítást, miszerint a Saremar a legalacsonyabb áron biztosította a szolgáltatását. |
| --- | --- |

(93)

Emellett a Bizottságnak az az előzetes véleménye, hogy a negyedik Altmark-feltétel (22) nem került betartásra, mert nem került sor közbeszerzési eljárás kiírására a 2011-ben a Saremarra bízott két további útvonal üzemeltetésére. A Bizottságnak továbbá nem állt rendelkezésére olyan bizonyíték, amely alátámasztaná azt az állítást, miszerint a Saremar a legalacsonyabb áron biztosította a szolgáltatását.

22

3.1.2.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

| (94) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Saremarnak közszolgáltatási ellentételezés formájában juttatott támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal és nem mentesül a 2005/842/EK bizottsági határozatban (23) (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat), illetve a 2012/21/EU bizottsági határozatban (24) (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat) foglalt bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Saremarnak közszolgáltatási ellentételezés formájában juttatott támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal és nem mentesül a 2005/842/EK bizottsági határozatban (23) (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat), illetve a 2012/21/EU bizottsági határozatban (24) (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat) foglalt bejelentési kötelezettség alól.

23

az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat

24

az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat

| (95) | A Bizottság kétségeit fejezte ki az ellentételezés összeegyeztethetőségével kapcsolatban a közszolgáltatási ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok alapján (2011) (25) (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály), mert megkérdőjelezhető, hogy a szolgáltatások általános gazdasági érdekű szolgáltatások, illetve a Saremar esetleges túlkompenzálása miatt. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság kétségeit fejezte ki az ellentételezés összeegyeztethetőségével kapcsolatban a közszolgáltatási ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok alapján (2011) (25) (a továbbiakban: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály), mert megkérdőjelezhető, hogy a szolgáltatások általános gazdasági érdekű szolgáltatások, illetve a Saremar esetleges túlkompenzálása miatt.

25

az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály

| (96) | A Bizottság végül megállapította, hogy 2012. január 31. után a belső piaccal való összeegyeztethetőség érdekében az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály (14), (19), (20), (24), (39) és (60) bekezdésében meghatározott további feltételeknek is eleget kell tenniük. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ebben az esetben ezeket a feltételek nem teljesültek. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság végül megállapította, hogy 2012. január 31. után a belső piaccal való összeegyeztethetőség érdekében az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály (14), (19), (20), (24), (39) és (60) bekezdésében meghatározott további feltételeknek is eleget kell tenniük. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ebben az esetben ezeket a feltételek nem teljesültek.

3.2.   PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉGEK

PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉGEK

| (97) | A Bizottság felkérte Olaszországot, hogy ismertesse, hogyan határozták meg a promóciós tevékenységek árát, és nyújtson be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy azok ára a piaci értéknek megfelelően, például a piac összehasonlító elemzése révén, került megállapításra. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság felkérte Olaszországot, hogy ismertesse, hogyan határozták meg a promóciós tevékenységek árát, és nyújtson be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy azok ára a piaci értéknek megfelelően, például a piac összehasonlító elemzése révén, került megállapításra.

3.3.   A 3 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ KÖLCSÖN ÉS A KOMFORTLEVELEK

A 3 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ KÖLCSÖN ÉS A KOMFORTLEVELEK

| (98) | A Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy a komfortlevelek nem biztosítottak jogtalan előnyöket a Saremarnak, mert végül nem kerültek felhasználásra a kedvezményezett kölcsönének vagy egyéb pénzügyi kötelezettségeinek biztosítására. A Bizottság felkérte Olaszországot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy a komfortlevelek nem biztosítottak jogtalan előnyöket a Saremarnak, mert végül nem kerültek felhasználásra a kedvezményezett kölcsönének vagy egyéb pénzügyi kötelezettségeinek biztosítására. A Bizottság felkérte Olaszországot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (99) | A Bizottság arra is felkérte Olaszországot, hogy nyújtson be arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy a Saremar által a Banco di Sardegna S.p.A.-tól igényelt 3 millió EUR összegű kölcsön megfelelt a piaci feltételeknek. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság arra is felkérte Olaszországot, hogy nyújtson be arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy a Saremar által a Banco di Sardegna S.p.A.-tól igényelt 3 millió EUR összegű kölcsön megfelelt a piaci feltételeknek.

3.4.   FELTŐKÉSÍTÉS

FELTŐKÉSÍTÉS

| (100) | A Saremar feltőkésítésével kapcsolatban a Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy az intézkedés gazdasági előnyhöz juttatta a társaságot, mert nem valószínű, hogy egy magánrészvényes hasonló körülmények között jegyezte volna az érintett tőkét. A Bizottság felkérte Olaszországot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(100)

A Saremar feltőkésítésével kapcsolatban a Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy az intézkedés gazdasági előnyhöz juttatta a társaságot, mert nem valószínű, hogy egy magánrészvényes hasonló körülmények között jegyezte volna az érintett tőkét. A Bizottság felkérte Olaszországot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

4.   A RAS ÉS A SAREMAR ÉSZREVÉTELEI

A RAS ÉS A SAREMAR ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A SZARDÍNIÁT A SZÁRAZFÖLDI OLASZORSZÁGGAL ÖSSZEKÖTŐ KÉT ÚTVONAL ÜZEMELTETÉSÉÉRT NYÚJTOTT ELLENTÉTELEZÉS

A SZARDÍNIÁT A SZÁRAZFÖLDI OLASZORSZÁGGAL ÖSSZEKÖTŐ KÉT ÚTVONAL ÜZEMELTETÉSÉÉRT NYÚJTOTT ELLENTÉTELEZÉS

| (101) | A Saremar alátámasztja és kiegészíti a RAS érveit a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két útvonal 2011. és 2012. évi üzemeltetéséért kapott ellentételezés vonatkozásában. A határozat az alábbiakban együttesen foglalkozik ezekkel az észrevételekkel. |
| --- | --- |

(101)

A Saremar alátámasztja és kiegészíti a RAS érveit a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két útvonal 2011. és 2012. évi üzemeltetéséért kapott ellentételezés vonatkozásában. A határozat az alábbiakban együttesen foglalkozik ezekkel az észrevételekkel.

| (102) | A társaság nem tett észrevételeket a vizsgálat tárgyát képező egyéb intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(102)

A társaság nem tett észrevételeket a vizsgálat tárgyát képező egyéb intézkedésekkel kapcsolatban.

4.1.1.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK TÖRTÉNŐ MINŐSÍTÉSSEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK

| (103) | A RAS először azt állította, hogy a Saremarnak a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két útvonal üzemeltetéséért juttatott ellentételezés összhangban van a piacgazdasági befektető elvével (továbbiakban: a piacgazdasági befektető elve). Az útvonalak üzemeltetése veszteséges volt, de észszerű volt azt feltételezni, hogy a tevékenység nyereséges lesz. A kérdéses intézkedések elfogadásakor a RAS körültekintő piaci befektetőként járt el, mert a két érintett útvonal üzemeltetésének megkezdésére vonatkozó határozatai előzetesen elkészített üzleti terveken alapultak. Nevezetesen:






  a) | 2011 márciusában/áprilisában, amikor a RAS úgy határozott, hogy a Saremar kezdje meg a Szardíniát a szárazfölddel összekötő új útvonalak üzemeltetetését, csak olyan útvonalakat vett számításba, amelyek a gazdasági egyensúly fenntartása mellett működtethetők; |
| --- | --- | --- |

(103)

A RAS először azt állította, hogy a Saremarnak a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két útvonal üzemeltetéséért juttatott ellentételezés összhangban van a piacgazdasági befektető elvével (továbbiakban: a piacgazdasági befektető elve). Az útvonalak üzemeltetése veszteséges volt, de észszerű volt azt feltételezni, hogy a tevékenység nyereséges lesz. A kérdéses intézkedések elfogadásakor a RAS körültekintő piaci befektetőként járt el, mert a két érintett útvonal üzemeltetésének megkezdésére vonatkozó határozatai előzetesen elkészített üzleti terveken alapultak. Nevezetesen:

előzetesen

a)

2011 márciusában/áprilisában, amikor a RAS úgy határozott, hogy a Saremar kezdje meg a Szardíniát a szárazfölddel összekötő új útvonalak üzemeltetetését, csak olyan útvonalakat vett számításba, amelyek a gazdasági egyensúly fenntartása mellett működtethetők;

| b) | a 36/6. sz. határozatban a RAS úgy határozott, hogy a Saremarnak üzleti terv alapján ellenőriznie kell az üzemeltetés fenntarthatóságát a 2011. szeptember 30. és 2012. szeptember 30. közötti időszakra vonatkozóan, az Olbia–Livorno, Porto Torres–Livorno vagy Cagliari–Piombino útvonalak közül legalább egy további útvonalon. Azt is előírta a Saremarnak, hogy üzleti terv alapján újra üzemeltesse a Golfo Aranci (vagy Olbia)–Civitavecchia és a Porto Torres–Vado Ligure (vagy Genova) útvonalat 2012. május 15. és szeptember 15. között. Az a döntés, hogy 2012 nyarán új útvonalak üzemeltetésének megkezdése helyett a Saremar az általa 2011-ben már üzemeltetett két útvonal üzemeltetését kezdje újra a nyereségességgel kapcsolatos megfontolásokon alapult. |
| --- | --- |

b)

a 36/6. sz. határozatban a RAS úgy határozott, hogy a Saremarnak üzleti terv alapján ellenőriznie kell az üzemeltetés fenntarthatóságát a 2011. szeptember 30. és 2012. szeptember 30. közötti időszakra vonatkozóan, az Olbia–Livorno, Porto Torres–Livorno vagy Cagliari–Piombino útvonalak közül legalább egy további útvonalon. Azt is előírta a Saremarnak, hogy üzleti terv alapján újra üzemeltesse a Golfo Aranci (vagy Olbia)–Civitavecchia és a Porto Torres–Vado Ligure (vagy Genova) útvonalat 2012. május 15. és szeptember 15. között. Az a döntés, hogy 2012 nyarán új útvonalak üzemeltetésének megkezdése helyett a Saremar az általa 2011-ben már üzemeltetett két útvonal üzemeltetését kezdje újra a nyereségességgel kapcsolatos megfontolásokon alapult.

| c) | A RAS arra irányuló határozata, hogy a mindkét útvonal üzemeltetésének a 2012. évi főszezon végén történő leállításával megakadályozza az üzemeltetési veszteségeket és részben kompenzálja azokat, hozzájárult az üzleti kockázat minimálisra csökkentéséhez. Ezért egy magánbefektető is hasonlóképpen határozott volna. |
| --- | --- |

c)

A RAS arra irányuló határozata, hogy a mindkét útvonal üzemeltetésének a 2012. évi főszezon végén történő leállításával megakadályozza az üzemeltetési veszteségeket és részben kompenzálja azokat, hozzájárult az üzleti kockázat minimálisra csökkentéséhez. Ezért egy magánbefektető is hasonlóképpen határozott volna.

| (104) | A RAS másodsorban hangsúlyozta, hogy ebben az esetben a négy Altmark-feltétel teljesült, az alábbiakban kifejtett okokból. |
| --- | --- |

(104)

A RAS másodsorban hangsúlyozta, hogy ebben az esetben a négy Altmark-feltétel teljesült, az alábbiakban kifejtett okokból.

Az első Altmark-feltétel

Az első Altmark-feltétel

| (105) | A nemzeti hatóságok jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását illetően. A 2006. december 7-i 296. sz. törvény értelmében a RAS illetékessége kiterjed a területi folytonosságra, ezért a RAS a leginkább illetékes hatóság az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározására a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalak vonatkozásában. Ennek alapján a RAS hangsúlyozza érdekeltségét a területi folytonosság megfizethető viteldíjak mellett történő biztosításában. Az, hogy a szolgáltatás ellátását próbaüzem céljából a Saremarra bízták, általános érdekeket szolgált, és sürgős okokból volt rá szükség. |
| --- | --- |

(105)

A nemzeti hatóságok jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását illetően. A 2006. december 7-i 296. sz. törvény értelmében a RAS illetékessége kiterjed a területi folytonosságra, ezért a RAS a leginkább illetékes hatóság az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározására a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalak vonatkozásában. Ennek alapján a RAS hangsúlyozza érdekeltségét a területi folytonosság megfizethető viteldíjak mellett történő biztosításában. Az, hogy a szolgáltatás ellátását próbaüzem céljából a Saremarra bízták, általános érdekeket szolgált, és sürgős okokból volt rá szükség.

| (106) | A közszolgáltatási kötelezettségek megállapításának mindenkori szükségességét illetően a RAS először megemlíti a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalakat hagyományosan üzemeltető korábbi anyavállalat, a Tirrenia komoly válságát. A Tirrenia pénzügyi gondjai állítólag komoly bizonytalansághoz vezettek a közszolgáltatás biztosításával kapcsolatban, legalább 2012 júliusáig, amikor a CIN aláírta az új megállapodást. A RAS emlékeztet arra, hogy a Bizottság megakadályozta a Tirreniának, az eredeti részvényesi összetétellel, a CIN részére történő értékesítését. |
| --- | --- |

(106)

A közszolgáltatási kötelezettségek megállapításának mindenkori szükségességét illetően a RAS először megemlíti a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalakat hagyományosan üzemeltető korábbi anyavállalat, a Tirrenia komoly válságát. A Tirrenia pénzügyi gondjai állítólag komoly bizonytalansághoz vezettek a közszolgáltatás biztosításával kapcsolatban, legalább 2012 júliusáig, amikor a CIN aláírta az új megállapodást. A RAS emlékeztet arra, hogy a Bizottság megakadályozta a Tirreniának, az eredeti részvényesi összetétellel, a CIN részére történő értékesítését.

| (107) | A RAS másodsorban megjegyzi, hogy a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalakon a szállítási szolgáltatások árának a következő hónapokban bekövetkezett növekedése súlyosan érintette annak legtöbb igénybevevőjét, különösen a szardíniai közösség társadalmilag veszélyeztetett tagjait. |
| --- | --- |

(107)

A RAS másodsorban megjegyzi, hogy a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalakon a szállítási szolgáltatások árának a következő hónapokban bekövetkezett növekedése súlyosan érintette annak legtöbb igénybevevőjét, különösen a szardíniai közösség társadalmilag veszélyeztetett tagjait.

| (108) | Ezért határozott úgy 2011 áprilisában, hogy próbaüzemi alapon tömegközlekedési szolgáltatásokat kínál, hogy megfizethető áron biztosítsa a területi folytonosságot a szárazfölddel. A magántársaságok megvitatták a kérdést, de a RAS szerint nem mutattak hajlandóságot az áremelkedés megfékezésére, és visszautasították a viteldíjakkal kapcsolatos erga omnes kötelezettség minden formáját. |
| --- | --- |

(108)

Ezért határozott úgy 2011 áprilisában, hogy próbaüzemi alapon tömegközlekedési szolgáltatásokat kínál, hogy megfizethető áron biztosítsa a területi folytonosságot a szárazfölddel. A magántársaságok megvitatták a kérdést, de a RAS szerint nem mutattak hajlandóságot az áremelkedés megfékezésére, és visszautasították a viteldíjakkal kapcsolatos erga omnes kötelezettség minden formáját.

erga omnes

| (109) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás biztosítását számos megbízási aktussal ruházták a Saremarra, ami egyértelműen jelzi a közérdekű célkitűzést. A RAS kiemeli, hogy a területi folytonosság súlyos megszakadásának elkerülésére az egyetlen életképes alternatíva a Saremarnak az érintett szolgáltatások üzemeltetésével történő megbízása volt. |
| --- | --- |

(109)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás biztosítását számos megbízási aktussal ruházták a Saremarra, ami egyértelműen jelzi a közérdekű célkitűzést. A RAS kiemeli, hogy a területi folytonosság súlyos megszakadásának elkerülésére az egyetlen életképes alternatíva a Saremarnak az érintett szolgáltatások üzemeltetésével történő megbízása volt.

| (110) | A Saremar a RAS belső szolgáltatója: közvetlenül a RAS ellenőrzése alatt áll, amely az egyedüli részvényese; törvényesen meg lett bízva a Szardíniát egyrészt a kisebb szigetekkel és Korzikával, másrészt a szárazfölddel összekötő útvonalak üzemeltetésével; nem intézkedhet a saját belátása szerint a rábízott szolgáltatásokkal kapcsolatban, amelyeket egyoldalúan a RAS állapít meg; nem folytat a RAS érdekeivel ellentétes tevékenységet. Ebből következően a RAS azt állítja, hogy a közbeszerzési szabályoknak megfelelően nem kellett közbeszerzési eljárást kiírnia a szolgáltatással kapcsolatban, hanem közvetlenül a belső szolgáltatójának ítélhette oda a szolgáltatást. Amíg az ellentételezés nem haladta meg a szolgáltatás költségeit, nem minősült állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(110)

A Saremar a RAS belső szolgáltatója: közvetlenül a RAS ellenőrzése alatt áll, amely az egyedüli részvényese; törvényesen meg lett bízva a Szardíniát egyrészt a kisebb szigetekkel és Korzikával, másrészt a szárazfölddel összekötő útvonalak üzemeltetésével; nem intézkedhet a saját belátása szerint a rábízott szolgáltatásokkal kapcsolatban, amelyeket egyoldalúan a RAS állapít meg; nem folytat a RAS érdekeivel ellentétes tevékenységet. Ebből következően a RAS azt állítja, hogy a közbeszerzési szabályoknak megfelelően nem kellett közbeszerzési eljárást kiírnia a szolgáltatással kapcsolatban, hanem közvetlenül a belső szolgáltatójának ítélhette oda a szolgáltatást. Amíg az ellentételezés nem haladta meg a szolgáltatás költségeit, nem minősült állami támogatásnak.

belső

| (111) | Ebben az összefüggésben a RAS emlékeztet arra, hogy az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) kifejezetten előírja, hogy a nemzeti hatóságok szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés elnyerésére szolgáló pályázati eljárás lefolytatása nélkül bízhatnak meg belső szolgáltatót/osztályt a közlekedési szolgáltatások biztosításával. Az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) szerint „a szolgáltatásnyújtás megszakadása vagy ilyen helyzet közvetlen kockázata esetén az illetékes hatóság szükséghelyzeti intézkedést hozhat”, amely „közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítélése, közszolgáltatási szerződés meghosszabbítására vonatkozó hivatalos megállapodás vagy meghatározott közszolgáltatások” formájában hozható meg. |
| --- | --- |

(111)

Ebben az összefüggésben a RAS emlékeztet arra, hogy az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) kifejezetten előírja, hogy a nemzeti hatóságok szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés elnyerésére szolgáló pályázati eljárás lefolytatása nélkül bízhatnak meg belső szolgáltatót/osztályt a közlekedési szolgáltatások biztosításával. Az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) szerint „a szolgáltatásnyújtás megszakadása vagy ilyen helyzet közvetlen kockázata esetén az illetékes hatóság szükséghelyzeti intézkedést hozhat”, amely „közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítélése, közszolgáltatási szerződés meghosszabbítására vonatkozó hivatalos megállapodás vagy meghatározott közszolgáltatások” formájában hozható meg.

26

27

| (112) | A RAS szerint a Bizottság megerősítette ezt a véleményt abban a jogsértési eljárásban, amely szerint Olaszország nem tett eleget a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról szóló, 1992. december 7-i 3577/92/EGK tanácsi rendeletnek (28) (a továbbiakban: a tengeri kabotázsról szóló rendelet), amellyel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy „ha a régiók belső szolgáltató révén biztosítják a szolgáltatást az ANAV-ügy (C-410/04) ítélkezési gyakorlatának megfelelően, valamennyi érintett követelmény betartásával, akkor úgy tekintendő, hogy eleget tesznek a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek”. |
| --- | --- |

(112)

A RAS szerint a Bizottság megerősítette ezt a véleményt abban a jogsértési eljárásban, amely szerint Olaszország nem tett eleget a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról szóló, 1992. december 7-i 3577/92/EGK tanácsi rendeletnek (28) (a továbbiakban: a tengeri kabotázsról szóló rendelet), amellyel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy „ha a régiók belső szolgáltató révén biztosítják a szolgáltatást az ANAV-ügy (C-410/04) ítélkezési gyakorlatának megfelelően, valamennyi érintett követelmény betartásával, akkor úgy tekintendő, hogy eleget tesznek a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek”.

28

| (113) | A RAS hangsúlyozza, hogy a Saremar által üzemeltetendő útvonalak kiválasztása megvalósíthatósági tanulmány alapján történt, amely megfelelő módon figyelembe vette a területi folytonosság biztosításának, valamint a tevékenység gazdasági életképességének szükségességét. Ahogy a 25/69. és a 27/4. sz. későbbi határozat megjegyezte, e tanulmány, illetve a Saremar által összegyűjtött piaci információk alapján került megkezdésre a Civitavecchia–Golfo Aranci és a Vado Ligure–Porto Torres útvonal üzemeltetése a főszezonban, azaz 2011. június 15. és szeptember 15., valamint 2012. június 22. és szeptember 15. között. |
| --- | --- |

(113)

A RAS hangsúlyozza, hogy a Saremar által üzemeltetendő útvonalak kiválasztása megvalósíthatósági tanulmány alapján történt, amely megfelelő módon figyelembe vette a területi folytonosság biztosításának, valamint a tevékenység gazdasági életképességének szükségességét. Ahogy a 25/69. és a 27/4. sz. későbbi határozat megjegyezte, e tanulmány, illetve a Saremar által összegyűjtött piaci információk alapján került megkezdésre a Civitavecchia–Golfo Aranci és a Vado Ligure–Porto Torres útvonal üzemeltetése a főszezonban, azaz 2011. június 15. és szeptember 15., valamint 2012. június 22. és szeptember 15. között.

| (114) | A RAS arra is emlékeztet, hogy a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonal nyári üzemeltetése kívül esik az olasz állam és a CIN közötti új megállapodás hatáskörén, ezért nem tárgya a szolgáltatások megfizethetőségét biztosító közszolgáltatási kötelezettségeknek. Az új megállapodás mindenesetre lehetővé teszi az árak felülvizsgálatát a költségek (elsősorban az üzemanyagárak) növekedése kapcsán, ezért nem garantálja a szolgáltatások megfizethetőségét a szardíniai lakosok számára. |
| --- | --- |

(114)

A RAS arra is emlékeztet, hogy a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonal nyári üzemeltetése kívül esik az olasz állam és a CIN közötti új megállapodás hatáskörén, ezért nem tárgya a szolgáltatások megfizethetőségét biztosító közszolgáltatási kötelezettségeknek. Az új megállapodás mindenesetre lehetővé teszi az árak felülvizsgálatát a költségek (elsősorban az üzemanyagárak) növekedése kapcsán, ezért nem garantálja a szolgáltatások megfizethetőségét a szardíniai lakosok számára.

| (115) | A RAS szerint a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két útvonal próbaüzeme 2012 szeptemberében határozottan leállításra került. Ezután a RAS a szárazföldi összeköttetés biztosítása érdekében kidolgozta a Flotta Sarda strukturált projektet, amelyről előzetesen értesítette a Bizottságot. Eszerint új társaságot hoznak létre Flotta Sarda S.p.A. (Flotta Sarda) néven, amelyet teljes egészében a RAS birtokol és finanszíroz, és közszolgáltatás keretében megbízzák, hogy biztosítson tengeri szállítási szolgáltatásokat a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő négy útvonalon. A Flotta Sarda éves ellentételezésben részesül a közszolgáltatási költségek fedezése céljából. |
| --- | --- |

(115)

A RAS szerint a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két útvonal próbaüzeme 2012 szeptemberében határozottan leállításra került. Ezután a RAS a szárazföldi összeköttetés biztosítása érdekében kidolgozta a Flotta Sarda strukturált projektet, amelyről előzetesen értesítette a Bizottságot. Eszerint új társaságot hoznak létre Flotta Sarda S.p.A. (Flotta Sarda) néven, amelyet teljes egészében a RAS birtokol és finanszíroz, és közszolgáltatás keretében megbízzák, hogy biztosítson tengeri szállítási szolgáltatásokat a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő négy útvonalon. A Flotta Sarda éves ellentételezésben részesül a közszolgáltatási költségek fedezése céljából.

Flotta Sarda

Flotta Sarda

A második Altmark-feltétel

A második Altmark-feltétel

| (116) | A Saremart az érintett útvonalak üzemeltetésének megkezdésére utasító regionális határozatok nem rendelkeznek az ellentételezéshez való jogáról, de ez nem érinti a második Altmark-feltétel teljesülését. A hatóságoknak nem kell előzetesen meghatározniuk a közszolgáltatások biztosításáért fizetendő ellentételezés pontos összegét, ehelyett elegendő, ha előzetesen megállapítják az elszámolható költségek kiszámításának módját, amennyiben azok közvetlenül az általános gazdasági érdekű szolgáltatások elvégzésének költségei. A jelen esetben, amikor a RAS úgy határozott, hogy utasítja a Saremart a szárazföldi összeköttetés biztosítására, úgy ítélte meg, hogy a szolgáltatások nem lesznek veszteségesek. Az ellentételezés elméletileg szükségtelennek bizonyulhatott volna, de nem zárták ki a lehetőségét. |
| --- | --- |

(116)

A Saremart az érintett útvonalak üzemeltetésének megkezdésére utasító regionális határozatok nem rendelkeznek az ellentételezéshez való jogáról, de ez nem érinti a második Altmark-feltétel teljesülését. A hatóságoknak nem kell előzetesen meghatározniuk a közszolgáltatások biztosításáért fizetendő ellentételezés pontos összegét, ehelyett elegendő, ha előzetesen megállapítják az elszámolható költségek kiszámításának módját, amennyiben azok közvetlenül az általános gazdasági érdekű szolgáltatások elvégzésének költségei. A jelen esetben, amikor a RAS úgy határozott, hogy utasítja a Saremart a szárazföldi összeköttetés biztosítására, úgy ítélte meg, hogy a szolgáltatások nem lesznek veszteségesek. Az ellentételezés elméletileg szükségtelennek bizonyulhatott volna, de nem zárták ki a lehetőségét.

előzetesen

| (117) | A RAS rámutatott arra, hogy mivel az érintett szolgáltatások biztosítása külön elszámolás alá tartozott, a közszolgáltatás nettó költségeit könnyen meg lehetett állapítani. |
| --- | --- |

(117)

A RAS rámutatott arra, hogy mivel az érintett szolgáltatások biztosítása külön elszámolás alá tartozott, a közszolgáltatás nettó költségeit könnyen meg lehetett állapítani.

A harmadik Altmark-feltétel

A harmadik Altmark-feltétel

| (118) | A Saremar külön elszámolás szerint biztosította az érintett közszolgáltatásokat. A RAS szerint ez elegendő biztosítéka annak, hogy az állami forrásokat csak a szolgáltató elkönyvelt hiányának ellentételezésére használták. A RAS szerint a Saremar így nem részesült túlkompenzációban. |
| --- | --- |

(118)

A Saremar külön elszámolás szerint biztosította az érintett közszolgáltatásokat. A RAS szerint ez elegendő biztosítéka annak, hogy az állami forrásokat csak a szolgáltató elkönyvelt hiányának ellentételezésére használták. A RAS szerint a Saremar így nem részesült túlkompenzációban.

A negyedik Altmark-feltétel

A negyedik Altmark-feltétel

| (119) | A RAS szerint teljesült a negyedik Altmark-feltétel, mert az útvonalakon használt járműveket piaci konzultációt követően lízingelték, és az üzemanyagárak megfelelnek a piaci viszonyoknak. Minden egyéb árképző elem (biztosítás, navigációt kiegészítő szolgáltatások, kikötői jogok) a piaci viszonyokon alapul. |
| --- | --- |

(119)

A RAS szerint teljesült a negyedik Altmark-feltétel, mert az útvonalakon használt járműveket piaci konzultációt követően lízingelték, és az üzemanyagárak megfelelnek a piaci viszonyoknak. Minden egyéb árképző elem (biztosítás, navigációt kiegészítő szolgáltatások, kikötői jogok) a piaci viszonyokon alapul.

4.1.2.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGGEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK

| (120) | A RAS szerint a Saremar belső szolgáltatói minősítése kizárja a tengeri kabotázsról szóló rendeletben megfogalmazott megkülönböztetésmentességi feltétel alkalmazását, és a közszolgáltatási szerződés a Saremar részére történt odaítélése ezért nem sérti az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. és 2011. évi határozatot. |
| --- | --- |

(120)

A RAS szerint a Saremar belső szolgáltatói minősítése kizárja a tengeri kabotázsról szóló rendeletben megfogalmazott megkülönböztetésmentességi feltétel alkalmazását, és a közszolgáltatási szerződés a Saremar részére történt odaítélése ezért nem sérti az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. és 2011. évi határozatot.

| (121) | A RAS azt állítja, hogy az intézkedést minden lényegi elemével együtt már 2011 áprilisában kidolgozták. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat hatálybalépése előtt nyújtott állami támogatásokat az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat alapján kell elbírálni. A RAS feltételezi, hogy az abban szereplő összeegyeztethetőségi feltételek teljesültek. Különösen az alábbiak:






  a) | a szolgáltatás a tengeri kabotázsról szóló rendelet értelmében átlátható, megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján ítélték oda a Saremarnak; |
| --- | --- | --- |

(121)

A RAS azt állítja, hogy az intézkedést minden lényegi elemével együtt már 2011 áprilisában kidolgozták. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat hatálybalépése előtt nyújtott állami támogatásokat az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat alapján kell elbírálni. A RAS feltételezi, hogy az abban szereplő összeegyeztethetőségi feltételek teljesültek. Különösen az alábbiak:

a)

a szolgáltatás a tengeri kabotázsról szóló rendelet értelmében átlátható, megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján ítélték oda a Saremarnak;

| b) | az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott felső határ teljesül: az állami támogatás kevesebb mint 30 millió EUR, és minden útvonalon kevesebb mint 300 000 utast szállítása történt; |
| --- | --- |

b)

az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott felső határ teljesül: az állami támogatás kevesebb mint 30 millió EUR, és minden útvonalon kevesebb mint 300 000 utast szállítása történt;

| c) | a szolgáltatásokat jogszerűen minősítették általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak és több megbízási aktussal ítélték oda a Saremarnak, a határozat 4. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatásokat jogszerűen minősítették általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak és több megbízási aktussal ítélték oda a Saremarnak, a határozat 4. cikkének megfelelően;

| d) | a Saremarnak a szárazföldi összeköttetést biztosító útvonalak üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés összege nem haladja meg a szolgáltatások üzemeltetése során felmerülő költségek fedezéséhez szükséges összeget, a 6. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

d)

a Saremarnak a szárazföldi összeköttetést biztosító útvonalak üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés összege nem haladja meg a szolgáltatások üzemeltetése során felmerülő költségek fedezéséhez szükséges összeget, a 6. cikknek megfelelően.

| (122) | A RAS szerint az intézkedés minden esetben megfelel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozatnak is, mert:






  a) | a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított második felső határ teljesül; |
| --- | --- | --- |

(122)

A RAS szerint az intézkedés minden esetben megfelel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozatnak is, mert:

a)

a 2. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított második felső határ teljesül;

| b) | a Saremar a magántársaságokkal folytatott szakmai megbeszéléseket követően kapott megbízást a szolgáltatások biztosítására. Ezenkívül számos panasz érkezett a RAS-hoz a magántársaságok szolgáltatásaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

a Saremar a magántársaságokkal folytatott szakmai megbeszéléseket követően kapott megbízást a szolgáltatások biztosítására. Ezenkívül számos panasz érkezett a RAS-hoz a magántársaságok szolgáltatásaival kapcsolatban;

| c) | az ellentételezés a szolgáltatás ellátása során az üzemeltetőnél felmerült nettó költségeket veszi figyelembe; |
| --- | --- |

c)

az ellentételezés a szolgáltatás ellátása során az üzemeltetőnél felmerült nettó költségeket veszi figyelembe;

| d) | átláthatósági követelmények teljesültek, mivel a vonatkozó regionális határozatok közzé lettek téve. |
| --- | --- |

d)

átláthatósági követelmények teljesültek, mivel a vonatkozó regionális határozatok közzé lettek téve.

| (123) | A RAS végül azt állítja, hogy az intézkedés nem tekinthető a versenyt az uniós érdekekkel ellentétes mértékben torzító intézkedésnek, mert a területi folytonosság biztosítására irányul és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítése során felmerült hiányra korlátozódik. |
| --- | --- |

(123)

A RAS végül azt állítja, hogy az intézkedés nem tekinthető a versenyt az uniós érdekekkel ellentétes mértékben torzító intézkedésnek, mert a területi folytonosság biztosítására irányul és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítése során felmerült hiányra korlátozódik.

4.2.   PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉGEK

PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉGEK

| (124) | A RAS szerint a promóciós tevékenységek állami támogatása megfelel a Saremar által hatékonyan nyújtott szolgáltatásoknak, ezért nem juttatta jogtalan gazdasági előnyhöz a társaságot. |
| --- | --- |

(124)

A RAS szerint a promóciós tevékenységek állami támogatása megfelel a Saremar által hatékonyan nyújtott szolgáltatásoknak, ezért nem juttatta jogtalan gazdasági előnyhöz a társaságot.

| (125) | A RAS úgy véli, hogy az árak piaci viszonyoknak való megfelelésének értékelésekor megfelelően figyelembe kell venni, hogy az érintett promóciós tevékenységeket az eredeti elképzelésektől eltérően nem korlátozták 2011 főszezonjára, hanem 2012-re is kiterjesztették. |
| --- | --- |

(125)

A RAS úgy véli, hogy az árak piaci viszonyoknak való megfelelésének értékelésekor megfelelően figyelembe kell venni, hogy az érintett promóciós tevékenységeket az eredeti elképzelésektől eltérően nem korlátozták 2011 főszezonjára, hanem 2012-re is kiterjesztették.

| (126) | Az eljárás késői szakaszában, 2013. június 28-án a RAS a promóciós tevékenységek árát indokoló szakértői véleményt nyújtott be a Bizottságnak. A szakértő arra a következtetésre jutott, hogy a Saremar által elvégzett promóciós tevékenységek piaci értéke 2011-ben és 2012-ben (héa nélkül) 2 458 168 és 2 609 631 EUR között fog mozogni. A RAS ezért indokoltnak tartja a Saremarnak fizetett összeget. A piaci költségek összevetésre kerültek az olyan paraméterek alapján becsült négyzetméterenkénti átlagos hirdetési költségekkel, mint az időtartam (bizonyos, a reklámkampány 2012-ben történő folytatásáért járó kedvezmények figyelembevételre kerültek), a reklám fajtája (belső vagy külső) és helyszíne (nagyobb városok, olyan területek, ahol a területre érkezők száma jelentős, mobilitással jellemzett területek). |
| --- | --- |

(126)

Az eljárás késői szakaszában, 2013. június 28-án a RAS a promóciós tevékenységek árát indokoló szakértői véleményt nyújtott be a Bizottságnak. A szakértő arra a következtetésre jutott, hogy a Saremar által elvégzett promóciós tevékenységek piaci értéke 2011-ben és 2012-ben (héa nélkül) 2 458 168 és 2 609 631 EUR között fog mozogni. A RAS ezért indokoltnak tartja a Saremarnak fizetett összeget. A piaci költségek összevetésre kerültek az olyan paraméterek alapján becsült négyzetméterenkénti átlagos hirdetési költségekkel, mint az időtartam (bizonyos, a reklámkampány 2012-ben történő folytatásáért járó kedvezmények figyelembevételre kerültek), a reklám fajtája (belső vagy külső) és helyszíne (nagyobb városok, olyan területek, ahol a területre érkezők száma jelentős, mobilitással jellemzett területek).

| (127) | A RAS szerint, ha a Saremarnak a promóciós tevékenységekért fizetett ár túl magas lenne, a társaság előnye a ténylegesen kifizetett összeg és a szolgáltatások piaci értéke közötti különbségre korlátozódna. Végezetül pedig a RAS úgy véli, hogy az ilyen állami támogatások összeegyeztethetőségét az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján kell megítélni. |
| --- | --- |

(127)

A RAS szerint, ha a Saremarnak a promóciós tevékenységekért fizetett ár túl magas lenne, a társaság előnye a ténylegesen kifizetett összeg és a szolgáltatások piaci értéke közötti különbségre korlátozódna. Végezetül pedig a RAS úgy véli, hogy az ilyen állami támogatások összeegyeztethetőségét az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján kell megítélni.

4.3.   A 3 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ KÖLCSÖN ÉS A KOMFORTLEVELEK

A 3 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ KÖLCSÖN ÉS A KOMFORTLEVELEK

| (128) | A RAS állítása szerint a Saremar 3 millió EUR nagyságú hitelkerete nem érint regionális forrásokat: azt a BS bank, egy magánpénzintézet biztosította piaci árakon. A Saremar ugyanakkor nem vette igénybe a hitelkeretet, és a 2011 júliusában a 23/2. sz. határozat értelmében kiadott komfortlevél 2011. november 30-án lejárt. Mivel a komfortlevél nem kapcsolódott a társaság pénzügyi kötelezettségéhez, nem minősül garanciának. |
| --- | --- |

(128)

A RAS állítása szerint a Saremar 3 millió EUR nagyságú hitelkerete nem érint regionális forrásokat: azt a BS bank, egy magánpénzintézet biztosította piaci árakon. A Saremar ugyanakkor nem vette igénybe a hitelkeretet, és a 2011 júliusában a 23/2. sz. határozat értelmében kiadott komfortlevél 2011. november 30-án lejárt. Mivel a komfortlevél nem kapcsolódott a társaság pénzügyi kötelezettségéhez, nem minősül garanciának.

| (129) | Az 52/119. sz. határozat által jóváhagyott második komfortlevél kibocsátására nem került sor, ezért a RAS nem vállalt kötelező érvényű kötelezettséget a Saremar javára. Az 52/119. sz. határozat által előírt pénzügyi tranzakcióra (5 millió EUR összegű folyószámlahitel) soha nem került sor. Ahogy arra a 12/15. sz. határozat emlékeztet, az MPS banktól igényelt kölcsönt a Saremar a RAS garanciája nélkül kérte és kapta meg. |
| --- | --- |

(129)

Az 52/119. sz. határozat által jóváhagyott második komfortlevél kibocsátására nem került sor, ezért a RAS nem vállalt kötelező érvényű kötelezettséget a Saremar javára. Az 52/119. sz. határozat által előírt pénzügyi tranzakcióra (5 millió EUR összegű folyószámlahitel) soha nem került sor. Ahogy arra a 12/15. sz. határozat emlékeztet, az MPS banktól igényelt kölcsönt a Saremar a RAS garanciája nélkül kérte és kapta meg.

4.4.   FELTŐKÉSÍTÉS

FELTŐKÉSÍTÉS

| (130) | A RAS kiemeli, hogy a feltőkésítés nem függ össze a szárazföldi összeköttetést biztosító két útvonalnak a Saremar általi üzemeltetésével. Az intézkedés inkább a Saremar által az eredeti, majd meghosszabbított megállapodás értelmében nyújtott, a kisebb szigetekre és Korzikára irányuló szállítási szolgáltatást érinti. |
| --- | --- |

(130)

A RAS kiemeli, hogy a feltőkésítés nem függ össze a szárazföldi összeköttetést biztosító két útvonalnak a Saremar általi üzemeltetésével. Az intézkedés inkább a Saremar által az eredeti, majd meghosszabbított megállapodás értelmében nyújtott, a kisebb szigetekre és Korzikára irányuló szállítási szolgáltatást érinti.

| (131) | A 36/6. sz. határozatban megállapított 11,5 millió EUR nagyságú összeg megfelel a csődeljárás alatt álló Tirreniával szemben követelt összegnek. Ez az összeg azonban a Tirrenia-csoporton belüli, 2009-et megelőzően folytatott pénzügyi műveletekkel kapcsolatos. Következésképpen ezt az összeg már 2004-ben jóváhagyásra került volna, amikor a Bizottság elfogadta végső határozatát a 2008 végéig érvényes eredeti megállapodásokról. |
| --- | --- |

(131)

A 36/6. sz. határozatban megállapított 11,5 millió EUR nagyságú összeg megfelel a csődeljárás alatt álló Tirreniával szemben követelt összegnek. Ez az összeg azonban a Tirrenia-csoporton belüli, 2009-et megelőzően folytatott pénzügyi műveletekkel kapcsolatos. Következésképpen ezt az összeg már 2004-ben jóváhagyásra került volna, amikor a Bizottság elfogadta végső határozatát a 2008 végéig érvényes eredeti megállapodásokról.

| (132) | A feltőkésítés eddig csak részben történt meg. A 2012. június 15-i határozatban a Saremar részvényeseinek közgyűlése úgy határozott, hogy 307 765 darab 19,82 EUR névértékű törzsrészvény kibocsátásával 1 209 010,64 EUR-ról 6 099 961 EUR-ra növeli a társaság tőkéjét. 2012. július 11-én a RAS mindössze 824 309,60 EUR-val növelte a Saremar tőkéjét. A RAS a fennmaradó 4 066 640,67 EUR jegyzését feltételekhez kötötte: a felfüggesztési záradék betartásához és a Bizottság értesítéséhez. |
| --- | --- |

(132)

A feltőkésítés eddig csak részben történt meg. A 2012. június 15-i határozatban a Saremar részvényeseinek közgyűlése úgy határozott, hogy 307 765 darab 19,82 EUR névértékű törzsrészvény kibocsátásával 1 209 010,64 EUR-ról 6 099 961 EUR-ra növeli a társaság tőkéjét. 2012. július 11-én a RAS mindössze 824 309,60 EUR-val növelte a Saremar tőkéjét. A RAS a fennmaradó 4 066 640,67 EUR jegyzését feltételekhez kötötte: a felfüggesztési záradék betartásához és a Bizottság értesítéséhez.

| (133) | A RAS hangsúlyozza, hogy a feltőkésítés csak azokat a pénzeszközöket biztosította, amelyek már amúgy is a Saremar rendelkezésére álltak. Az intézkedés nem jelenti új állami források igénybevételét, így nem minősül állami támogatásnak. Az intézkedés a piaci magánbefektető elvével összeegyeztethető, mert előzetesen kidolgozott üzleti terven alapul, és célja, hogy optimalizálja a társaság értékesítéséből származó bevételeket a gazdasági életképességre vonatkozó jó kilátások mellett. |
| --- | --- |

(133)

A RAS hangsúlyozza, hogy a feltőkésítés csak azokat a pénzeszközöket biztosította, amelyek már amúgy is a Saremar rendelkezésére álltak. Az intézkedés nem jelenti új állami források igénybevételét, így nem minősül állami támogatásnak. Az intézkedés a piaci magánbefektető elvével összeegyeztethető, mert előzetesen kidolgozott üzleti terven alapul, és célja, hogy optimalizálja a társaság értékesítéséből származó bevételeket a gazdasági életképességre vonatkozó jó kilátások mellett.

előzetesen

| (134) | Végezetül a RAS hangsúlyozza, hogy bizonyos magántársaságoknak, különösen a GNV-nek és a Mobynak is hasznára vált az üzemeltetési veszteségek kompenzálására irányuló tőkeemelés. Ezek közül a műveletek közül néhány valószínűleg a RAS által a Saremar javára hozott intézkedéssel egyidejűleg történt. |
| --- | --- |

(134)

Végezetül a RAS hangsúlyozza, hogy bizonyos magántársaságoknak, különösen a GNV-nek és a Mobynak is hasznára vált az üzemeltetési veszteségek kompenzálására irányuló tőkeemelés. Ezek közül a műveletek közül néhány valószínűleg a RAS által a Saremar javára hozott intézkedéssel egyidejűleg történt.

5.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

5.1.   MOBY

MOBY

5.1.1.   A SZARDÍNIÁT A SZÁRAZFÖLDI OLASZORSZÁGGAL ÖSSZEKÖTŐ KÉT ÚTVONAL ÜZEMELTETÉSÉÉRT NYÚJTOTT ELLENTÉTELEZÉS

| (135) | A Moby szerint a Saremar csak a RAS által biztosított támogatásnak köszönhetően tudta költségek alatti áron üzemeltetni a szárazföldre vezető két útvonalat 2011-ben és 2012-ben. A Moby megjegyzi, hogy a Saremar kifejezetten alacsony árai jelentősen megváltoztatták a piac szerkezetét. Az érintett útvonalakon 2011-ig aktív magánszolgáltatóknak, például a GNV-nek vagy a Forshipnek (Sardinia Ferries) nem maradt más választása, mint elhagyni a piacot. |
| --- | --- |

(135)

A Moby szerint a Saremar csak a RAS által biztosított támogatásnak köszönhetően tudta költségek alatti áron üzemeltetni a szárazföldre vezető két útvonalat 2011-ben és 2012-ben. A Moby megjegyzi, hogy a Saremar kifejezetten alacsony árai jelentősen megváltoztatták a piac szerkezetét. Az érintett útvonalakon 2011-ig aktív magánszolgáltatóknak, például a GNV-nek vagy a Forshipnek (Sardinia Ferries) nem maradt más választása, mint elhagyni a piacot.

| (136) | A Moby szerint legalább két okból nem lehet közszolgáltatási érdekkel igazolni az intézkedést. |
| --- | --- |

(136)

A Moby szerint legalább két okból nem lehet közszolgáltatási érdekkel igazolni az intézkedést.

| (137) | Először is Olaszország figyelembe vette a jogszerű közszolgáltatási érdekeket, amikor 2012. július 18-án megkötötte az új megállapodást a CIN-nel, amelyben szerepelt a közszolgáltatási kötelezettség ellátása a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti útvonalakon. Az új megállapodás közszolgáltatási kötelezettséget állapított meg a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonal az elő- és utószezonban (egész évben, a júniustól szeptemberig terjedő időszak kivételével), legalább napi rendszerességgel történő üzemeltetésére. A megállapodásban emellett megállapításra került a viteldíjak felső határa és a viteldíjak további csökkentése a helyi lakosok számára valamennyi közszolgáltatás keretében üzemeltetett útvonal esetében. A megállapodás végül minden érintett útvonalra vonatkozóan külön-külön előírta a minimális kapacitást. |
| --- | --- |

(137)

Először is Olaszország figyelembe vette a jogszerű közszolgáltatási érdekeket, amikor 2012. július 18-án megkötötte az új megállapodást a CIN-nel, amelyben szerepelt a közszolgáltatási kötelezettség ellátása a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti útvonalakon. Az új megállapodás közszolgáltatási kötelezettséget állapított meg a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonal az elő- és utószezonban (egész évben, a júniustól szeptemberig terjedő időszak kivételével), legalább napi rendszerességgel történő üzemeltetésére. A megállapodásban emellett megállapításra került a viteldíjak felső határa és a viteldíjak további csökkentése a helyi lakosok számára valamennyi közszolgáltatás keretében üzemeltetett útvonal esetében. A megállapodás végül minden érintett útvonalra vonatkozóan külön-külön előírta a minimális kapacitást.

| (138) | Másodszor, az intézkedés nem köthető valódi közszolgáltatási érdekhez, mert a két érintett útvonal kereskedelmi jellegű. A Saremar nemcsak az elő- és utószezonban üzemeltette ezeket az útvonalakat, hanem 2011 és 2012 főszezonjában is, amikor számos más szolgáltató is jelen volt a piacon. Pontosan az érintett útvonalak nyári kereskedelmi jellege miatt kerültek kizárása az új megállapodás hatálya alól. |
| --- | --- |

(138)

Másodszor, az intézkedés nem köthető valódi közszolgáltatási érdekhez, mert a két érintett útvonal kereskedelmi jellegű. A Saremar nemcsak az elő- és utószezonban üzemeltette ezeket az útvonalakat, hanem 2011 és 2012 főszezonjában is, amikor számos más szolgáltató is jelen volt a piacon. Pontosan az érintett útvonalak nyári kereskedelmi jellege miatt kerültek kizárása az új megállapodás hatálya alól.

| (139) | Emellett a megbízási aktusok nem mondják ki egyértelműen, hogy az érintett szolgáltatások általános gazdasági érdekű szolgáltatások, és nem biztosítják a szolgáltató számára az ellentételezéshez való jogot. Továbbá a RAS közvetlenül, közbeszerzési eljárás kiírása nélkül bízta meg a Saremart ezeknek a szolgáltatásoknak a biztosításával. |
| --- | --- |

(139)

Emellett a megbízási aktusok nem mondják ki egyértelműen, hogy az érintett szolgáltatások általános gazdasági érdekű szolgáltatások, és nem biztosítják a szolgáltató számára az ellentételezéshez való jogot. Továbbá a RAS közvetlenül, közbeszerzési eljárás kiírása nélkül bízta meg a Saremart ezeknek a szolgáltatásoknak a biztosításával.

| (140) | A Moby azt a következtetést vonja le, hogy az ellentételezés nem indokolt, és semmi esetre sem arányos a Saremarnak a szolgáltatások ellátása során keletkezett veszteségeivel. |
| --- | --- |

(140)

A Moby azt a következtetést vonja le, hogy az ellentételezés nem indokolt, és semmi esetre sem arányos a Saremarnak a szolgáltatások ellátása során keletkezett veszteségeivel.

5.1.2.   PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉGEK

| (141) | A Moby szerint a Saremarnak a promóciós tevékenységek folytatásához nyújtott (héa nélkül) 2 479 000 EUR nagyságú támogatás nyilvánvalóan aránytalan. Továbbá az összeg 80 %-ának azonnali kifizetése nem tekinthető bevett üzleti gyakorlatnak. |
| --- | --- |

(141)

A Moby szerint a Saremarnak a promóciós tevékenységek folytatásához nyújtott (héa nélkül) 2 479 000 EUR nagyságú támogatás nyilvánvalóan aránytalan. Továbbá az összeg 80 %-ának azonnali kifizetése nem tekinthető bevett üzleti gyakorlatnak.

| (142) | A Moby továbbá a Saremar 2011. évi mérlegére támaszkodva azt állítja, hogy a 3 millió EUR összegen kívül az Ügynökség (héa nélkül) 1 157 000 EUR nagyságú támogatást nyújtott a Saremarnak, visszatérítve egy feltehetően a „2011. nyár – Flotta Sarda kampány” keretében a Saremar által előre átutalt összeget (lásd (80) preambulumbekezdés). A Moby szerint ez az összeg is a Saremarnak nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(142)

A Moby továbbá a Saremar 2011. évi mérlegére támaszkodva azt állítja, hogy a 3 millió EUR összegen kívül az Ügynökség (héa nélkül) 1 157 000 EUR nagyságú támogatást nyújtott a Saremarnak, visszatérítve egy feltehetően a „2011. nyár – Flotta Sarda kampány” keretében a Saremar által előre átutalt összeget (lásd (80) preambulumbekezdés). A Moby szerint ez az összeg is a Saremarnak nyújtott állami támogatásnak minősül.

2011. nyár – Flotta Sarda kampány

| (143) | Végezetül az Ügynökség korábban nem írt ki közbeszerzési eljárást a promóciós tevékenységek odaítélésére. |
| --- | --- |

(143)

Végezetül az Ügynökség korábban nem írt ki közbeszerzési eljárást a promóciós tevékenységek odaítélésére.

5.1.3.   A 3 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ KÖLCSÖN ÉS A KOMFORTLEVELEK

| (144) | A második komfortlevéllel kapcsolatban (lásd (87) preambulumbekezdés), a Moby emlékeztet arra, hogy az 52/119. sz. határozattal a RAS megerősítette, hogy azonnali kölcsönre volt szükség az MPS banktól a szolgáltatásnak a Civitavecchia–Olbia útvonalon történő megkezdéséhez, és a bank garanciát kért a RAS-tól. Az a tény, hogy a 12/15. sz. határozat hivatalosan visszavonta a komfortlevelet, nem játszik közre az intézkedés állami támogatásnak minősítése tekintetében, mivel a levelet az MPS bank kifejezetten kérte, és az már kifejtette a hatását. |
| --- | --- |

(144)

A második komfortlevéllel kapcsolatban (lásd (87) preambulumbekezdés), a Moby emlékeztet arra, hogy az 52/119. sz. határozattal a RAS megerősítette, hogy azonnali kölcsönre volt szükség az MPS banktól a szolgáltatásnak a Civitavecchia–Olbia útvonalon történő megkezdéséhez, és a bank garanciát kért a RAS-tól. Az a tény, hogy a 12/15. sz. határozat hivatalosan visszavonta a komfortlevelet, nem játszik közre az intézkedés állami támogatásnak minősítése tekintetében, mivel a levelet az MPS bank kifejezetten kérte, és az már kifejtette a hatását.

5.1.4.   FELTŐKÉSÍTÉS

| (145) | A Moby teljes mértékben egyetért a Bizottságnak a feltőkésítésről alkotott előzetes véleményével. A Moby azt állítja, hogy egy magánbefektető nem hajtotta volna végre ugyanezt a befektetést, mert a társaság nehéz anyagi helyzetben volt, és nem lehetett előre látni a gazdasági életképesség visszanyerésének esélyeit. A feltőkésítés nagyban megkönnyítette a Saremar számára, hogy hozzáférjen az MPS bank által nyújtott kölcsönhöz, ezért hasonló hatása van, mint egy garanciának, ezért gazdasági előnyhöz juttatta a Saremart. |
| --- | --- |

(145)

A Moby teljes mértékben egyetért a Bizottságnak a feltőkésítésről alkotott előzetes véleményével. A Moby azt állítja, hogy egy magánbefektető nem hajtotta volna végre ugyanezt a befektetést, mert a társaság nehéz anyagi helyzetben volt, és nem lehetett előre látni a gazdasági életképesség visszanyerésének esélyeit. A feltőkésítés nagyban megkönnyítette a Saremar számára, hogy hozzáférjen az MPS bank által nyújtott kölcsönhöz, ezért hasonló hatása van, mint egy garanciának, ezért gazdasági előnyhöz juttatta a Saremart.

5.1.5.   EGYÉB INTÉZKEDÉSEK

| (146) | A Moby megemlíti a RAS által 2011 októberében a Saremarnak juttatott további 4 millió EUR nagyságú összeget is. Ez az összeg feltehetően kiegészítette az állami támogatásokat, mert a Saremar által az eredeti, majd meghosszabbított megállapodás szerint üzemeltetett, a Szardíniát a kisebb szigetekkel és Korzikával összekötő útvonalakon emelkedtek az üzemeltetés költségei. A Moby szerint ez az intézkedés olyan, a Saremarnak nyújtott további támogatásnak minősül, amelyről előzetesen nem értesítették a Bizottságot. |
| --- | --- |

(146)

A Moby megemlíti a RAS által 2011 októberében a Saremarnak juttatott további 4 millió EUR nagyságú összeget is. Ez az összeg feltehetően kiegészítette az állami támogatásokat, mert a Saremar által az eredeti, majd meghosszabbított megállapodás szerint üzemeltetett, a Szardíniát a kisebb szigetekkel és Korzikával összekötő útvonalakon emelkedtek az üzemeltetés költségei. A Moby szerint ez az intézkedés olyan, a Saremarnak nyújtott további támogatásnak minősül, amelyről előzetesen nem értesítették a Bizottságot.

| (147) | A Moby valamennyi vizsgált intézkedést a Saremarnak nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak tekint. |
| --- | --- |

(147)

A Moby valamennyi vizsgált intézkedést a Saremarnak nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak tekint.

5.2.   EGYÉB FELEK

EGYÉB FELEK

| (148) | Az eljárási határidőkön belül más felek nem tettek észrevételeket a határozat tárgyát képező intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(148)

Az eljárási határidőkön belül más felek nem tettek észrevételeket a határozat tárgyát képező intézkedésekkel kapcsolatban.

| (149) | A vizsgálat késői szakaszában, 2013. július 3-án a GNV két dokumentumot nyújtott be a Bizottságnak: i. egy bíróság által kijelölt szakértő jelentése a GNV által a genovai bíróságon a Saremar ellen kezdeményezett polgári perben, és ii. a Bíróság 2013. június 11-i határozata a jelentés elfogadásáról. |
| --- | --- |

(149)

A vizsgálat késői szakaszában, 2013. július 3-án a GNV két dokumentumot nyújtott be a Bizottságnak: i. egy bíróság által kijelölt szakértő jelentése a GNV által a genovai bíróságon a Saremar ellen kezdeményezett polgári perben, és ii. a Bíróság 2013. június 11-i határozata a jelentés elfogadásáról.

| (150) | A szakértő a jelenlegi állami támogatás vizsgálatával kapcsolatban három releváns kérdést vizsgált meg és foglalt bele a jelentésébe: i. a feltőkésítés előnyhöz juttatta-e a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti két útvonalat üzemeltető üzletágat, ii. a feltőkésítés mennyire felel meg a piacgazdasági befektető elvének, és iii. a Saremarnak a promóciós tevékenységekért fizetett támogatás mennyire felel meg a piaci viszonyoknak. |
| --- | --- |

(150)

A szakértő a jelenlegi állami támogatás vizsgálatával kapcsolatban három releváns kérdést vizsgált meg és foglalt bele a jelentésébe: i. a feltőkésítés előnyhöz juttatta-e a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti két útvonalat üzemeltető üzletágat, ii. a feltőkésítés mennyire felel meg a piacgazdasági befektető elvének, és iii. a Saremarnak a promóciós tevékenységekért fizetett támogatás mennyire felel meg a piaci viszonyoknak.

| (151) | A jelentés szerint a feltőkésítés célja a társaság felszínen tartása volt, tekintve az eredeti megállapodás a követő tizenkét hónapra szóló meghosszabbításának és így a következő évre vonatkozó ellentételezés rendelkezésre állásának bizonytalanságát. A jelentés egy, a 2011. évi mérleggel (29) jóváhagyott dokumentumon alapul, amely emlékeztet arra, hogy a szárazföldi Olaszországgal összeköttetést biztosító két útvonal üzemeltetése 2011-ben 214 000 EUR nagyságú veszteséggel zárt, és a Tirrenia privatizációja körüli bizonytalanság miatt az állami támogatások is bizonytalanok voltak. A jelentés arra a következtetésre jut, hogy a feltőkésítésre az üzemeltetés folytatása végett volt szükség, és az a kisebb szigetekre induló járatokat üzemeltető és a szárazföldi kapcsolatot biztosító üzletágat egyaránt segítette. |
| --- | --- |

(151)

A jelentés szerint a feltőkésítés célja a társaság felszínen tartása volt, tekintve az eredeti megállapodás a követő tizenkét hónapra szóló meghosszabbításának és így a következő évre vonatkozó ellentételezés rendelkezésre állásának bizonytalanságát. A jelentés egy, a 2011. évi mérleggel (29) jóváhagyott dokumentumon alapul, amely emlékeztet arra, hogy a szárazföldi Olaszországgal összeköttetést biztosító két útvonal üzemeltetése 2011-ben 214 000 EUR nagyságú veszteséggel zárt, és a Tirrenia privatizációja körüli bizonytalanság miatt az állami támogatások is bizonytalanok voltak. A jelentés arra a következtetésre jut, hogy a feltőkésítésre az üzemeltetés folytatása végett volt szükség, és az a kisebb szigetekre induló járatokat üzemeltető és a szárazföldi kapcsolatot biztosító üzletágat egyaránt segítette.

29

| (152) | A jelentés megállapítja, hogy a Saremar 2011-ben 2 523 439 EUR többlettel zárt. Ez abból adódik, hogy az állammal kötött megállapodás értelmében üzemeltetett útvonalakon 2 737 797 EUR nagyságú nyereséget, a szárazföldre vezető útvonalak vonatkozásában pedig 214 358 EUR nagyságú veszteséget könyvelt el. |
| --- | --- |

(152)

A jelentés megállapítja, hogy a Saremar 2011-ben 2 523 439 EUR többlettel zárt. Ez abból adódik, hogy az állammal kötött megállapodás értelmében üzemeltetett útvonalakon 2 737 797 EUR nagyságú nyereséget, a szárazföldre vezető útvonalak vonatkozásában pedig 214 358 EUR nagyságú veszteséget könyvelt el.

| (153) | A szakértő azt is megállapította, hogy a feltőkésítés nem felelt meg a piacgazdasági befektető elvének, tekintve a társaság ingatag helyzetét (hiszen az a jegyzett tőke több mint egyharmadát elvesztette), a kiélezett piaci versenyt és a korlátozott üzleti kilátásokat. A szakértő arra a következtetésre jutott, hogy egy magánbefektető valószínűleg nem fektetett volna be ilyen tevékenységbe. |
| --- | --- |

(153)

A szakértő azt is megállapította, hogy a feltőkésítés nem felelt meg a piacgazdasági befektető elvének, tekintve a társaság ingatag helyzetét (hiszen az a jegyzett tőke több mint egyharmadát elvesztette), a kiélezett piaci versenyt és a korlátozott üzleti kilátásokat. A szakértő arra a következtetésre jutott, hogy egy magánbefektető valószínűleg nem fektetett volna be ilyen tevékenységbe.

| (154) | Azzal kapcsolatban, hogy a promóciós tevékenységek ára mennyiben felel meg a piaci értéknek, a szakértő megjegyezte, hogy a társaság 2011. évi mérlege szerint a Saremar 2 479 000 EUR összegű ellentételezést kapott a Szardínia és a szárazföld közötti útvonalakon üzemeltetett járműveken folytatott reklámtevékenység céljára. A szakértő elemezte, hogy ez az ár mennyire felel meg a piaci viszonyoknak; ehhez a szállítási szolgáltatások során felmerült költségeket elosztotta a szállított utasok számával. Az így kapott, egy utasra jutó 18,47 EUR nagyságú összeget az ilyen típusú reklámozás szokásos költségeihez viszonyítva túlzónak tartotta, annál is inkább, mert a reklámok közvetlenül a fedélzeten tartózkodó utasokat célozták meg, akik már eleve Szardíniát választották úti céljuknak. A RAS által fizetett összeg nem tükrözte a Saremar promóciós tevékenységének piaci értékét. |
| --- | --- |

(154)

Azzal kapcsolatban, hogy a promóciós tevékenységek ára mennyiben felel meg a piaci értéknek, a szakértő megjegyezte, hogy a társaság 2011. évi mérlege szerint a Saremar 2 479 000 EUR összegű ellentételezést kapott a Szardínia és a szárazföld közötti útvonalakon üzemeltetett járműveken folytatott reklámtevékenység céljára. A szakértő elemezte, hogy ez az ár mennyire felel meg a piaci viszonyoknak; ehhez a szállítási szolgáltatások során felmerült költségeket elosztotta a szállított utasok számával. Az így kapott, egy utasra jutó 18,47 EUR nagyságú összeget az ilyen típusú reklámozás szokásos költségeihez viszonyítva túlzónak tartotta, annál is inkább, mert a reklámok közvetlenül a fedélzeten tartózkodó utasokat célozták meg, akik már eleve Szardíniát választották úti céljuknak. A RAS által fizetett összeg nem tükrözte a Saremar promóciós tevékenységének piaci értékét.

| (155) | A GNV emellett a Saremar által a nemzeti eljárásokkal kapcsolatban a jelentéshez fűzött észrevételeket is benyújtotta a Bizottságnak. A Saremar az észrevételeiben hangsúlyozta, hogy a Versenyhivatal már megerősítette, hogy a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti tengeri szállítási szolgáltatások piacán való részesedése marginális maradt, ezért nem valószínű, hogy megváltoztatta a piaci viszonyokat. A Saremar a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti útvonalakon 2011-ben elért negatív eredményt (214 358 EUR) is megerősítette. Azt állította, hogy a két érintett útvonalon elért veszteségek ellensúlyozására a társaságnak a magánszolgáltatók által alkalmazott szintre kellett volna emelnie a viteldíjakat. |
| --- | --- |

(155)

A GNV emellett a Saremar által a nemzeti eljárásokkal kapcsolatban a jelentéshez fűzött észrevételeket is benyújtotta a Bizottságnak. A Saremar az észrevételeiben hangsúlyozta, hogy a Versenyhivatal már megerősítette, hogy a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti tengeri szállítási szolgáltatások piacán való részesedése marginális maradt, ezért nem valószínű, hogy megváltoztatta a piaci viszonyokat. A Saremar a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti útvonalakon 2011-ben elért negatív eredményt (214 358 EUR) is megerősítette. Azt állította, hogy a két érintett útvonalon elért veszteségek ellensúlyozására a társaságnak a magánszolgáltatók által alkalmazott szintre kellett volna emelnie a viteldíjakat.

| (156) | A két útvonal üzemeltetésének 2011 szeptemberében történt leállítása segített megfékezni az üzemeltetési veszteségeket. Az üzemeltetés folytatása károsan befolyásolta volna az eredményeket, és a RAS-nak be kellett volna avatkoznia, hogy fedezze az üzemeltetési veszteségeket. |
| --- | --- |

(156)

A két útvonal üzemeltetésének 2011 szeptemberében történt leállítása segített megfékezni az üzemeltetési veszteségeket. Az üzemeltetés folytatása károsan befolyásolta volna az eredményeket, és a RAS-nak be kellett volna avatkoznia, hogy fedezze az üzemeltetési veszteségeket.

| (157) | A Saremar kiemelte, hogy a társaság a feltőkésítés idején kritikus helyzetben volt, tekintve az állami támogatások csökkenésének (nem csekély) kockázatát. Mivel az állam nem tudta támogatni a társaságot, kezelési szempontból sem, a társaság pénzügyi helyzete komoly aggályokat vetett fel. A Saremar szerint ezért nem helytálló a társaság magánszolgáltatókkal való összehasonlítása. |
| --- | --- |

(157)

A Saremar kiemelte, hogy a társaság a feltőkésítés idején kritikus helyzetben volt, tekintve az állami támogatások csökkenésének (nem csekély) kockázatát. Mivel az állam nem tudta támogatni a társaságot, kezelési szempontból sem, a társaság pénzügyi helyzete komoly aggályokat vetett fel. A Saremar szerint ezért nem helytálló a társaság magánszolgáltatókkal való összehasonlítása.

6.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN

OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN

| (158) | Olaszország nem tett észrevételeket az érdekelt felek – a RAS által a Saremar javára elfogadott intézkedésekre vonatkozó – észrevételeivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(158)

Olaszország nem tett észrevételeket az érdekelt felek – a RAS által a Saremar javára elfogadott intézkedésekre vonatkozó – észrevételeivel kapcsolatban.

7.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

7.1.   AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN VETT ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE

AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN VETT ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (159) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet [...] a belső piaccal összeegyeztethetetlen”. |
| --- | --- |

(159)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet [...] a belső piaccal összeegyeztethetetlen”.

| (160) | A 107. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek kumulatívak, ezért valamennyi fent említett feltételnek teljesülnie kell ahhoz, hogy a bejelentett intézkedés a 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön. Ehhez a pénzügyi támogatással szemben nevezetesen az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:






  a) | a támogatást valamely tagállam nyújtja vagy állami forrásból nyújtják; |
| --- | --- | --- |

(160)

A 107. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek kumulatívak, ezért valamennyi fent említett feltételnek teljesülnie kell ahhoz, hogy a bejelentett intézkedés a 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön. Ehhez a pénzügyi támogatással szemben nevezetesen az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:

a)

a támogatást valamely tagállam nyújtja vagy állami forrásból nyújtják;

| b) | előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését; |
| --- | --- |

b)

előnyben részesít bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését;

| c) | torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget; |
| --- | --- |

c)

torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget;

| d) | érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

d)

érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

7.1.1.   A SZARDÍNIÁT A SZÁRAZFÖLDI OLASZORSZÁGGAL ÖSSZEKÖTŐ KÉT TOVÁBBI ÚTVONAL ÜZEMELTETÉSÉÉRT NYÚJTOTT ELLENTÉTELEZÉS

Állami források

Állami források

| (161) | Valamely pénzügyi intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha az államnak tulajdonítható, és közvetve vagy közvetlenül állami forrásokból származik. |
| --- | --- |

(161)

Valamely pénzügyi intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha az államnak tulajdonítható, és közvetve vagy közvetlenül állami forrásokból származik.

| (162) | A RAS a regionális költségvetésből fedezte a két tengeri útvonalnak a Saremar általi üzemeltetéséért nyújtott ellentételezést, ezért az az államnak tulajdonítható, és állami forrásokból származik. |
| --- | --- |

(162)

A RAS a regionális költségvetésből fedezte a két tengeri útvonalnak a Saremar általi üzemeltetéséért nyújtott ellentételezést, ezért az az államnak tulajdonítható, és állami forrásokból származik.

| (163) | A Saremarnak a promóciós tevékenységek céljára nyújtott támogatás az államnak tulajdonítható, mivel az Ügynökség teljes egészében a RAS tulajdona, és regionális politikák végrehajtásával foglalkozik az idegenforgalom és a regionális fejlesztés területén. Sem a Bizottság rendelkezésére álló információk, sem az érdekelt felek által az eljárás megindítása után tett észrevételek nem kérdőjelezték meg az intézkedés államnak tulajdonítható voltát. |
| --- | --- |

(163)

A Saremarnak a promóciós tevékenységek céljára nyújtott támogatás az államnak tulajdonítható, mivel az Ügynökség teljes egészében a RAS tulajdona, és regionális politikák végrehajtásával foglalkozik az idegenforgalom és a regionális fejlesztés területén. Sem a Bizottság rendelkezésére álló információk, sem az érdekelt felek által az eljárás megindítása után tett észrevételek nem kérdőjelezték meg az intézkedés államnak tulajdonítható voltát.

| (164) | A komfortlevelek vonatkozásában a Bizottság megjegyzi, hogy azok csupán megállapítják a RAS kötelezettségvállalását a bankok abban az esetben történő értesítésére, amennyiben változás történik a társaság részvényesei körében, valamint a RAS kijelenti, hogy részvényesi minőségében biztosítani fogja, hogy hatékonyan, eredményesen és gazdaságosan irányítsák a Saremart. Mivel ezek a komfortlevelek nem garantálták a Saremar pénzügyi kötelezettségeit, nem róttak jövőbeli potenciális terhet az állami forrásokra. Ezek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(164)

A komfortlevelek vonatkozásában a Bizottság megjegyzi, hogy azok csupán megállapítják a RAS kötelezettségvállalását a bankok abban az esetben történő értesítésére, amennyiben változás történik a társaság részvényesei körében, valamint a RAS kijelenti, hogy részvényesi minőségében biztosítani fogja, hogy hatékonyan, eredményesen és gazdaságosan irányítsák a Saremart. Mivel ezek a komfortlevelek nem garantálták a Saremar pénzügyi kötelezettségeit, nem róttak jövőbeli potenciális terhet az állami forrásokra. Ezek alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy nem minősülnek állami támogatásnak.

| (165) | A RAS az összes többi intézkedést közvetlenül a regionális költségvetésből biztosította, ezért ez állami forrásnak számít. |
| --- | --- |

(165)

A RAS az összes többi intézkedést közvetlenül a regionális költségvetésből biztosította, ezért ez állami forrásnak számít.

Szelektivitás

Szelektivitás

| (166) | Minden vizsgált intézkedés, többek között a tengeri útvonalak üzemeltetésért nyújtott ellentételezés egy gazdasági szereplőt érint, ezért egyértelműen szelektív. |
| --- | --- |

(166)

Minden vizsgált intézkedés, többek között a tengeri útvonalak üzemeltetésért nyújtott ellentételezés egy gazdasági szereplőt érint, ezért egyértelműen szelektív.

Gazdasági előny

Gazdasági előny

A Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés

A Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés

| (167) | A hivatalos vizsgálati eljárás során a RAS először azzal érvelt, hogy a két útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés összhangban állt a piacgazdasági befektető elvével. Majd azt állította, hogy az Altmark-feltételeknek is megfelelt. |
| --- | --- |

(167)

A hivatalos vizsgálati eljárás során a RAS először azzal érvelt, hogy a két útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés összhangban állt a piacgazdasági befektető elvével. Majd azt állította, hogy az Altmark-feltételeknek is megfelelt.

| (168) | A (180) és az utána következő preambulumbekezdések vizsgálják, hogy mennyiben fel meg az ellentételezés az Altmark-feltételeknek. A Bizottság azonban általános észrevételként megjegyzi, hogy különbséget kell tenni a piacgazdasági szereplő teszt alkalmazása és az Altmark-feltételek teljesülése között. Mindkét teszt azt vizsgálja, hogy gazdasági előnyhöz jutott-e a kedvezményezett, de egyértelműen utalnak azokra az eltérő szerepekre, amelyeket a hatóságok játszhatnak, amikor pénzügyi intézkedéseket fogadnak el adott vállalkozás javára. A piacgazdasági szereplő teszt akkor használandó, amikor a hatóság részvényesi szerepben jár el (azaz az az elsődleges célja, hogy a művelet nyereséges legyen), míg az Altmark akkor releváns, amikor a hatóság olyan közérdekű célkitűzéseket kíván megvalósítani, amelyek nem jellemzőek a magánszolgáltatókra (azaz a nyereség legfeljebb csak másodlagos szempont) (30). A Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés indoklására a RAS által felhozott érvek ezért ellentmondásosnak tűnnek. |
| --- | --- |

(168)

A (180) és az utána következő preambulumbekezdések vizsgálják, hogy mennyiben fel meg az ellentételezés az Altmark-feltételeknek. A Bizottság azonban általános észrevételként megjegyzi, hogy különbséget kell tenni a piacgazdasági szereplő teszt alkalmazása és az Altmark-feltételek teljesülése között. Mindkét teszt azt vizsgálja, hogy gazdasági előnyhöz jutott-e a kedvezményezett, de egyértelműen utalnak azokra az eltérő szerepekre, amelyeket a hatóságok játszhatnak, amikor pénzügyi intézkedéseket fogadnak el adott vállalkozás javára. A piacgazdasági szereplő teszt akkor használandó, amikor a hatóság részvényesi szerepben jár el (azaz az az elsődleges célja, hogy a művelet nyereséges legyen), míg az Altmark akkor releváns, amikor a hatóság olyan közérdekű célkitűzéseket kíván megvalósítani, amelyek nem jellemzőek a magánszolgáltatókra (azaz a nyereség legfeljebb csak másodlagos szempont) (30). A Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés indoklására a RAS által felhozott érvek ezért ellentmondásosnak tűnnek.

30

| (169) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy egy intézkedés csak akkor felelhet meg a piacgazdasági befektető elvének, ha a kedvezményezett számára biztosított jó gazdasági életképességi kilátásokon alapul. A RAS azzal érvel, hogy hasonló körülmények között a magánszolgáltatók is hasonló eljárást követtek volna és hasonló lépéseket tettek volna, mint amilyeneket a RAS, mielőtt a Saremart bízta meg az érintett útvonalak üzemeltetésével. Ugyanakkor a Saremar által az állami támogatás megszerzése előtt feltehetőleg elkészített üzleti tervet vagy piaci elemzést nem juttatták el a Bizottsághoz a vizsgálat folyamán, holott a tagállam feladata olyan objektív bizonyíték bemutatása, amely igazolja, hogy a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetéséért fizetett ellentételezés az államtól mint részvényestől származik (31). A RAS ezzel szemben 2013. szeptember 26-i levelével megerősítette, hogy a 36/6. sz. határozat értelmében készítettek volna ugyan üzleti tervet, de az útvonalak 2012. évi nyári üzemeltetésével kapcsolatban mégsem készült ilyen terv. Így legalább a 2012. évi nyári szezon vonatkozásában a RAS azelőtt határozott a két útvonal újbóli üzemeltetéséről, hogy a Saremar üzleti tervet készített volna. Továbbá a Saremar mérlege szerint, és ahogy azt a nemzeti polgári eljárás során a Saremar megerősítette, a két útvonal üzemeltetése a 2011. évi nyári szezonban veszteséges volt, ezért nem indokolhatta észszerűen azt a döntést, hogy 2012-ben folytassák ugyanezeknek az útvonalaknak az üzemeltetését, különösen üzleti terv vagy olyan előrejelzés hiányában, amely szerint az útvonalak jelentős nyereséget hoznak a jövőben. A Bizottság végezetül úgy találta, hogy a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés nem tulajdonítható az államnak mint részvényesnek, ezért nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy egy intézkedés csak akkor felelhet meg a piacgazdasági befektető elvének, ha a kedvezményezett számára biztosított jó gazdasági életképességi kilátásokon alapul. A RAS azzal érvel, hogy hasonló körülmények között a magánszolgáltatók is hasonló eljárást követtek volna és hasonló lépéseket tettek volna, mint amilyeneket a RAS, mielőtt a Saremart bízta meg az érintett útvonalak üzemeltetésével. Ugyanakkor a Saremar által az állami támogatás megszerzése előtt feltehetőleg elkészített üzleti tervet vagy piaci elemzést nem juttatták el a Bizottsághoz a vizsgálat folyamán, holott a tagállam feladata olyan objektív bizonyíték bemutatása, amely igazolja, hogy a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetéséért fizetett ellentételezés az államtól mint részvényestől származik (31). A RAS ezzel szemben 2013. szeptember 26-i levelével megerősítette, hogy a 36/6. sz. határozat értelmében készítettek volna ugyan üzleti tervet, de az útvonalak 2012. évi nyári üzemeltetésével kapcsolatban mégsem készült ilyen terv. Így legalább a 2012. évi nyári szezon vonatkozásában a RAS azelőtt határozott a két útvonal újbóli üzemeltetéséről, hogy a Saremar üzleti tervet készített volna. Továbbá a Saremar mérlege szerint, és ahogy azt a nemzeti polgári eljárás során a Saremar megerősítette, a két útvonal üzemeltetése a 2011. évi nyári szezonban veszteséges volt, ezért nem indokolhatta észszerűen azt a döntést, hogy 2012-ben folytassák ugyanezeknek az útvonalaknak az üzemeltetését, különösen üzleti terv vagy olyan előrejelzés hiányában, amely szerint az útvonalak jelentős nyereséget hoznak a jövőben. A Bizottság végezetül úgy találta, hogy a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezés nem tulajdonítható az államnak mint részvényesnek, ezért nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének.

31

| (170) | Az Altmark-feltételek állítólagos teljesülése kapcsán Olaszország azt állítja, hogy a közfeladat a fent említett két tengeri útvonal megfizethető árakon való üzemeltetése volt (32). Ebben az összefüggésben a Bizottság megállapítja, hogy a szolgáltatások csak akkor minősülnének általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak, ha közszolgáltatási ellentételezés hiányában a piac nem kielégítő módon biztosítaná őket, illetve nem a hatóságok által megállapított feltételekhez hasonló feltételek (mint például az ár) mellett (33). A RAS szerint a Saremarnak a két útvonal ideiglenes üzemeltetésével történő megbízása rövid távú intézkedés volt, amíg nem hoznak hatékonyabb intézkedéseket a piacnak a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti megfizethető tengeri kapcsolat biztosítása tekintetében fennálló nem megfelelő működésének kiküszöbölésére. |
| --- | --- |

(170)

Az Altmark-feltételek állítólagos teljesülése kapcsán Olaszország azt állítja, hogy a közfeladat a fent említett két tengeri útvonal megfizethető árakon való üzemeltetése volt (32). Ebben az összefüggésben a Bizottság megállapítja, hogy a szolgáltatások csak akkor minősülnének általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak, ha közszolgáltatási ellentételezés hiányában a piac nem kielégítő módon biztosítaná őket, illetve nem a hatóságok által megállapított feltételekhez hasonló feltételek (mint például az ár) mellett (33). A RAS szerint a Saremarnak a két útvonal ideiglenes üzemeltetésével történő megbízása rövid távú intézkedés volt, amíg nem hoznak hatékonyabb intézkedéseket a piacnak a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti megfizethető tengeri kapcsolat biztosítása tekintetében fennálló nem megfelelő működésének kiküszöbölésére.

32

33

| (171) | A megbízási aktusok nem minősítik explicit módon általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak a két útvonal üzemeltetését, de az üzemeltetés általános előfeltételének tekintik a megfizethető viteldíjakat. A hivatalos vizsgálati eljárás során a RAS és a Saremar határozottan állította, hogy az intézkedés általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódik. Ez az indokolás különösen a 2012. évi határozattal kapcsolatos észrevételeikben nyilvánvaló, a piacgazdasági befektető elvének való megfelelésre vonatkozó további érv ellenére. |
| --- | --- |

(171)

A megbízási aktusok nem minősítik explicit módon általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak a két útvonal üzemeltetését, de az üzemeltetés általános előfeltételének tekintik a megfizethető viteldíjakat. A hivatalos vizsgálati eljárás során a RAS és a Saremar határozottan állította, hogy az intézkedés általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódik. Ez az indokolás különösen a 2012. évi határozattal kapcsolatos észrevételeikben nyilvánvaló, a piacgazdasági befektető elvének való megfelelésre vonatkozó további érv ellenére.

| (172) | A Bizottság az alábbiakban megvizsgálja a Bíróság által az Altmark-ügyben hozott ítéletben meghatározott feltételek állítólagos teljesülését avégett, hogy megállapítsa, gazdasági előnynek minősül-e a Saremarnak a közszolgáltatásokért nyújtott ellentételezés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezeknek a feltételeknek egyidejűleg kell teljesülniük, így ha csak az egyik nem teljesül, az ellentételezés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a kedvezményezettnek biztosított gazdasági előnynek minősül. Ezek a feltételek a következőképpen foglalhatók össze:






  a) | a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségeknek kell terhelnie és e kötelezettségeknek egyértelműen meghatározottaknak kell lenniük (első Altmark-feltétel); |
| --- | --- | --- |

(172)

A Bizottság az alábbiakban megvizsgálja a Bíróság által az Altmark-ügyben hozott ítéletben meghatározott feltételek állítólagos teljesülését avégett, hogy megállapítsa, gazdasági előnynek minősül-e a Saremarnak a közszolgáltatásokért nyújtott ellentételezés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ezeknek a feltételeknek egyidejűleg kell teljesülniük, így ha csak az egyik nem teljesül, az ellentételezés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a kedvezményezettnek biztosított gazdasági előnynek minősül. Ezek a feltételek a következőképpen foglalhatók össze:

a)

a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségeknek kell terhelnie és e kötelezettségeknek egyértelműen meghatározottaknak kell lenniük (első Altmark-feltétel);

| b) | az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani (második Altmark-feltétel); |
| --- | --- |

b)

az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani (második Altmark-feltétel);

| c) | az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (harmadik Altmark-feltétel); |
| --- | --- |

c)

az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (harmadik Altmark-feltétel);

| d) | amikor adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, amely a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (negyedik Altmark-feltétel). |
| --- | --- |

d)

amikor adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, amely a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyek egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre (negyedik Altmark-feltétel).

Második Altmark-feltétel

Második Altmark-feltétel

| (173) | Az egyértelműség érdekében a Bizottság a jelenlegi esetben úgy ítéli meg, hogy célszerű a második Altmark-feltétellel kezdeni az elemzést. |
| --- | --- |

(173)

Az egyértelműség érdekében a Bizottság a jelenlegi esetben úgy ítéli meg, hogy célszerű a második Altmark-feltétellel kezdeni az elemzést.

| (174) | A Bizottság ebben a vonatkozásban megjegyzi, hogy az ellentételezés kiszámításához használt paramétereket nem határozták meg előre. A megbízási aktusokban – a Golfo Aranci–Civitavecchia útvonal esetében a 25/69., a 48/65. és a 36/6. sz. határozatban, a Vado Ligure–Porto Torres útvonal esetében pedig a 27/4. és a 36/6. sz. határozatban – valójában nem szerepelt egyértelmű utalás az érintett útvonalak üzemeltetéséért a Saremarnak nyújtandó ellentételezésre. A RAS elismerte, hogy kezdetben nem számoltak ellentételezéssel, mert gazdaságosnak ítélték az útvonalakat, és a Saremar a gazdasági egyensúly elérésére törekedve üzemelt volna. A RAS-nak nem állt szándékában ellentételezést fizetni a Saremarnak az érintett szolgáltatásokért. Mivel egyrészt nem fizettek volna ellentételezést az érintett útvonalak üzemeltetéséért, másrészt a Saremarnak volt annyi mozgástere, hogy pontosan úgy igazíthassa az árait, hogy nullszaldós legyen, a Bizottság nem tekintheti úgy, hogy a(z) (nem létező) ellentételezés kiszámításának paraméterei tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kerültek megállapításra. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság ebben a vonatkozásban megjegyzi, hogy az ellentételezés kiszámításához használt paramétereket nem határozták meg előre. A megbízási aktusokban – a Golfo Aranci–Civitavecchia útvonal esetében a 25/69., a 48/65. és a 36/6. sz. határozatban, a Vado Ligure–Porto Torres útvonal esetében pedig a 27/4. és a 36/6. sz. határozatban – valójában nem szerepelt egyértelmű utalás az érintett útvonalak üzemeltetéséért a Saremarnak nyújtandó ellentételezésre. A RAS elismerte, hogy kezdetben nem számoltak ellentételezéssel, mert gazdaságosnak ítélték az útvonalakat, és a Saremar a gazdasági egyensúly elérésére törekedve üzemelt volna. A RAS-nak nem állt szándékában ellentételezést fizetni a Saremarnak az érintett szolgáltatásokért. Mivel egyrészt nem fizettek volna ellentételezést az érintett útvonalak üzemeltetéséért, másrészt a Saremarnak volt annyi mozgástere, hogy pontosan úgy igazíthassa az árait, hogy nullszaldós legyen, a Bizottság nem tekintheti úgy, hogy a(z) (nem létező) ellentételezés kiszámításának paraméterei tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kerültek megállapításra.

| (175) | Ahogy a 20/57. sz. határozatból kiderül, a külön elszámolásra vonatkozó kötelezettség arra irányult, hogy a Saremar biztosíthassa a gazdasági egyensúlyt az útvonalak üzemeltetése során, nem pedig egy olyan jövőbeli hipotetikus ellentételezés paramétereinek a megállapítására, amelynek lehetőségét valójában kezdettől fogva kizárták. |
| --- | --- |

(175)

Ahogy a 20/57. sz. határozatból kiderül, a külön elszámolásra vonatkozó kötelezettség arra irányult, hogy a Saremar biztosíthassa a gazdasági egyensúlyt az útvonalak üzemeltetése során, nem pedig egy olyan jövőbeli hipotetikus ellentételezés paramétereinek a megállapítására, amelynek lehetőségét valójában kezdettől fogva kizárták.

| (176) | A RAS csak 2012. augusztus 7-én határozott a Saremarnak az érintett két útvonal üzemeltetéséért történő ellentételezéséről, és ezért az ellentételezési mechanizmust utólag, az útvonalak üzemeltetése során jelentkező hiány keletkezése után állapították meg. Ahogy már említettük, sem az ellentételezés összegét, sem a kiszámításának paramétereit nem határozhatták meg előre, mert a „fő kereskedelmi és idegenforgalmi útvonal”-nak (34) tekintett két útvonal üzemeltetését gazdaságosnak ítélték, és a Saremar a gazdasági egyensúly elérése érdekében kívánta működtetni őket. A Bizottság emlékeztet rá, hogy a megbízási aktusok egyértelműen megállapították, hogy a Saremar kiigazíthatja a viteldíjakat a két útvonal gazdasági életképességének biztosítása érdekében. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a Saremar nemcsak jogosult volt a viteldíjaknak a gazdasági életképesség érdekében történő kiigazítására, de élt is ezzel a lehetőséggel. A Saremarnak a Porto Torres–Vado Ligure útvonal 2012. évi viteldíjaival kapcsolatos javaslata nevezetesen megemlítette, hogy a javasolt viteldíjak enyhén emelkedtek az ugyanezen az útvonalon 2011-ben érvényes viteldíjakhoz képest, hogy lehetővé tegyék a társaság nullszaldóját. A javasolt tarifák alapján a Saremar ekkor ......... EUR (*1) összegű többlettel számolt ezen az útvonalon. |
| --- | --- |

(176)

A RAS csak 2012. augusztus 7-én határozott a Saremarnak az érintett két útvonal üzemeltetéséért történő ellentételezéséről, és ezért az ellentételezési mechanizmust utólag, az útvonalak üzemeltetése során jelentkező hiány keletkezése után állapították meg. Ahogy már említettük, sem az ellentételezés összegét, sem a kiszámításának paramétereit nem határozhatták meg előre, mert a „fő kereskedelmi és idegenforgalmi útvonal”-nak (34) tekintett két útvonal üzemeltetését gazdaságosnak ítélték, és a Saremar a gazdasági egyensúly elérése érdekében kívánta működtetni őket. A Bizottság emlékeztet rá, hogy a megbízási aktusok egyértelműen megállapították, hogy a Saremar kiigazíthatja a viteldíjakat a két útvonal gazdasági életképességének biztosítása érdekében. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a Saremar nemcsak jogosult volt a viteldíjaknak a gazdasági életképesség érdekében történő kiigazítására, de élt is ezzel a lehetőséggel. A Saremarnak a Porto Torres–Vado Ligure útvonal 2012. évi viteldíjaival kapcsolatos javaslata nevezetesen megemlítette, hogy a javasolt viteldíjak enyhén emelkedtek az ugyanezen az útvonalon 2011-ben érvényes viteldíjakhoz képest, hogy lehetővé tegyék a társaság nullszaldóját. A javasolt tarifák alapján a Saremar ekkor ......... EUR (*1) összegű többlettel számolt ezen az útvonalon.

utólag

előre

fő kereskedelmi és idegenforgalmi útvonal

34

*1

| (177) | Emellett a 36/6. sz. határozat megemlíti, hogy „a gazdasági egyensúly az összeegyeztethetetlen állami támogatások elkerülése érdekében történő fenntartásának kötelezettsége nem teszi azonnal lehetővé új útvonalak üzemeltetését”. Ezért már a megbízási aktusok megszületésekor egyértelmű volt, hogy a RAS-nak nem állt szándékában ellentételezést nyújtani a két érintett útvonal üzemeltetéséért. Továbbá az is egyértelmű, hogy a RAS már akkor tisztában volt vele, hogy az akkori piaci helyzet fényében a szárazföldi Olaszországba vezető tengeri útvonalak üzemeltetéséhez nyújtott állami támogatások valószínűleg összeegyeztethetetlen állami támogatásoknak fognak minősülni. Az Olasz Számvevőszék a RAS 2012. évi mérlegéről készített jelentésében az alábbi következtetésre jutott: „a két útvonal üzemeltetése [...], amelynek során egyáltalán nem teljesült a gazdasági egyensúlynak az összeegyeztethetetlen állami támogatások elkerülése érdekében történő fenntartására vonatkozó, a 48/65. sz. határozatban előírt követelmény, több mint 13 millió EUR nagyságú hiányt eredményezett volna, ha a régió nem nyújt 10 millió EUR összegű támogatást.” (35) |
| --- | --- |

(177)

Emellett a 36/6. sz. határozat megemlíti, hogy „a gazdasági egyensúly az összeegyeztethetetlen állami támogatások elkerülése érdekében történő fenntartásának kötelezettsége nem teszi azonnal lehetővé új útvonalak üzemeltetését”. Ezért már a megbízási aktusok megszületésekor egyértelmű volt, hogy a RAS-nak nem állt szándékában ellentételezést nyújtani a két érintett útvonal üzemeltetéséért. Továbbá az is egyértelmű, hogy a RAS már akkor tisztában volt vele, hogy az akkori piaci helyzet fényében a szárazföldi Olaszországba vezető tengeri útvonalak üzemeltetéséhez nyújtott állami támogatások valószínűleg összeegyeztethetetlen állami támogatásoknak fognak minősülni. Az Olasz Számvevőszék a RAS 2012. évi mérlegéről készített jelentésében az alábbi következtetésre jutott: „a két útvonal üzemeltetése [...], amelynek során egyáltalán nem teljesült a gazdasági egyensúlynak az összeegyeztethetetlen állami támogatások elkerülése érdekében történő fenntartására vonatkozó, a 48/65. sz. határozatban előírt követelmény, több mint 13 millió EUR nagyságú hiányt eredményezett volna, ha a régió nem nyújt 10 millió EUR összegű támogatást.” (35)

35

| (178) | Végezetül, ahogy az az első Altmark-feltétel elemzésével kapcsolatban a határozat későbbi részében kifejtésre került, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ebben a határozatban elemzett időszak egy részében a Saremar nem volt megbízva olyan kötelezettség ellátásával, amely egyértelműen megállapította volna a megfizethető viteldíjak nagyságát. Mivel a megfizethető árú közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért nyújtott ellentételezés kiszámítása paramétereinek szükségszerűen a megfizethetőnek ítélt viteldíjak szintjéhez kell kapcsolódnia, és ezt a szintet a jelenlegi esetben nem mindig határozták meg egyértelműen, az ellentételezés kiszámításának paraméterei nem tekinthetők tárgyilagos és átlátható módon előzetesen meghatározottaknak. |
| --- | --- |

(178)

Végezetül, ahogy az az első Altmark-feltétel elemzésével kapcsolatban a határozat későbbi részében kifejtésre került, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ebben a határozatban elemzett időszak egy részében a Saremar nem volt megbízva olyan kötelezettség ellátásával, amely egyértelműen megállapította volna a megfizethető viteldíjak nagyságát. Mivel a megfizethető árú közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért nyújtott ellentételezés kiszámítása paramétereinek szükségszerűen a megfizethetőnek ítélt viteldíjak szintjéhez kell kapcsolódnia, és ezt a szintet a jelenlegi esetben nem mindig határozták meg egyértelműen, az ellentételezés kiszámításának paraméterei nem tekinthetők tárgyilagos és átlátható módon előzetesen meghatározottaknak.

| (179) | A Bizottság végezetül úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi esetben nem teljesült a második Altmark-feltétel, ezért az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében az ellentételezés gazdasági előnyhöz juttatta a Saremart. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság végezetül úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi esetben nem teljesült a második Altmark-feltétel, ezért az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében az ellentételezés gazdasági előnyhöz juttatta a Saremart.

Az első Altmark-feltétel

Az első Altmark-feltétel

| (180) | A Bizottságban erős kételyek merültek fel az első Altmark-feltétel teljesülésével kapcsolatban is. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottságban erős kételyek merültek fel az első Altmark-feltétel teljesülésével kapcsolatban is.

| (181) | Ebben az összefüggésben meg kell állapítani, hogy nincsen egységesen és pontosan meghatározva, hogy mely szolgáltatások minősülhetnek általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az uniós jogszabályok szerint, az első Altmark-feltétel vagy az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében (36). Az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 46. pontja szerint: (37)


  „Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fennállásának meghatározására vonatkozóan nincsenek specifikus uniós szabályok, a tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy egy adott szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekintenek-e, és a szolgáltató ellentételezése tekintetében. A Bizottság feladata e tekintetben annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát, amikor a szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette, valamint annak értékelésére, hogy az ellentételezés tartalmaz-e állami támogatást. Az esetleg létező releváns egyedi uniós szabályok tovább szűkítik a tagállamok mérlegelési jogkörét, nem sértve a Bizottság annak értékelésére irányuló feladatát, hogy az állami támogatások ellenőrzése céljából helyesen határozták-e meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatást.” |
| --- | --- |

(181)

Ebben az összefüggésben meg kell állapítani, hogy nincsen egységesen és pontosan meghatározva, hogy mely szolgáltatások minősülhetnek általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az uniós jogszabályok szerint, az első Altmark-feltétel vagy az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében (36). Az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 46. pontja szerint: (37)

36

37

„Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fennállásának meghatározására vonatkozóan nincsenek specifikus uniós szabályok, a tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy egy adott szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekintenek-e, és a szolgáltató ellentételezése tekintetében. A Bizottság feladata e tekintetben annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát, amikor a szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette, valamint annak értékelésére, hogy az ellentételezés tartalmaz-e állami támogatást. Az esetleg létező releváns egyedi uniós szabályok tovább szűkítik a tagállamok mérlegelési jogkörét, nem sértve a Bizottság annak értékelésére irányuló feladatát, hogy az állami támogatások ellenőrzése céljából helyesen határozták-e meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatást.”

| (182) | A nemzeti hatóságoknak ezért jogában áll úgy tekinteni, hogy bizonyos szolgáltatások közérdekűek és közszolgáltatási kötelezettség keretében kell ellátni őket a közérdek védelmének abban az esetben történő biztosítása érdekében, amikor a piaci erők nem tudják a szükséges szintnek vagy feltételeknek megfelelően garantálni őket. |
| --- | --- |

(182)

A nemzeti hatóságoknak ezért jogában áll úgy tekinteni, hogy bizonyos szolgáltatások közérdekűek és közszolgáltatási kötelezettség keretében kell ellátni őket a közérdek védelmének abban az esetben történő biztosítása érdekében, amikor a piaci erők nem tudják a szükséges szintnek vagy feltételeknek megfelelően garantálni őket.

| (183) | Ebben az esetben az Olaszország által meghatározott állítólagos közszolgáltatási feladat a szárazföldi Olaszországot és Szardíniát összekötő két tengeri útvonal – a Civitavecchia–Olbia/Golfo Aranci és a Vado Ligure–Porto Torres útvonal – megfizethető árakon történő üzemeltetése volt. |
| --- | --- |

(183)

Ebben az esetben az Olaszország által meghatározott állítólagos közszolgáltatási feladat a szárazföldi Olaszországot és Szardíniát összekötő két tengeri útvonal – a Civitavecchia–Olbia/Golfo Aranci és a Vado Ligure–Porto Torres útvonal – megfizethető árakon történő üzemeltetése volt.

Image 1

| (184) | A kabotázs területén részletes, közszolgáltatási kötelezettségeket szabályozó uniós szabályok kerültek megállapításra a tengeri kabotázsról szóló rendeletben, a tengeri szállításban érintett vállalkozásoknak nyújtott potenciális állami támogatások vizsgálata céljából pedig a tengeri szállítás állami támogatására vonatkozó közösségi iránymutatásban (38) (a továbbiakban: tengeri iránymutatás). |
| --- | --- |

(184)

A kabotázs területén részletes, közszolgáltatási kötelezettségeket szabályozó uniós szabályok kerültek megállapításra a tengeri kabotázsról szóló rendeletben, a tengeri szállításban érintett vállalkozásoknak nyújtott potenciális állami támogatások vizsgálata céljából pedig a tengeri szállítás állami támogatására vonatkozó közösségi iránymutatásban (38) (a továbbiakban: tengeri iránymutatás).

38

tengeri iránymutatás

| (185) | A tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint:

  „A tagállamok közszolgáltatási szerződéseket köthetnek a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti kabotázsban közlekedő hajótársaságokkal, vagy közszolgáltatási kötelezettségeket róhatnak ki a kabotázsszolgáltatás ellátásának feltételeként. Amennyiben egy tagállam közszolgáltatási szerződést köt, vagy közszolgáltatási kötelezettséget ró ki, akkor azt az összes közösségbeli hajótulajdonossal szemben a megkülönböztetés tilalmának elvét követve kell megtennie.” |
| --- | --- |

(185)

A tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint:

„A tagállamok közszolgáltatási szerződéseket köthetnek a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti kabotázsban közlekedő hajótársaságokkal, vagy közszolgáltatási kötelezettségeket róhatnak ki a kabotázsszolgáltatás ellátásának feltételeként. Amennyiben egy tagállam közszolgáltatási szerződést köt, vagy közszolgáltatási kötelezettséget ró ki, akkor azt az összes közösségbeli hajótulajdonossal szemben a megkülönböztetés tilalmának elvét követve kell megtennie.”

| (186) | A tengeri iránymutatás 9. szakaszával összhangban „közszolgáltatási kötelezettségek állapíthatók meg vagy közszolgáltatási szerződések köthetők a 3577/92/EGK rendelet 4. cikkében szereplő szolgáltatások esetében”, azaz a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti, menetrend szerinti járatokra. |
| --- | --- |

(186)

A tengeri iránymutatás 9. szakaszával összhangban „közszolgáltatási kötelezettségek állapíthatók meg vagy közszolgáltatási szerződések köthetők a 3577/92/EGK rendelet 4. cikkében szereplő szolgáltatások esetében”, azaz a szigetekről vagy a szigetekre irányuló, valamint a szigetek közötti, menetrend szerinti járatokra.

| (187) | Az állandó ítélkezési gyakorlatból következően közszolgáltatási kötelezettségek csak akkor állapíthatók meg, amennyiben azt a piaci erők által egyedül nem biztosítható, megfelelő, rendszeres tengeri szállítási szolgáltatások biztosításának igénye indokolja (39). A tengeri kabotázsról szóló rendelet értelmezéséről szóló közlemény (40) megerősíti, hogy „a tagállamok (adott esetben beleértve a regionális és helyi hatóságokat) határozhatják meg, mely útvonalak esetében van szükség közszolgáltatási kötelezettségre. Különösen abban az esetben képzelhető el közszolgáltatási kötelezettség a rendszeres (menetrend szerinti), a szigeteket érintő kabotázstevékenység vonatkozásában, ha a piac nem biztosít megfelelő szolgáltatásokat.” Ezenkívül a tengeri kabotázsról szóló rendelet 2. cikke (4) bekezdésének meghatározása szerint a közszolgáltatási kötelezettségek olyan kötelezettségek, amelyeket az adott hajótulajdonos, amennyiben a saját kereskedelmi érdekeit tartaná szem előtt, nem vállalna, illetve azonos mértékben vagy azonos feltételek mellett nem vállalna. |
| --- | --- |

(187)

Az állandó ítélkezési gyakorlatból következően közszolgáltatási kötelezettségek csak akkor állapíthatók meg, amennyiben azt a piaci erők által egyedül nem biztosítható, megfelelő, rendszeres tengeri szállítási szolgáltatások biztosításának igénye indokolja (39). A tengeri kabotázsról szóló rendelet értelmezéséről szóló közlemény (40) megerősíti, hogy „a tagállamok (adott esetben beleértve a regionális és helyi hatóságokat) határozhatják meg, mely útvonalak esetében van szükség közszolgáltatási kötelezettségre. Különösen abban az esetben képzelhető el közszolgáltatási kötelezettség a rendszeres (menetrend szerinti), a szigeteket érintő kabotázstevékenység vonatkozásában, ha a piac nem biztosít megfelelő szolgáltatásokat.” Ezenkívül a tengeri kabotázsról szóló rendelet 2. cikke (4) bekezdésének meghatározása szerint a közszolgáltatási kötelezettségek olyan kötelezettségek, amelyeket az adott hajótulajdonos, amennyiben a saját kereskedelmi érdekeit tartaná szem előtt, nem vállalna, illetve azonos mértékben vagy azonos feltételek mellett nem vállalna.

39

40

| (188) | Ahogy fent említésre került, a RAS szerint ebben az esetben abból a szempontból került sor közszolgáltatási kötelezettségek meghatározására, hogy a Saremarnak megfizethető árakat kellett alkalmaznia a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két tengeri útvonalon. Az alábbi táblázat részletesen ismerteti a Saremar viteldíjait az érintett útvonalakon a megbízási aktusoknak megfelelően. 2012 esetében, mivel a megbízási aktusok nem rendelkeztek a viteldíjak pontos összegéről, a Saremar által a RAS-nak javasolt viteldíjak kerültek figyelembevételre.

  3. táblázat


  A megbízási aktusokban megállapított (fedélzeti) személyszállítási viteldíjak | Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia | Vado Ligure–Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. évi nyári szezon | (25/69. sz. határozat)






  — | 21 EUR június 15. és július 15., valamint szeptember 1. és 15. között, |

(188)

Ahogy fent említésre került, a RAS szerint ebben az esetben abból a szempontból került sor közszolgáltatási kötelezettségek meghatározására, hogy a Saremarnak megfizethető árakat kellett alkalmaznia a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két tengeri útvonalon. Az alábbi táblázat részletesen ismerteti a Saremar viteldíjait az érintett útvonalakon a megbízási aktusoknak megfelelően. 2012 esetében, mivel a megbízási aktusok nem rendelkeztek a viteldíjak pontos összegéről, a Saremar által a RAS-nak javasolt viteldíjak kerültek figyelembevételre.

3. táblázat

3. táblázat

A megbízási aktusokban megállapított (fedélzeti) személyszállítási viteldíjak

A megbízási aktusokban megállapított (fedélzeti) személyszállítási viteldíjak

Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia

Vado Ligure–Porto Torres

2011. évi nyári szezon

(25/69. sz. határozat)

—

21 EUR június 15. és július 15., valamint szeptember 1. és 15. között,

| — | 35 EUR július 16. és augusztus 31. között. |
| --- | --- |

—

35 EUR július 16. és augusztus 31. között.

(27/4. sz. határozat)

| — | 35 EUR június 22. és július 15., valamint szeptember 1. és 15. között, |
| --- | --- |

—

35 EUR június 22. és július 15., valamint szeptember 1. és 15. között,

| — | 40 EUR július 16. és augusztus 31. között. |
| --- | --- |

—

40 EUR július 16. és augusztus 31. között.

A szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesülnek.

2012. évi téli szezon

(48/65. sz. határozat)

| — | A Saremar a 2011. évi elő- és utószezon viteldíját (21 EUR) kívánta alkalmazni. |
| --- | --- |

—

A Saremar a 2011. évi elő- és utószezon viteldíját (21 EUR) kívánta alkalmazni.

Nem üzemelt.

Nem üzemelt.

2012. évi nyári szezon

| — | 21 EUR január 16. és május 30. között, júniusban és júliusban (hétfőtől csütörtökig), valamint 2012. szeptember 3. és december 31. között, |
| --- | --- |

—

21 EUR január 16. és május 30. között, júniusban és júliusban (hétfőtől csütörtökig), valamint 2012. szeptember 3. és december 31. között,

| — | 25 EUR júniusban és júliusban (péntektől vasárnapig), július 30-án és 31-én, valamint szeptember 1-jén és 2-án, |
| --- | --- |

—

25 EUR júniusban és júliusban (péntektől vasárnapig), július 30-án és 31-én, valamint szeptember 1-jén és 2-án,

| — | 35 EUR augusztus 1. és 31. között. |
| --- | --- |

—

35 EUR augusztus 1. és 31. között.

| — | 35 EUR (a helyi lakosoknak 30 EUR) június 1. és 14. között, valamint szeptember 3. és 15. között, |
| --- | --- |

—

35 EUR (a helyi lakosoknak 30 EUR) június 1. és 14. között, valamint szeptember 3. és 15. között,

| — | 38 EUR (a helyi lakosoknak 33 EUR) június 15. és július 13. között, |
| --- | --- |

—

38 EUR (a helyi lakosoknak 33 EUR) június 15. és július 13. között,

| — | 44 EUR (a helyi lakosoknak 38 EUR) július 14. és szeptember 2. között. |
| --- | --- |

—

44 EUR (a helyi lakosoknak 38 EUR) július 14. és szeptember 2. között.

| (189) | A Bizottság megjegyzi, hogy a megbízási aktusok nem határoznak meg további közszolgáltatási kötelezettségeket a Saremar által üzemeltetett (vegyes) járatok gyakoriságával, kapacitásával vagy rendszerességével kapcsolatban, de lehetséges kivételnek számít a szolgáltatásnak az Olbia–Civitavecchia útvonalon a 2012. évi téli szezonban történő elindításáról szóló, 48/65. sz. határozat, amely előírta, hogy a Saremarnak naponta kell kompjáratokat üzemeltetnie ezen az útvonalon. Az olasz hatóságok sem jelezték a Bizottságnak a vizsgálat során, hogy egyéb, a fent említett megbízási aktusokban nem szereplő követelmények meghatározására került volna sor a Saremar esetében. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság megjegyzi, hogy a megbízási aktusok nem határoznak meg további közszolgáltatási kötelezettségeket a Saremar által üzemeltetett (vegyes) járatok gyakoriságával, kapacitásával vagy rendszerességével kapcsolatban, de lehetséges kivételnek számít a szolgáltatásnak az Olbia–Civitavecchia útvonalon a 2012. évi téli szezonban történő elindításáról szóló, 48/65. sz. határozat, amely előírta, hogy a Saremarnak naponta kell kompjáratokat üzemeltetnie ezen az útvonalon. Az olasz hatóságok sem jelezték a Bizottságnak a vizsgálat során, hogy egyéb, a fent említett megbízási aktusokban nem szereplő követelmények meghatározására került volna sor a Saremar esetében.

| (190) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a megfizethető viteldíjak alkalmazására vonatkozó kötelezettség, még önmagában véve is, közszolgáltatási kötelezettségnek minősülhet, ezért az ebben az esetben kitűzött, a közérdekkel kapcsolatos cél indokolt lehet, különösen a szigetre irányuló személyszállítási szolgáltatások árának 2011 nyarán történt emelésével összefüggésben, amennyiben úgy ítélhető meg, hogy a piac nem nyújtott már hasonló szolgáltatást ilyen viteldíjak mellett. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a megfizethető viteldíjak alkalmazására vonatkozó kötelezettség, még önmagában véve is, közszolgáltatási kötelezettségnek minősülhet, ezért az ebben az esetben kitűzött, a közérdekkel kapcsolatos cél indokolt lehet, különösen a szigetre irányuló személyszállítási szolgáltatások árának 2011 nyarán történt emelésével összefüggésben, amennyiben úgy ítélhető meg, hogy a piac nem nyújtott már hasonló szolgáltatást ilyen viteldíjak mellett.

| (191) | A Saremarra bízott közszolgáltatási kötelezettségek meglétének, valamint annak ellenőrzése érdekében, hogy szükség volt-e a Saremarnak az e kötelezettségek teljesítése során felmerült többletköltségekért nyújtott ellentételezésre, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia:






  a) | egyrészt azt, hogy elégtelen lenne-e a szolgáltatás, ha kizárólag a piaci erőkre hagynák annak biztosítását, tekintettel a tagállam által a megfizethető viteldíjakra vonatkozó közszolgáltatási követelményre, |
| --- | --- | --- |

(191)

A Saremarra bízott közszolgáltatási kötelezettségek meglétének, valamint annak ellenőrzése érdekében, hogy szükség volt-e a Saremarnak az e kötelezettségek teljesítése során felmerült többletköltségekért nyújtott ellentételezésre, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia:

a)

egyrészt azt, hogy elégtelen lenne-e a szolgáltatás, ha kizárólag a piaci erőkre hagynák annak biztosítását, tekintettel a tagállam által a megfizethető viteldíjakra vonatkozó közszolgáltatási követelményre,

| b) | másrészt azt, hogy a szolgáltatót valóban megbízták-e egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével. |
| --- | --- |

b)

másrészt azt, hogy a szolgáltatót valóban megbízták-e egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével.

| (192) | Az alábbiakban részletezett okok alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a jelenlegi esetben nem teljesültek maradéktalanul ezek a feltételek. |
| --- | --- |

(192)

Az alábbiakban részletezett okok alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a jelenlegi esetben nem teljesültek maradéktalanul ezek a feltételek.

2011. és 2012. évi nyári szezon

2011. és 2012. évi nyári szezon

| (193) | 2011 nyarán, amikor a Saremar megbízást kapott a két érintett útvonal üzemeltetésére, négy másik szolgáltató indított rendszeres járatokat a Civitavecchia–Olbia, három pedig a Genova–Porto Torres útvonalon (41). Emellett a Tirrenia is nyújtott a Saremar által nyújtottakhoz hasonló szolgáltatásokat, amelyek megfeleltek a megbízási aktus(ok)ban megállapított, nem teljesen egyértelmű kötelezettségeknek. Ahogy fent részletezésre került, a Tirrenia 2012 júliusáig vegyes szolgáltatásokat biztosított a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonalon a járművek típusa, a járatok gyakorisága, a szardíniai lakosoknak biztosított csökkentett viteldíjak és a speciális kategóriák tekintetében közszolgáltatási kötelezettség alá eső közszolgáltatási rendszerben, az eredeti megállapodásoknak megfelelően (lásd (14) preambulumbekezdés). Az eredeti megállapodás, amely 2012 júniusáig maradt hatályban, eredetileg közszolgáltatási kötelezettségeket is meghatározott a viteldíjak vonatkozásában az érintett szolgáltatások megfizethetőségének biztosítása érdekében. Mivel bizonyos útvonalakon, különösen a két vizsgált útvonalon „különösen nagy volt a forgalom”, az olasz hatóságok úgy döntöttek, hogy a nyári szezonban felfüggesztik a Tirrenia viteldíjakkal kapcsolatos kötelezettségeit (a helyi lakosok viteldíjára, valamint a járatok gyakoriságára és a járművek típusára vonatkozó egyéb kötelezettségek kivételével), hogy biztosítsák a Tirrenia teljes gazdasági szabadságát a viteldíjak kiszabása terén (42). Az új megállapodás ugyanilyen gazdasági szabadságot adott a Tirrenia/CIN-nek a viteldíjak vonatkozásában a két érintett útvonalon 2012 júliusától (43). Ezért az olasz hatóságok nem véletlenszerűen döntöttek úgy, hogy a Tirreniára, illetve a Tirrenia/CIN-re bízzák az árak kiszabását a nyári szezonban, amikor nagy a forgalom és számos más hajózási társaság is működik azokon az útvonalakon, hanem a piaci erők által az évnek abban a szakaszában nyújtott szolgáltatások megfelelőségének értékelése alapján. Az a tény, hogy a RAS kezdetben úgy gondolta, hogy a Saremar megfizethető árak mellett és a gazdasági egyensúly fenntartásával üzemeltetheti ezt a két útvonalat, azt sugallja, hogy ezeken az útvonalakon olyanok a piaci viszonyok, hogy a piaci erők képesek kielégítő szolgáltatásokat nyújtani, mindenekelőtt nyáron, amikor különösen nagy a forgalom. |
| --- | --- |

(193)

2011 nyarán, amikor a Saremar megbízást kapott a két érintett útvonal üzemeltetésére, négy másik szolgáltató indított rendszeres járatokat a Civitavecchia–Olbia, három pedig a Genova–Porto Torres útvonalon (41). Emellett a Tirrenia is nyújtott a Saremar által nyújtottakhoz hasonló szolgáltatásokat, amelyek megfeleltek a megbízási aktus(ok)ban megállapított, nem teljesen egyértelmű kötelezettségeknek. Ahogy fent részletezésre került, a Tirrenia 2012 júliusáig vegyes szolgáltatásokat biztosított a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonalon a járművek típusa, a járatok gyakorisága, a szardíniai lakosoknak biztosított csökkentett viteldíjak és a speciális kategóriák tekintetében közszolgáltatási kötelezettség alá eső közszolgáltatási rendszerben, az eredeti megállapodásoknak megfelelően (lásd (14) preambulumbekezdés). Az eredeti megállapodás, amely 2012 júniusáig maradt hatályban, eredetileg közszolgáltatási kötelezettségeket is meghatározott a viteldíjak vonatkozásában az érintett szolgáltatások megfizethetőségének biztosítása érdekében. Mivel bizonyos útvonalakon, különösen a két vizsgált útvonalon „különösen nagy volt a forgalom”, az olasz hatóságok úgy döntöttek, hogy a nyári szezonban felfüggesztik a Tirrenia viteldíjakkal kapcsolatos kötelezettségeit (a helyi lakosok viteldíjára, valamint a járatok gyakoriságára és a járművek típusára vonatkozó egyéb kötelezettségek kivételével), hogy biztosítsák a Tirrenia teljes gazdasági szabadságát a viteldíjak kiszabása terén (42). Az új megállapodás ugyanilyen gazdasági szabadságot adott a Tirrenia/CIN-nek a viteldíjak vonatkozásában a két érintett útvonalon 2012 júliusától (43). Ezért az olasz hatóságok nem véletlenszerűen döntöttek úgy, hogy a Tirreniára, illetve a Tirrenia/CIN-re bízzák az árak kiszabását a nyári szezonban, amikor nagy a forgalom és számos más hajózási társaság is működik azokon az útvonalakon, hanem a piaci erők által az évnek abban a szakaszában nyújtott szolgáltatások megfelelőségének értékelése alapján. Az a tény, hogy a RAS kezdetben úgy gondolta, hogy a Saremar megfizethető árak mellett és a gazdasági egyensúly fenntartásával üzemeltetheti ezt a két útvonalat, azt sugallja, hogy ezeken az útvonalakon olyanok a piaci viszonyok, hogy a piaci erők képesek kielégítő szolgáltatásokat nyújtani, mindenekelőtt nyáron, amikor különösen nagy a forgalom.

41

különösen nagy volt a forgalom

42

43

| (194) | Másrészt a RAS nem indokolta meg objektív módon, hogy a Tirrenia által az eredeti, a Saremar megbízása idején már meghosszabbított megállapodás értelmében biztosított szolgáltatások miért nem biztosították volna megfelelően a területi folytonosságot. A RAS-nak a 2011-ben történt áremelkedéssel kapcsolatos érvelése ebben az összefüggésben nem releváns. A Szardíniára érkező, illetve az onnan induló járatok viteldíjának emeléséről szóló versenyhivatali határozat csak a magánszolgáltatók ellen hozott szankciókat az EUMSZ 101. cikkének megsértéséért. Ez a határozat egyértelművé tette, hogy az adott időszakban bizonyos mértékben a Tirrenia is emelte az árait, de jelentősen kisebb mértékben, mint a magánszolgáltatók. |
| --- | --- |

(194)

Másrészt a RAS nem indokolta meg objektív módon, hogy a Tirrenia által az eredeti, a Saremar megbízása idején már meghosszabbított megállapodás értelmében biztosított szolgáltatások miért nem biztosították volna megfelelően a területi folytonosságot. A RAS-nak a 2011-ben történt áremelkedéssel kapcsolatos érvelése ebben az összefüggésben nem releváns. A Szardíniára érkező, illetve az onnan induló járatok viteldíjának emeléséről szóló versenyhivatali határozat csak a magánszolgáltatók ellen hozott szankciókat az EUMSZ 101. cikkének megsértéséért. Ez a határozat egyértelművé tette, hogy az adott időszakban bizonyos mértékben a Tirrenia is emelte az árait, de jelentősen kisebb mértékben, mint a magánszolgáltatók.

| (195) | A RAS érvelésével kapcsolatban, amely szerint a közszolgáltatási kötelezettségek megállapítását a Tirrenia privatizációs folyamatával kapcsolatos bizonytalanság indokolta, a Bizottság megjegyzi, hogy az eredeti megállapodást már 2010-ben meghosszabbításra került a privatizációs folyamat lezárultáig. Ebből következően a közszolgáltatásokat ellátó üzletág elhúzódó értékesítése nem okozhatott volna fennakadást az érintett útvonalak üzemeltetésében. |
| --- | --- |

(195)

A RAS érvelésével kapcsolatban, amely szerint a közszolgáltatási kötelezettségek megállapítását a Tirrenia privatizációs folyamatával kapcsolatos bizonytalanság indokolta, a Bizottság megjegyzi, hogy az eredeti megállapodást már 2010-ben meghosszabbításra került a privatizációs folyamat lezárultáig. Ebből következően a közszolgáltatásokat ellátó üzletág elhúzódó értékesítése nem okozhatott volna fennakadást az érintett útvonalak üzemeltetésében.

| (196) | A 2012. évi nyári szezon vonatkozásában, a 2011. szeptember 1-jei, 36/6. sz. határozat a Saremarra bízta a Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia és a Vado Ligure–Porto Torres útvonal 2012. május 15. és szeptember 15. közötti üzemeltetését. A RAS azt állította, hogy az útvonalak 2012-ben történő újbóli üzemeltetésére vonatkozó határozat az életképességi kilátásokon alapult, amelyet alátámasztottak a 2011. évi nyári eredmények. Mindkét útvonalon 2012. június 1-jétől kezdődött újra a szolgáltatások üzemeltetése. |
| --- | --- |

(196)

A 2012. évi nyári szezon vonatkozásában, a 2011. szeptember 1-jei, 36/6. sz. határozat a Saremarra bízta a Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia és a Vado Ligure–Porto Torres útvonal 2012. május 15. és szeptember 15. közötti üzemeltetését. A RAS azt állította, hogy az útvonalak 2012-ben történő újbóli üzemeltetésére vonatkozó határozat az életképességi kilátásokon alapult, amelyet alátámasztottak a 2011. évi nyári eredmények. Mindkét útvonalon 2012. június 1-jétől kezdődött újra a szolgáltatások üzemeltetése.

| (197) | 2012 júliusától, amikor hatályba lépett az olasz állam és a CIN közötti új megállapodás, a Tirrenia/CIN váltotta fel a Tirreniát a két érintett útvonalon. Az új megállapodás meghatározza a járatok minimális gyakoriságát és kapacitását, valamint a téli szezonban alkalmazandó maximális árakat, illetve egész évre a szardíniai lakosokra érvényes csökkentett viteldíjakat és a speciális kategóriákat. |
| --- | --- |

(197)

2012 júliusától, amikor hatályba lépett az olasz állam és a CIN közötti új megállapodás, a Tirrenia/CIN váltotta fel a Tirreniát a két érintett útvonalon. Az új megállapodás meghatározza a járatok minimális gyakoriságát és kapacitását, valamint a téli szezonban alkalmazandó maximális árakat, illetve egész évre a szardíniai lakosokra érvényes csökkentett viteldíjakat és a speciális kategóriákat.

| (198) | A RAS azzal érvel, hogy az új megállapodás értelmében bizonyos útvonalak, köztük a vizsgálat tárgyát képző két útvonal nyári üzemeltetése kapcsán nem írtak elő közszolgáltatási kötelezettséget a viteldíjak tekintetében annak érdekében, hogy biztosítsák a szolgáltatás megfizethetőségét. A Versenyhivatal szerint az Infrastruktúráért és Közlekedésért Felelős Minisztérium megerősítette, hogy az új megállapodás valóban meghatározta a viteldíjak (maximális) összegét egész évre, többek között a június és szeptember közötti időszakra, valamint a szardíniai lakosok esetében érvényes csökkentett viteldíjakat, de az útvonalak ezen időszakban történő üzemeltetése nem tartozott az új megállapodás hatálya alá, ezért nem lépett fel közszolgáltatási kötelezettség. A CIN így kereskedelmi feltételek alapján üzemelteti a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonalat június 1. és szeptember 30. között. |
| --- | --- |

(198)

A RAS azzal érvel, hogy az új megállapodás értelmében bizonyos útvonalak, köztük a vizsgálat tárgyát képző két útvonal nyári üzemeltetése kapcsán nem írtak elő közszolgáltatási kötelezettséget a viteldíjak tekintetében annak érdekében, hogy biztosítsák a szolgáltatás megfizethetőségét. A Versenyhivatal szerint az Infrastruktúráért és Közlekedésért Felelős Minisztérium megerősítette, hogy az új megállapodás valóban meghatározta a viteldíjak (maximális) összegét egész évre, többek között a június és szeptember közötti időszakra, valamint a szardíniai lakosok esetében érvényes csökkentett viteldíjakat, de az útvonalak ezen időszakban történő üzemeltetése nem tartozott az új megállapodás hatálya alá, ezért nem lépett fel közszolgáltatási kötelezettség. A CIN így kereskedelmi feltételek alapján üzemelteti a Genova–Porto Torres és a Civitavecchia–Olbia útvonalat június 1. és szeptember 30. között.

| (199) | A (193)–(194) preambulumbekezdésben hangsúlyozott információkon felül a Bizottság megjegyzi, hogy 2012 júniusában a Versenyhivatal feltételes határozattal hagyta jóvá a Tirrenia és a CIN egyesülését. Ez a határozat konkrét feltételeket szabott a feleknek többek között az érintett útvonalakon alkalmazandó viteldíjak vonatkozásában. Ezek szerint a 2012. évi nyári szezonban a Civitavecchia–Olbia, a Genova–Porto Torres és a Genova–Olbia útvonalon a CIN és a Moby olyan árszínvonalat tartson fenn, amellyel a Moby által 2009 nyarán elért átlagos egységnyi bevétel szintje fenntartható (kivéve a közvetlenül az üzemanyagárak növekedésének tulajdonítható emelést). 2013 nyarán a CIN és a Moby tartsa fenn a 2012. évi átlagos egységnyi bevétel szintjét. Emellett a 2012. és 2013. évi nyári szezonban speciális csökkentett árak vonatkozzanak a helyi lakosokra. |
| --- | --- |

(199)

A (193)–(194) preambulumbekezdésben hangsúlyozott információkon felül a Bizottság megjegyzi, hogy 2012 júniusában a Versenyhivatal feltételes határozattal hagyta jóvá a Tirrenia és a CIN egyesülését. Ez a határozat konkrét feltételeket szabott a feleknek többek között az érintett útvonalakon alkalmazandó viteldíjak vonatkozásában. Ezek szerint a 2012. évi nyári szezonban a Civitavecchia–Olbia, a Genova–Porto Torres és a Genova–Olbia útvonalon a CIN és a Moby olyan árszínvonalat tartson fenn, amellyel a Moby által 2009 nyarán elért átlagos egységnyi bevétel szintje fenntartható (kivéve a közvetlenül az üzemanyagárak növekedésének tulajdonítható emelést). 2013 nyarán a CIN és a Moby tartsa fenn a 2012. évi átlagos egységnyi bevétel szintjét. Emellett a 2012. és 2013. évi nyári szezonban speciális csökkentett árak vonatkozzanak a helyi lakosokra.

többek között

| (200) | Ezért az összeolvadásról szóló versenyhivatali határozat biztosítja, hogy a Tirrenia/CIN nem fog túl magas árakat kiszabni a két érintett útvonalon. Igaz, hogy amikor a RAS a 2011. szeptember 1-jei, 36/6. sz. határozatban a Saremarra bízta e két útvonal üzemeltetését, nem ismerhette azokat a lehetséges feltételeket, amelyeket a Versenyhivatal majd meghatároz. Ugyanakkor továbbra is tény, hogy 2011 szeptemberében a Tirrenia továbbra is köteles volt egész évben vegyes szolgáltatásokat biztosítani ezeken az útvonalakon a régi megállapodás meghosszabbítása értelmében, és több szolgáltató is működött ezeken az útvonalakon a nyári szezonban. Ugyanezen okokból az olasz hatóságok már korábban úgy határoztak, hogy tekintettel a nyári szezon piaci viszonyaira, nem szükséges viteldíjjal kapcsolatos kötelezettségeket előírni a Tirrenia számára. |
| --- | --- |

(200)

Ezért az összeolvadásról szóló versenyhivatali határozat biztosítja, hogy a Tirrenia/CIN nem fog túl magas árakat kiszabni a két érintett útvonalon. Igaz, hogy amikor a RAS a 2011. szeptember 1-jei, 36/6. sz. határozatban a Saremarra bízta e két útvonal üzemeltetését, nem ismerhette azokat a lehetséges feltételeket, amelyeket a Versenyhivatal majd meghatároz. Ugyanakkor továbbra is tény, hogy 2011 szeptemberében a Tirrenia továbbra is köteles volt egész évben vegyes szolgáltatásokat biztosítani ezeken az útvonalakon a régi megállapodás meghosszabbítása értelmében, és több szolgáltató is működött ezeken az útvonalakon a nyári szezonban. Ugyanezen okokból az olasz hatóságok már korábban úgy határoztak, hogy tekintettel a nyári szezon piaci viszonyaira, nem szükséges viteldíjjal kapcsolatos kötelezettségeket előírni a Tirrenia számára.

| (201) | 2013. június 18-án a Versenyhivatal vizsgálatot indított az ügyben, hogy 2012 nyarán a Tirrenia és a Moby nem tartotta be a Tirrenia és a CIN összeolvadásáról szóló versenyhivatali határozat vonatkozó feltételeit. A RAS és a Saremar azt állította, hogy ez elegendő bizonyíték arra, hogy a versenytársak által az érintett útvonalakon kiszabott viteldíjak nem tettek eleget a RAS által meghatározott, a megfizethetőségre vonatkozó követelménynek. A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést. A Saremart a 2011. szeptember 1-jei, 36/6. sz. határozat bízta meg a két útvonalnak a 2012. évi nyári szezonban történő üzemeltetésével, amely még a 2012. évi nyári foglalások megkezdése előtt született. A RAS ezért a megbízás idején nem láthatta előre, hogy a felek növelik az áraikat, ezzel feltehetőleg megsértve a Versenyhivatal határozatát. |
| --- | --- |

(201)

2013. június 18-án a Versenyhivatal vizsgálatot indított az ügyben, hogy 2012 nyarán a Tirrenia és a Moby nem tartotta be a Tirrenia és a CIN összeolvadásáról szóló versenyhivatali határozat vonatkozó feltételeit. A RAS és a Saremar azt állította, hogy ez elegendő bizonyíték arra, hogy a versenytársak által az érintett útvonalakon kiszabott viteldíjak nem tettek eleget a RAS által meghatározott, a megfizethetőségre vonatkozó követelménynek. A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést. A Saremart a 2011. szeptember 1-jei, 36/6. sz. határozat bízta meg a két útvonalnak a 2012. évi nyári szezonban történő üzemeltetésével, amely még a 2012. évi nyári foglalások megkezdése előtt született. A RAS ezért a megbízás idején nem láthatta előre, hogy a felek növelik az áraikat, ezzel feltehetőleg megsértve a Versenyhivatal határozatát.

| (202) | Emellett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy még ha el is fogadnák a RAS érvelését, amely szerint a CIN-re nem vonatkozott a megfizethető nyári viteldíjakkal kapcsolatos kötelezettség, ez azt jelentené, hogy a megfizethető viteldíjakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek a nyári szezonban lennének indokoltak, semmint 2012 januárja és májusa között. Ezért ez az érvelés a téli szezonban nem indokolná a közszolgáltatási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(202)

Emellett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy még ha el is fogadnák a RAS érvelését, amely szerint a CIN-re nem vonatkozott a megfizethető nyári viteldíjakkal kapcsolatos kötelezettség, ez azt jelentené, hogy a megfizethető viteldíjakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek a nyári szezonban lennének indokoltak, semmint 2012 januárja és májusa között. Ezért ez az érvelés a téli szezonban nem indokolná a közszolgáltatási kötelezettségeket.

| (203) | Emellett a Tirrenia és a Saremar (személyszállítási) viteldíjainak a két útvonalon történő összehasonlításából kiderül, hogy a nyári szezonban az Olbia–Civitavecchia útvonalon alkalmazott viteldíjak hasonlóak voltak, a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon pedig a Saremar alacsonyabb viteldíjakat szabott, mint a Tirrenia.

  4. táblázat


  Személyszállítási viteldíjak (fedélzeti tartózkodással) a Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia útvonalon | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. évi nyári szezon | — | 21 EUR június 15. és július 15., valamint szeptember 1. és 15. között, |

(203)

Emellett a Tirrenia és a Saremar (személyszállítási) viteldíjainak a két útvonalon történő összehasonlításából kiderül, hogy a nyári szezonban az Olbia–Civitavecchia útvonalon alkalmazott viteldíjak hasonlóak voltak, a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon pedig a Saremar alacsonyabb viteldíjakat szabott, mint a Tirrenia.

4. táblázat

4. táblázat

Személyszállítási viteldíjak (fedélzeti tartózkodással) a Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia útvonalon

Személyszállítási viteldíjak (fedélzeti tartózkodással) a Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia útvonalon

Saremar

Tirrenia/CIN

2011. évi nyári szezon

—

21 EUR június 15. és július 15., valamint szeptember 1. és 15. között,

| — | 35 EUR 2011. július 16. és augusztus 31. között. |
| --- | --- |

—

35 EUR 2011. július 16. és augusztus 31. között.

21,68 EUR (21,46 EUR a helyi lakosoknak).

2012. évi nyári szezon

| — | 21 EUR júniusi és júliusi munkanapokon, valamint szeptember 3. és 15. között, |
| --- | --- |

—

21 EUR júniusi és júliusi munkanapokon, valamint szeptember 3. és 15. között,

| — | 25 EUR a júniusi és júliusi hétvégeken, valamint július 30.–31-én és szeptember 1-jén és 2-án, |
| --- | --- |

—

25 EUR a júniusi és júliusi hétvégeken, valamint július 30.–31-én és szeptember 1-jén és 2-án,

| — | 35 EUR augusztusban. |
| --- | --- |

—

35 EUR augusztusban.

21,68 EUR (21,46 EUR).

5. táblázat

5. táblázat

Személyszállítási viteldíjak (fedélzeti tartózkodással) a Genova (Vado Ligure)–Porto Torres útvonalon

Személyszállítási viteldíjak (fedélzeti tartózkodással) a Genova (Vado Ligure)–Porto Torres útvonalon

| | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- |
| 2011. évi nyári szezon | — | 35 EUR (29,75 EUR) május 22. és július 15., valamint szeptember 1. és 15. között; |

Saremar

Tirrenia/CIN

2011. évi nyári szezon

—

35 EUR (29,75 EUR) május 22. és július 15., valamint szeptember 1. és 15. között;

| — | 40 EUR (36 EUR) 2011. július 16. és augusztus 31. között |
| --- | --- |

—

40 EUR (36 EUR) 2011. július 16. és augusztus 31. között

53,63 EUR (37,18 EUR).

2012. évi nyári szezon

| — | 35 EUR (30 EUR) június 1. és 14., valamint szeptember 3. és 15. között; |
| --- | --- |

—

35 EUR (30 EUR) június 1. és 14., valamint szeptember 3. és 15. között;

| — | 38 EUR (33 EUR) június 15. és július 13. között; |
| --- | --- |

—

38 EUR (33 EUR) június 15. és július 13. között;

| — | 44 EUR (38 EUR) július 14. és szeptember 2. között; |
| --- | --- |

—

44 EUR (38 EUR) július 14. és szeptember 2. között;

53,63 EUR (37,18 EUR).

| (204) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok nem bizonyították a közszolgáltatás valódi szükségességét, amikor a Saremarra rótták a megfizethető viteldíjak a 2011. és 2012. évi nyári szezonban történő alkalmazásának kötelezettségét. Mindenesetre a Saremar által az Olbia–Civitavecchia útvonalon alkalmazott viteldíjak hasonlóak voltak a Tirrenia és a Tirrenia/CIN viteldíjaihoz és néha még magasabbak is azoknál a viteldíjak nagyságát szabályozó közszolgáltatási előírások hiányában. |
| --- | --- |

(204)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok nem bizonyították a közszolgáltatás valódi szükségességét, amikor a Saremarra rótták a megfizethető viteldíjak a 2011. és 2012. évi nyári szezonban történő alkalmazásának kötelezettségét. Mindenesetre a Saremar által az Olbia–Civitavecchia útvonalon alkalmazott viteldíjak hasonlóak voltak a Tirrenia és a Tirrenia/CIN viteldíjaihoz és néha még magasabbak is azoknál a viteldíjak nagyságát szabályozó közszolgáltatási előírások hiányában.

Téli szezon

Téli szezon

| (205) | 2011-ben a Saremar október és december között szüneteltette a szolgáltatást az Olbia–Civitavecchia útvonalon. A szolgáltatás 2012 telén indult újra, 2012. január 16-tólmájus 31-ig. Ezzel egyidejűleg ezen az útvonalon a Tirrenia is üzemeltetett járatokat az eredeti megállapodás értelmében ráruházott közszolgáltatási kötelezettségek alapján, amely megállapodás a Tirrenia viteldíjait is szabályozta. A RAS nem indokolta meg egyértelműen, miért volt szükség közszolgáltatási kötelezettségekre a Saremar által az érintett útvonalon a téli szezonban alkalmazandó viteldíjakkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(205)

2011-ben a Saremar október és december között szüneteltette a szolgáltatást az Olbia–Civitavecchia útvonalon. A szolgáltatás 2012 telén indult újra, 2012. január 16-tólmájus 31-ig. Ezzel egyidejűleg ezen az útvonalon a Tirrenia is üzemeltetett járatokat az eredeti megállapodás értelmében ráruházott közszolgáltatási kötelezettségek alapján, amely megállapodás a Tirrenia viteldíjait is szabályozta. A RAS nem indokolta meg egyértelműen, miért volt szükség közszolgáltatási kötelezettségekre a Saremar által az érintett útvonalon a téli szezonban alkalmazandó viteldíjakkal kapcsolatban.

| (206) | Emellett a Saremar és a Tirrenia viteldíjainak összehasonlítása arról tanúskodik, hogy a Saremar viteldíjai nem voltak alacsonyabbak. A Saremar viteldíjakkal kapcsolatos kötelezettségei ezért nem tekinthetők olyan közszolgáltatási igények kielégítésének, amelyeknek a Tirrenia akkor már létező kötelezettségei nem tettek eleget.

  6. táblázat


  Személyszállítási viteldíjak (fedélzeti tartózkodással) a Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia útvonalon | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012. évi téli szezon | 21 EUR. | — | 19,79 EUR (18,16 EUR) az elő- és utószezonban, |

(206)

Emellett a Saremar és a Tirrenia viteldíjainak összehasonlítása arról tanúskodik, hogy a Saremar viteldíjai nem voltak alacsonyabbak. A Saremar viteldíjakkal kapcsolatos kötelezettségei ezért nem tekinthetők olyan közszolgáltatási igények kielégítésének, amelyeknek a Tirrenia akkor már létező kötelezettségei nem tettek eleget.

6. táblázat

6. táblázat

Személyszállítási viteldíjak (fedélzeti tartózkodással) a Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia útvonalon

Személyszállítási viteldíjak (fedélzeti tartózkodással) a Golfo Aranci (Olbia)–Civitavecchia útvonalon

Saremar

Tirrenia/CIN

2012. évi téli szezon

21 EUR.

—

19,79 EUR (18,16 EUR) az elő- és utószezonban,

| — | 20,61 EUR (19,98 EUR) a középszezonban (44), |
| --- | --- |

—

20,61 EUR (19,98 EUR) a középszezonban (44),

44

| — | 21,68 EUR (21,46 EUR) a főszezonban (45). |
| --- | --- |

—

21,68 EUR (21,46 EUR) a főszezonban (45).

45

Áruszállítás

Áruszállítás

| (207) | Az áruszállítás díjával kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia és a Tirrenia/CIN arra kapott megbízást, hogy a két érintett útvonalon vegyes szolgáltatásokat nyújtson. 2011-ben emellett öt szolgáltató (köztük a Saremar) nyújtott áruszállítási szolgáltatásokat az Olbia–Civitavecchia útvonalon, és három a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon. |
| --- | --- |

(207)

Az áruszállítás díjával kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a Tirrenia és a Tirrenia/CIN arra kapott megbízást, hogy a két érintett útvonalon vegyes szolgáltatásokat nyújtson. 2011-ben emellett öt szolgáltató (köztük a Saremar) nyújtott áruszállítási szolgáltatásokat az Olbia–Civitavecchia útvonalon, és három a Vado Ligure–Porto Torres útvonalon.

| (208) | A RAS nem adott magyarázatot arra, hogy a Tirrenia és más szolgáltatók által az érintett útvonalakon biztosított áruszállítás viteldíjai miért nem voltak megfelelőek a szardíniai szállítási igények kielégítéséhez, és nem tájékoztatta a Bizottságot a Saremar és a versenytársai által az érintett útvonalakon alkalmazott áruszállítási viteldíjakra vonatkozó összehasonlító adatokról sem. Emellett a magánszolgáltatók által az érintett útvonalakon alkalmazott viteldíjak emelkedése, amely miatt a Versenyhivatal szankciókkal élt, csak 2011-re és a személyszállítási viteldíjakra vonatkozik. A Bizottság következésképpen úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok nem bizonyították a közszolgáltatás valódi szükségességét annak vonatkozásában, hogy közszolgáltatási kötelezettségekkel bízták meg a Saremart az áruszállítás terén. |
| --- | --- |

(208)

A RAS nem adott magyarázatot arra, hogy a Tirrenia és más szolgáltatók által az érintett útvonalakon biztosított áruszállítás viteldíjai miért nem voltak megfelelőek a szardíniai szállítási igények kielégítéséhez, és nem tájékoztatta a Bizottságot a Saremar és a versenytársai által az érintett útvonalakon alkalmazott áruszállítási viteldíjakra vonatkozó összehasonlító adatokról sem. Emellett a magánszolgáltatók által az érintett útvonalakon alkalmazott viteldíjak emelkedése, amely miatt a Versenyhivatal szankciókkal élt, csak 2011-re és a személyszállítási viteldíjakra vonatkozik. A Bizottság következésképpen úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok nem bizonyították a közszolgáltatás valódi szükségességét annak vonatkozásában, hogy közszolgáltatási kötelezettségekkel bízták meg a Saremart az áruszállítás terén.

| (209) | A Bizottság végül megállapítja, hogy a Tirrenia/CIN hasonló minőségű és kapacitású hajókat üzemeltet az érintett útvonalakon, mint a Saremar. Sem a RAS, sem a Saremar nem állította a vizsgálat során, hogy a Tirrenia hajói nem felelnek meg az előre meghatározott minőségi követelményeknek. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság végül megállapítja, hogy a Tirrenia/CIN hasonló minőségű és kapacitású hajókat üzemeltet az érintett útvonalakon, mint a Saremar. Sem a RAS, sem a Saremar nem állította a vizsgálat során, hogy a Tirrenia hajói nem felelnek meg az előre meghatározott minőségi követelményeknek.

| (210) | A Bizottság a fentiekre figyelemmel azt a következtetést vonja le, hogy a RAS nem bizonyította egyértelműen a megfizethető viteldíjaknak a két útvonalon történő alkalmazásával kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségek megállapításának szükségességét, sem azt, hogy milyen mértékben volt szükség ezekre a kötelezettségekre. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság a fentiekre figyelemmel azt a következtetést vonja le, hogy a RAS nem bizonyította egyértelműen a megfizethető viteldíjaknak a két útvonalon történő alkalmazásával kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségek megállapításának szükségességét, sem azt, hogy milyen mértékben volt szükség ezekre a kötelezettségekre.

| (211) | Másodsorban az első Altmark-feltétel teljesüléséhez a szolgáltatót egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségekkel kell megbízni. |
| --- | --- |

(211)

Másodsorban az első Altmark-feltétel teljesüléséhez a szolgáltatót egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségekkel kell megbízni.

| (212) | A közszolgáltatási feladat a megbízási aktusokban szereplő fogalommeghatározásával kapcsolatban a Bizottság a következő megállapításokat teszi:






  a) | a 20/57. sz. határozat arra utasította a Saremart, hogy vizsgálja meg a vegyes, személy- és áruszállítási szolgáltatások gazdasági életképességét a Szardíniát a szárazfölddel összekötő három javasolt útvonal közül kettő esetében. A RAS nem határozta meg az útvonalakat, hanem a szolgáltató belátására bízta azok kiválasztását. A RAS azt állítja, hogy ebben az esetben a versenytársak viteldíjának emelkedése indokolta a közszolgáltatási kötelezettségek megállapítását, de nem kötelezték a Saremart a viteldíjak csökkentésére az üzemeltetni kívánt útvonalakon. |
| --- | --- | --- |

(212)

A közszolgáltatási feladat a megbízási aktusokban szereplő fogalommeghatározásával kapcsolatban a Bizottság a következő megállapításokat teszi:

a)

a 20/57. sz. határozat arra utasította a Saremart, hogy vizsgálja meg a vegyes, személy- és áruszállítási szolgáltatások gazdasági életképességét a Szardíniát a szárazfölddel összekötő három javasolt útvonal közül kettő esetében. A RAS nem határozta meg az útvonalakat, hanem a szolgáltató belátására bízta azok kiválasztását. A RAS azt állítja, hogy ebben az esetben a versenytársak viteldíjának emelkedése indokolta a közszolgáltatási kötelezettségek megállapítását, de nem kötelezték a Saremart a viteldíjak csökkentésére az üzemeltetni kívánt útvonalakon.

| b) | a Golfo Aranci–Civitavecchia útvonal vonatkozásában a 25/69. sz. határozat meghatározott összegű viteldíjakat hagyott jóvá a 2011. június 15. és szeptember 15. közötti időszakra. A téli szezon (2012. január 16.–június 15.) standard viteldíja a 48/65. sz. határozatban került megállapításra. Az említett útvonalnak a 2012. évi nyári szezonban történő üzemeltetéséről szóló, 12/28. sz. határozattal a RAS csak tudomásul vette a Saremar javaslatát az elő- és utószezonban, a hétvégén és a főszezonban alkalmazandó eltérő viteldíjakról, valamint a főszezonban alkalmazandó viteldíj vonatkozásában a Saremar által javasolt három alternatíváról, de nem határozott a szolgáltató által javasolt viteldíjak pontos összegéről. A RAS a Saremar által a főszezonra javasolt három alternatív viteldíj egyikéről sem határozott. Ehelyett arra utasította a Saremart, hogy azt a viteldíjat alkalmazza, amely a leginkább megfelel a közérdeknek és a gazdasági életképesség célkitűzésének is. |
| --- | --- |

b)

a Golfo Aranci–Civitavecchia útvonal vonatkozásában a 25/69. sz. határozat meghatározott összegű viteldíjakat hagyott jóvá a 2011. június 15. és szeptember 15. közötti időszakra. A téli szezon (2012. január 16.–június 15.) standard viteldíja a 48/65. sz. határozatban került megállapításra. Az említett útvonalnak a 2012. évi nyári szezonban történő üzemeltetéséről szóló, 12/28. sz. határozattal a RAS csak tudomásul vette a Saremar javaslatát az elő- és utószezonban, a hétvégén és a főszezonban alkalmazandó eltérő viteldíjakról, valamint a főszezonban alkalmazandó viteldíj vonatkozásában a Saremar által javasolt három alternatíváról, de nem határozott a szolgáltató által javasolt viteldíjak pontos összegéről. A RAS a Saremar által a főszezonra javasolt három alternatív viteldíj egyikéről sem határozott. Ehelyett arra utasította a Saremart, hogy azt a viteldíjat alkalmazza, amely a leginkább megfelel a közérdeknek és a gazdasági életképesség célkitűzésének is.

| c) | a Genova (Vado Ligure)–Porto Torres útvonalon 2011-ben alkalmazandó viteldíjakat a 27/4. sz. határozat állapította meg. Az útvonalnak a 2012. évi nyári szezonban történő üzemeltetésével kapcsolatban a RAS a 22/14. sz. határozatban elfogadta a Saremar javaslatát az elő- és utószezonban, a középszezonban és a főszezonban alkalmazandó eltérő viteldíjakról. A szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesülnek. Ez a határozat nem határozza meg a Saremar viteldíjainak pontos összegét. |
| --- | --- |

c)

a Genova (Vado Ligure)–Porto Torres útvonalon 2011-ben alkalmazandó viteldíjakat a 27/4. sz. határozat állapította meg. Az útvonalnak a 2012. évi nyári szezonban történő üzemeltetésével kapcsolatban a RAS a 22/14. sz. határozatban elfogadta a Saremar javaslatát az elő- és utószezonban, a középszezonban és a főszezonban alkalmazandó eltérő viteldíjakról. A szardíniai lakosok 15 %-os kedvezményben részesülnek. Ez a határozat nem határozza meg a Saremar viteldíjainak pontos összegét.

| (213) | A Bizottság ezért megjegyzi, hogy még ha a megbízási aktusok némelyike szabályozza is valamilyen mértékben a viteldíjakat, egyértelmű, hogy ezek a rendelkezések csak a Saremar tevékenységének egy részére vonatkoznak. A 2011. évi nyári szezon viteldíjait mindkét útvonalon előzetesen jóváhagyták. A két útvonal 2012. évi nyár szezonban történő üzemeltetésével kapcsolatban a megbízási aktusok nem határozzák meg a szolgáltató által alkalmazandó viteldíjak pontos összegét. A vizsgálati eljárás késői szakaszában a RAS benyújtotta a Bizottságnak a Saremar által javasolt, és a 25/69. sz., valamint a 27/4. sz. határozat által hallgatólagosan jóváhagyott tényleges viteldíjakat. |
| --- | --- |

(213)

A Bizottság ezért megjegyzi, hogy még ha a megbízási aktusok némelyike szabályozza is valamilyen mértékben a viteldíjakat, egyértelmű, hogy ezek a rendelkezések csak a Saremar tevékenységének egy részére vonatkoznak. A 2011. évi nyári szezon viteldíjait mindkét útvonalon előzetesen jóváhagyták. A két útvonal 2012. évi nyár szezonban történő üzemeltetésével kapcsolatban a megbízási aktusok nem határozzák meg a szolgáltató által alkalmazandó viteldíjak pontos összegét. A vizsgálati eljárás késői szakaszában a RAS benyújtotta a Bizottságnak a Saremar által javasolt, és a 25/69. sz., valamint a 27/4. sz. határozat által hallgatólagosan jóváhagyott tényleges viteldíjakat.

| (214) | Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy a Saremar nagy mozgásteret kapott a viteldíjak kiigazítására. A Saremar a tevékenység gazdasági életképességének és az ügyfelek elégedettségének biztosítása érdekében kiigazíthatta a viteldíjakat, feltéve, hogy arról előzetesen értesítette a RAS-t. A Bizottság megjegyzi, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások a jellegüknél fogva olyan szolgáltatások, amelyek a piac abban az esetben jelentkező nem megfelelő működésének orvoslására irányulnak, ha a piac önmagában nem képes a szolgáltatásokat a hatóság által elvárt minőségben biztosítani. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy néhány esetben a közszolgáltató bizonyos mértékben rugalmasan szabhatja meg az árakat, de amikor az állítólagos közszolgáltatási kötelezettség egyértelműen a megfizethető viteldíjak szükségességéhez kapcsolódik, a hatóságoknak meg kell határozniuk a szolgáltató által alkalmazható legmagasabb viteldíjat, vagy ezt a rugalmasságot objektív kritériumokhoz – amely alapján észszerű bizonyossággal meghatározható, milyen mértékű viteldíjak tekintendők megfizethetőnek – vagy a megbízást adó hatóság előzetes jóváhagyásához kell kötniük. |
| --- | --- |

(214)

Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy a Saremar nagy mozgásteret kapott a viteldíjak kiigazítására. A Saremar a tevékenység gazdasági életképességének és az ügyfelek elégedettségének biztosítása érdekében kiigazíthatta a viteldíjakat, feltéve, hogy arról előzetesen értesítette a RAS-t. A Bizottság megjegyzi, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások a jellegüknél fogva olyan szolgáltatások, amelyek a piac abban az esetben jelentkező nem megfelelő működésének orvoslására irányulnak, ha a piac önmagában nem képes a szolgáltatásokat a hatóság által elvárt minőségben biztosítani. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy néhány esetben a közszolgáltató bizonyos mértékben rugalmasan szabhatja meg az árakat, de amikor az állítólagos közszolgáltatási kötelezettség egyértelműen a megfizethető viteldíjak szükségességéhez kapcsolódik, a hatóságoknak meg kell határozniuk a szolgáltató által alkalmazható legmagasabb viteldíjat, vagy ezt a rugalmasságot objektív kritériumokhoz – amely alapján észszerű bizonyossággal meghatározható, milyen mértékű viteldíjak tekintendők megfizethetőnek – vagy a megbízást adó hatóság előzetes jóváhagyásához kell kötniük.

| (215) | A jelenlegi esetben azonban a megbízási aktusok viteldíjakra vonatkozó rendelkezései nem elég pontosak ahhoz, hogy egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeknek minősüljenek (a 25/69. és a 27/4. sz. határozat kivételével). A Saremar mozgástere nem kapcsolódott objektív kritériumokhoz vagy legalább objektív módon alkalmazott kritériumokhoz. Láthatóan nem teljesült az a követelmény, hogy a gazdasági egyensúlynak megfelelően üzemeltessék az útvonalakat, és nem mérték az ügyfelek elégedettségét (a Bizottság tudomása szerint). Hasonlóképpen igaz, hogy a Saremarnak értesítenie kellett a RAS-t a viteldíjak változásairól, de semmi sem utal arra, hogy a RAS beleegyezéséhez kötötték volna a módosított viteldíjak alkalmazását. |
| --- | --- |

(215)

A jelenlegi esetben azonban a megbízási aktusok viteldíjakra vonatkozó rendelkezései nem elég pontosak ahhoz, hogy egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeknek minősüljenek (a 25/69. és a 27/4. sz. határozat kivételével). A Saremar mozgástere nem kapcsolódott objektív kritériumokhoz vagy legalább objektív módon alkalmazott kritériumokhoz. Láthatóan nem teljesült az a követelmény, hogy a gazdasági egyensúlynak megfelelően üzemeltessék az útvonalakat, és nem mérték az ügyfelek elégedettségét (a Bizottság tudomása szerint). Hasonlóképpen igaz, hogy a Saremarnak értesítenie kellett a RAS-t a viteldíjak változásairól, de semmi sem utal arra, hogy a RAS beleegyezéséhez kötötték volna a módosított viteldíjak alkalmazását.

| (216) | A Saremar a genovai bíróságon folytatott polgári eljárás során azt állította, hogy a két útvonal veszteségének ellensúlyozására a társaságnak növelnie kellett volna a viteldíjakat. Ugyanakkor az ügy iratai között nem szerepel olyan bizonyíték, amely szerint az életképességi célkitűzés megvalósítása érdekében a társaság valamikor is javasolta volna a viteldíjak emelését, amelyet a RAS elutasított. Épp ellenkezőleg, az ügy iratai szerint a Saremar legalább a Porto Torres–Vado Ligure útvonalon megemelte a viteldíjakat a társaság nullszaldójának biztosítása érdekében. Ezért inkább úgy tűnik, hogy a társaság szabadon állapíthatta meg a viteldíjak összegét. |
| --- | --- |

(216)

A Saremar a genovai bíróságon folytatott polgári eljárás során azt állította, hogy a két útvonal veszteségének ellensúlyozására a társaságnak növelnie kellett volna a viteldíjakat. Ugyanakkor az ügy iratai között nem szerepel olyan bizonyíték, amely szerint az életképességi célkitűzés megvalósítása érdekében a társaság valamikor is javasolta volna a viteldíjak emelését, amelyet a RAS elutasított. Épp ellenkezőleg, az ügy iratai szerint a Saremar legalább a Porto Torres–Vado Ligure útvonalon megemelte a viteldíjakat a társaság nullszaldójának biztosítása érdekében. Ezért inkább úgy tűnik, hogy a társaság szabadon állapíthatta meg a viteldíjak összegét.

| (217) | Végezetül a megbízási aktusok elemzéséből kitűnik, hogy a viteldíjak vonatkozásában semmilyen kötelezettséget nem róttak a Saremarra az Olbia–Civitavecchia útvonal 2012. május 1. és 30. közötti üzemeltetése esetében: a 48/65. sz. határozattal jóváhagyott ár 2012. április végéig volt érvényben, míg a 12/28. sz. határozattal jóváhagyott ár 2012 júniusától került alkalmazásra. Mivel az útvonal üzemeltetését nem szakították meg, a Saremar árait legalább 2012 májusában nem szabályozták. |
| --- | --- |

(217)

Végezetül a megbízási aktusok elemzéséből kitűnik, hogy a viteldíjak vonatkozásában semmilyen kötelezettséget nem róttak a Saremarra az Olbia–Civitavecchia útvonal 2012. május 1. és 30. közötti üzemeltetése esetében: a 48/65. sz. határozattal jóváhagyott ár 2012. április végéig volt érvényben, míg a 12/28. sz. határozattal jóváhagyott ár 2012 júniusától került alkalmazásra. Mivel az útvonal üzemeltetését nem szakították meg, a Saremar árait legalább 2012 májusában nem szabályozták.

| (218) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremarra nem ruháztak egyértelmű kötelezettségeket a viteldíjak vonatkozásában, a 25/69. és a 27/4. sz. határozat értelmében 2011-ben nyújtott szolgáltatás kivételével. |
| --- | --- |

(218)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremarra nem ruháztak egyértelmű kötelezettségeket a viteldíjak vonatkozásában, a 25/69. és a 27/4. sz. határozat értelmében 2011-ben nyújtott szolgáltatás kivételével.

| (219) | Ebből következően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok nem bizonyították, hogy az ellentételezés megfelel az első Altmark-feltételnek. |
| --- | --- |

(219)

Ebből következően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az olasz hatóságok nem bizonyították, hogy az ellentételezés megfelel az első Altmark-feltételnek.

A harmadik Altmark-feltétel

A harmadik Altmark-feltétel

| (220) | A harmadik Altmark-feltétel szerint a közszolgáltatási kötelezettségekért nyújtott ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre. |
| --- | --- |

(220)

A harmadik Altmark-feltétel szerint a közszolgáltatási kötelezettségekért nyújtott ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre.

| (221) | mivel a Bizottság már korábban arra a következtetésre jutott, hogy a RAS nem bizonyította a közszolgáltatásnak a két érintett útvonalon az adott időszakban fennálló valódi szükségességét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremar nem jogosult ellentételezésre az Altmark joggyakorlat értelmében a két útvonal üzemeltetése során felmerült költségek fedezése céljából. |
| --- | --- |

(221)

mivel a Bizottság már korábban arra a következtetésre jutott, hogy a RAS nem bizonyította a közszolgáltatásnak a két érintett útvonalon az adott időszakban fennálló valódi szükségességét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremar nem jogosult ellentételezésre az Altmark joggyakorlat értelmében a két útvonal üzemeltetése során felmerült költségek fedezése céljából.

| (222) | A RAS azonban azzal érvelt, hogy mivel az ellentételezés összege nem haladja meg a Saremar 2011. és 2012. évi, ezen a két útvonalon elkönyvelt veszteségeit, és az érintett útvonalak külön elszámolása alapján került kiszámításra, így az nem biztosít előnyt a Saremar egyéb tevékenysége számára. A kompenzációt ezért a harmadik Altmark feltételnek megfelelőnek kell tekinteni. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy mivel nem határozták meg egyértelműen a Saremarra rótt kötelezettségeket a megbízás teljes időszakára, lehetetlen kiszámítani az ezekből fakadó költségeket. |
| --- | --- |

(222)

A RAS azonban azzal érvelt, hogy mivel az ellentételezés összege nem haladja meg a Saremar 2011. és 2012. évi, ezen a két útvonalon elkönyvelt veszteségeit, és az érintett útvonalak külön elszámolása alapján került kiszámításra, így az nem biztosít előnyt a Saremar egyéb tevékenysége számára. A kompenzációt ezért a harmadik Altmark feltételnek megfelelőnek kell tekinteni. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy mivel nem határozták meg egyértelműen a Saremarra rótt kötelezettségeket a megbízás teljes időszakára, lehetetlen kiszámítani az ezekből fakadó költségeket.

| (223) | Ezért a Bizottságnak azt a következtetést kell levonnia, hogy a harmadik Altmark-feltétel sem teljesül. |
| --- | --- |

(223)

Ezért a Bizottságnak azt a következtetést kell levonnia, hogy a harmadik Altmark-feltétel sem teljesül.

| (224) | mivel az első három Altmark-feltétel nem teljesült, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Saremarnak a 15/2012. sz. regionális törvény értelmében nyújtott ellentételezés gazdasági előnyt biztosít a Saremarnak. |
| --- | --- |

(224)

mivel az első három Altmark-feltétel nem teljesült, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Saremarnak a 15/2012. sz. regionális törvény értelmében nyújtott ellentételezés gazdasági előnyt biztosít a Saremarnak.

Következtetés

Következtetés

| (225) | A Saremarnak a 15/2012. sz. regionális törvény értelmében nyújtott ellentételezés gazdasági előnyt biztosít a kedvezményezettnek. |
| --- | --- |

(225)

A Saremarnak a 15/2012. sz. regionális törvény értelmében nyújtott ellentételezés gazdasági előnyt biztosít a kedvezményezettnek.

Promóciós tevékenységek

Promóciós tevékenységek

| (226) | A promóciós tevékenységek vonatkozásában a Bizottság először megjegyzi, hogy a Saremar hajóin használt logók és reklámok nem utaltak a tengeri szállítási szolgáltatások árának csökkenésére, hanem arra irányultak, hogy idegenforgalmi úti célként népszerűsítsék Szardíniát. Ezért az a kérdés, hogy a Saremar a piaci árat meghaladó díjazásban részesült-e ezekért a promóciós tevékenységekért. |
| --- | --- |

(226)

A promóciós tevékenységek vonatkozásában a Bizottság először megjegyzi, hogy a Saremar hajóin használt logók és reklámok nem utaltak a tengeri szállítási szolgáltatások árának csökkenésére, hanem arra irányultak, hogy idegenforgalmi úti célként népszerűsítsék Szardíniát. Ezért az a kérdés, hogy a Saremar a piaci árat meghaladó díjazásban részesült-e ezekért a promóciós tevékenységekért.

| (227) | A RAS azt állítja, hogy a Saremar által végzett promóciós tevékenységek ára a piaci áraknak megfelelően került megállapításra. A Bizottságnak feltehetően figyelembe kell vennie, hogy a Saremar 2011-ben és 2012-ben is folytatta ezeket a tevékenységeket. Ahogy fent említésre került, 2013 augusztusában a Bizottsághoz benyújtásra került egy tanulmány, amelyet egy RAS által felkért szakértő készített. Ez a tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy a Saremar által 2011-ben és 2012-ben folytatott promóciós tevékenységek piaci értéke 2 458 168 és 2 609 631 EUR között mozog, ezért a RAS által meghatározott, 2 479 000 EUR nagyságú összeg indokolt. |
| --- | --- |

(227)

A RAS azt állítja, hogy a Saremar által végzett promóciós tevékenységek ára a piaci áraknak megfelelően került megállapításra. A Bizottságnak feltehetően figyelembe kell vennie, hogy a Saremar 2011-ben és 2012-ben is folytatta ezeket a tevékenységeket. Ahogy fent említésre került, 2013 augusztusában a Bizottsághoz benyújtásra került egy tanulmány, amelyet egy RAS által felkért szakértő készített. Ez a tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy a Saremar által 2011-ben és 2012-ben folytatott promóciós tevékenységek piaci értéke 2 458 168 és 2 609 631 EUR között mozog, ezért a RAS által meghatározott, 2 479 000 EUR nagyságú összeg indokolt.

| (228) | A jelenlegi esetben nem került sor nyílt és feltétel nélküli közbeszerzési eljárás kiírására, és előzetes független szakértői értékelés sem készült a szolgáltatások odaítélésére vonatkozóan annak biztosítására, hogy az ár megfelelően tükrözze a szolgáltatások piaci értékét. Mivel az érintett tevékenységekkel kapcsolatban nem került sor közbeszerzési eljárás kiírására, nem feltételezhető, hogy a RAS által fizetett ár megfelel a piaci feltételeknek, következésképpen nem zárható ki annak lehetősége, hogy előnyhöz juttatta a Saremart. Maga a tény, hogy ezt az összeget eredetileg a kizárólag 2011-ben folytatott promóciós tevékenységek ellentételezésére biztosították, és a Saremar 2012-ben nem folytatott volna reklámtevékenységet, arra utal, hogy az árakat nem előzetes, megbízható költségbecslés alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(228)

A jelenlegi esetben nem került sor nyílt és feltétel nélküli közbeszerzési eljárás kiírására, és előzetes független szakértői értékelés sem készült a szolgáltatások odaítélésére vonatkozóan annak biztosítására, hogy az ár megfelelően tükrözze a szolgáltatások piaci értékét. Mivel az érintett tevékenységekkel kapcsolatban nem került sor közbeszerzési eljárás kiírására, nem feltételezhető, hogy a RAS által fizetett ár megfelel a piaci feltételeknek, következésképpen nem zárható ki annak lehetősége, hogy előnyhöz juttatta a Saremart. Maga a tény, hogy ezt az összeget eredetileg a kizárólag 2011-ben folytatott promóciós tevékenységek ellentételezésére biztosították, és a Saremar 2012-ben nem folytatott volna reklámtevékenységet, arra utal, hogy az árakat nem előzetes, megbízható költségbecslés alapján határozták meg.

előzetes

előzetes

| (229) | Ugyanakkor nem zárható ki, hogy ilyen esetekben más költségbecslési módszerek is alkalmazhatók, amennyiben biztosítják, hogy az ezek alapján a vevő által ténylegesen fizetett ár a lehető legjobban tükrözi a szolgáltatás piaci értékét (46). |
| --- | --- |

(229)

Ugyanakkor nem zárható ki, hogy ilyen esetekben más költségbecslési módszerek is alkalmazhatók, amennyiben biztosítják, hogy az ezek alapján a vevő által ténylegesen fizetett ár a lehető legjobban tükrözi a szolgáltatás piaci értékét (46).

46

| (230) | A RAS valójában készített olyan költségbecslési értékelést, amely szerint a szolgáltatások ára a piaci értéknek megfelelően került megállapításra. A Saremar által a RAS-nak nyújtott szolgáltatások piaci értékének kiszámításához a szakértő összevetette az olyan paraméterek alapján becsült négyzetméterenkénti átlagos hirdetési költségeket, mint az időtartam (bizonyos, a reklámkampány 2012. évi folytatásáért járó kedvezmények figyelembevételre kerültek), a reklám fajtája (belső vagy külső) és helyszíne (nagyobb városok, olyan területek, ahol a területre érkezők száma jelentős, mobilitással jellemzett területek). |
| --- | --- |

(230)

A RAS valójában készített olyan költségbecslési értékelést, amely szerint a szolgáltatások ára a piaci értéknek megfelelően került megállapításra. A Saremar által a RAS-nak nyújtott szolgáltatások piaci értékének kiszámításához a szakértő összevetette az olyan paraméterek alapján becsült négyzetméterenkénti átlagos hirdetési költségeket, mint az időtartam (bizonyos, a reklámkampány 2012. évi folytatásáért járó kedvezmények figyelembevételre kerültek), a reklám fajtája (belső vagy külső) és helyszíne (nagyobb városok, olyan területek, ahol a területre érkezők száma jelentős, mobilitással jellemzett területek).

| (231) | mivel a költségbecslés általánosan elfogadott költségbecslési követelmények alapján készült, amely ebben az esetben a hasonló szolgáltatásokat érintő tranzakciók elemzését jelenti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a költségbecslés megfelelően tükrözi az érintett szolgáltatások piaci értékét. |
| --- | --- |

(231)

mivel a költségbecslés általánosan elfogadott költségbecslési követelmények alapján készült, amely ebben az esetben a hasonló szolgáltatásokat érintő tranzakciók elemzését jelenti, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a költségbecslés megfelelően tükrözi az érintett szolgáltatások piaci értékét.

| (232) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem támaszkodhat a genovai bíróság által a polgári peres eljárás keretében megbízott szakértő jelentésére, amely szerint a promóciós tevékenységek ára túl magas volt, mert a jelentés nem végzett összehasonlítást, és nem tartalmazza hasonló reklámtevékenységek piaci értékét. Emellett semmi sem utal arra, hogy az érintett szakértő megfelelő tapasztalattal rendelkezik hasonló feladatok elvégzése terén. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem támaszkodhat a genovai bíróság által a polgári peres eljárás keretében megbízott szakértő jelentésére, amely szerint a promóciós tevékenységek ára túl magas volt, mert a jelentés nem végzett összehasonlítást, és nem tartalmazza hasonló reklámtevékenységek piaci értékét. Emellett semmi sem utal arra, hogy az érintett szakértő megfelelő tapasztalattal rendelkezik hasonló feladatok elvégzése terén.

| (233) | A Bizottság ennek alapján nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a RAS által a promóciós tevékenységekért fizetett összeg állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság ennek alapján nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a RAS által a promóciós tevékenységekért fizetett összeg állami támogatásnak minősül.

A 3 millió EUR összegű kölcsön és a komfortlevelek

A 3 millió EUR összegű kölcsön és a komfortlevelek

| (234) | A Bizottság a fenti (164) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy állami forrásokból nem történt kifizetés. A Saremar nevezetesen nem vette igénybe az eredetileg előirányzott 3 millió EUR nagyságú hitelkeretet az első komfortlevél lejárta előtt, és a RAS végül nem bocsátotta ki az 52/119. sz. határozattal jóváhagyott második komfortlevelet. |
| --- | --- |

(234)

A Bizottság a fenti (164) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy állami forrásokból nem történt kifizetés. A Saremar nevezetesen nem vette igénybe az eredetileg előirányzott 3 millió EUR nagyságú hitelkeretet az első komfortlevél lejárta előtt, és a RAS végül nem bocsátotta ki az 52/119. sz. határozattal jóváhagyott második komfortlevelet.

Feltőkésítés

Feltőkésítés

| (235) | A RAS azzal érvelt, hogy i. az intézkedés során nem új állami forrásokból, hanem csak a már a Saremar rendelkezésére álló pénzeszközökből történt kifizetés, ii. az intézkedést a nyereséggel kapcsolatos kilátások indokolták és az előre elkészített üzleti terven alapult, továbbá iii. az intézkedés arra irányult, hogy maximalizálja az értékesítésből származó bevételeket, és a korábbi anyavállalat, a Tirrenia pénzügyi helyzetéből fakadt. A RAS állítása szerint az intézkedés egyáltalán nem a Szardíniát és a szárazföldet összekötő két érintett útvonal Saremar által történő üzemeltetéséhez kapcsolódott, hanem az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az olasz állammal kötött, majd meghosszabbított eredeti megállapodás értelmében történő biztosításához. |
| --- | --- |

(235)

A RAS azzal érvelt, hogy i. az intézkedés során nem új állami forrásokból, hanem csak a már a Saremar rendelkezésére álló pénzeszközökből történt kifizetés, ii. az intézkedést a nyereséggel kapcsolatos kilátások indokolták és az előre elkészített üzleti terven alapult, továbbá iii. az intézkedés arra irányult, hogy maximalizálja az értékesítésből származó bevételeket, és a korábbi anyavállalat, a Tirrenia pénzügyi helyzetéből fakadt. A RAS állítása szerint az intézkedés egyáltalán nem a Szardíniát és a szárazföldet összekötő két érintett útvonal Saremar által történő üzemeltetéséhez kapcsolódott, hanem az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az olasz állammal kötött, majd meghosszabbított eredeti megállapodás értelmében történő biztosításához.

előre

| (236) | Annak megállapításához, hogy a feltőkésítés előnyhöz juttatta-e a Saremart, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy hasonló körülmények között egy piacgazdasági magánbefektető befektette volna-e ugyanazt az összegű tőkét (47), tekintettel különösen a befektetés idején elérhető információkra és az előrelátható fejleményekre (48). A piacgazdasági szereplő tesztet előzetesen kell alkalmazni, azaz meg kell határozni, hogy a befektetés idején egy piacgazdasági magánbefektető választott volna-e ekkora mértékű tőke-hozzájárulást. Egy piaci befektető megfelelően figyelembe venné a befektetéssel kapcsolatos kockázatokat, hogy a kockázatosabb befektetések esetében nagyobb nyereséget várjon el. Ha például bizonyos, például a tőke minimális nagyságával vagy a likviditással kapcsolatos szabályozási követelmények veszteségessé teszik a befektetést, a piacgazdasági befektető nem fektet be. |
| --- | --- |

(236)

Annak megállapításához, hogy a feltőkésítés előnyhöz juttatta-e a Saremart, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy hasonló körülmények között egy piacgazdasági magánbefektető befektette volna-e ugyanazt az összegű tőkét (47), tekintettel különösen a befektetés idején elérhető információkra és az előrelátható fejleményekre (48). A piacgazdasági szereplő tesztet előzetesen kell alkalmazni, azaz meg kell határozni, hogy a befektetés idején egy piacgazdasági magánbefektető választott volna-e ekkora mértékű tőke-hozzájárulást. Egy piaci befektető megfelelően figyelembe venné a befektetéssel kapcsolatos kockázatokat, hogy a kockázatosabb befektetések esetében nagyobb nyereséget várjon el. Ha például bizonyos, például a tőke minimális nagyságával vagy a likviditással kapcsolatos szabályozási követelmények veszteségessé teszik a befektetést, a piacgazdasági befektető nem fektet be.

47

48

előzetesen

| (237) | A Saremar feltőkésítéséről végül 2012. június 15-én született döntés, amikor a részvényesek közgyűlése úgy határozott, hogy 1 209 010,64 EUR-ról 6 099 961 EUR-ra növeli a Saremar tőkéjét, és ebből 824 309,69 EUR 2012. július 11-én befizetésre került. |
| --- | --- |

(237)

A Saremar feltőkésítéséről végül 2012. június 15-én született döntés, amikor a részvényesek közgyűlése úgy határozott, hogy 1 209 010,64 EUR-ról 6 099 961 EUR-ra növeli a Saremar tőkéjét, és ebből 824 309,69 EUR 2012. július 11-én befizetésre került.

| (238) | mivel a társaság pénzügyi helyzete ingatagnak tűnt, a Bizottság a 2012. évi határozatban azon az előzetes véleményen volt, hogy egy piacgazdasági befektető igényelte volna egy, a vállalkozás életképességének helyreállítását célzó terv végrehajtását, hogy a társaság részvényesei megfelelő nyereséghez jussanak. A vizsgálat során az érdekelt felek egyetértettek ezzel a véleménnyel. |
| --- | --- |

(238)

mivel a társaság pénzügyi helyzete ingatagnak tűnt, a Bizottság a 2012. évi határozatban azon az előzetes véleményen volt, hogy egy piacgazdasági befektető igényelte volna egy, a vállalkozás életképességének helyreállítását célzó terv végrehajtását, hogy a társaság részvényesei megfelelő nyereséghez jussanak. A vizsgálat során az érdekelt felek egyetértettek ezzel a véleménnyel.

| (239) | A RAS benyújtotta a Bizottságnak a Saremar 2010 júliusában jóváhagyott, 2011–2022. évi üzleti tervét. Az üzleti terv ebből a szempontból kulcsfontosságú, mert egy magánbefektető csak akkor injektálna friss tőkét egy olyan társaságba, amelynek tőkéje a törvényileg meghatározott szint alá csökkent, ha megfelelő nyereségre számít. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremarnak a 2011–2022 közötti időszakra vonatkozó üzleti terve nem reális feltételezéseken alapul, mert i. nem a társaság állami részvénytulajdonos általi feltőkésítéséről beszélt, hanem egy leendő magánbefektető és a RAS által a részleges privatizáció eredetileg 2010 novemberére tervezett befejezését követően egyenlő alapon (pari passu) végrehajtandó tőkeinjekcióról; az üzleti tervben 2010-re megfogalmazott tőkeinjekció célja, hogy biztosítsa két hajó vételárának egyharmadát, míg a maradék 70 %-ot egyrészt azáltal fedezik, hogy a Tirrenia visszafizet a Saremarnak egy 11,5 millió EUR összegű kölcsönt (lásd (89) preambulumbekezdés), másrészt különböző pénzügyi intézetek segítségével; ii. a társaság felvásárlójával aláírandó új közszolgáltatási szerződés 12 éves időtartamára vonatkozik, amelyet eredetileg 2010 végén terveztek aláírni. Ez a terv ezért csak olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a társaság részleges privatizációja után kerülnének végrehajtásra. Összefoglalva, a RAS által benyújtott üzleti terv hozzávetőlegesen két évvel megelőzi a Saremar feltőkésítésére vonatkozó kötelező érvényű határozatot. Közben jelentősen megváltozott a piaci helyzet: a Tirrenia ellen 2010 augusztusában rendkívüli közigazgatási eljárás indult, és a Bíróság fizetésképtelenné nyilvánította; a korábbi anyavállalatot ezután felvásárolta a CIN, amely 2012. július 18-án új megállapodást írt alá a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti útvonalakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségekről; a Saremar privatizációját pedig elhalasztották. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy magánbefektető az új piaci helyzet figyelembevétele érdekében aktualizálta volna az üzleti tervét, mielőtt a tőkeinjekció mellett dönt. |
| --- | --- |

(239)

A RAS benyújtotta a Bizottságnak a Saremar 2010 júliusában jóváhagyott, 2011–2022. évi üzleti tervét. Az üzleti terv ebből a szempontból kulcsfontosságú, mert egy magánbefektető csak akkor injektálna friss tőkét egy olyan társaságba, amelynek tőkéje a törvényileg meghatározott szint alá csökkent, ha megfelelő nyereségre számít. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremarnak a 2011–2022 közötti időszakra vonatkozó üzleti terve nem reális feltételezéseken alapul, mert i. nem a társaság állami részvénytulajdonos általi feltőkésítéséről beszélt, hanem egy leendő magánbefektető és a RAS által a részleges privatizáció eredetileg 2010 novemberére tervezett befejezését követően egyenlő alapon (pari passu) végrehajtandó tőkeinjekcióról; az üzleti tervben 2010-re megfogalmazott tőkeinjekció célja, hogy biztosítsa két hajó vételárának egyharmadát, míg a maradék 70 %-ot egyrészt azáltal fedezik, hogy a Tirrenia visszafizet a Saremarnak egy 11,5 millió EUR összegű kölcsönt (lásd (89) preambulumbekezdés), másrészt különböző pénzügyi intézetek segítségével; ii. a társaság felvásárlójával aláírandó új közszolgáltatási szerződés 12 éves időtartamára vonatkozik, amelyet eredetileg 2010 végén terveztek aláírni. Ez a terv ezért csak olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a társaság részleges privatizációja után kerülnének végrehajtásra. Összefoglalva, a RAS által benyújtott üzleti terv hozzávetőlegesen két évvel megelőzi a Saremar feltőkésítésére vonatkozó kötelező érvényű határozatot. Közben jelentősen megváltozott a piaci helyzet: a Tirrenia ellen 2010 augusztusában rendkívüli közigazgatási eljárás indult, és a Bíróság fizetésképtelenné nyilvánította; a korábbi anyavállalatot ezután felvásárolta a CIN, amely 2012. július 18-án új megállapodást írt alá a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti útvonalakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségekről; a Saremar privatizációját pedig elhalasztották. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy magánbefektető az új piaci helyzet figyelembevétele érdekében aktualizálta volna az üzleti tervét, mielőtt a tőkeinjekció mellett dönt.

pari passu

| (240) | A RAS és a Saremar is megerősítette, hogy a szabályozási követelményeknek való megfelelés érdekében állapodtak meg a tőkeinjekcióban, ami lehetővé tette, hogy a társaság folytassa az üzleti tevékenységét. Az ügy iratai között nem szerepel olyan dokumentum, amely szerint a RAS figyelembe vette a társaság nyereségességére vonatkozó kilátásokat a megváltozott piaci helyzetben, amikor 2012 júniusában úgy határozott, hogy tőkét injektál a Saremarba. |
| --- | --- |

(240)

A RAS és a Saremar is megerősítette, hogy a szabályozási követelményeknek való megfelelés érdekében állapodtak meg a tőkeinjekcióban, ami lehetővé tette, hogy a társaság folytassa az üzleti tevékenységét. Az ügy iratai között nem szerepel olyan dokumentum, amely szerint a RAS figyelembe vette a társaság nyereségességére vonatkozó kilátásokat a megváltozott piaci helyzetben, amikor 2012 júniusában úgy határozott, hogy tőkét injektál a Saremarba.

| (241) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkével kapcsolatos szabályozási követelményeknek való megfelelés nem szolgáltatott volna elégséges indokot egy piaci magánbefektető számára ahhoz, hogy további tőkét injektáljon egy társaságba. Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének [jelenleg az EUMSZ 107. és 108. cikkének] alkalmazásáról szóló bizottsági közleményben (49) (a továbbiakban: a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény) foglaltak szerint a befektetők számára gyakran jogszabály írja elő a további tőke-hozzájárulást olyan vállalatok számára, amelyek saját tőkéjét a folyamatos veszteségek egy előre meghatározott szint alá csökkentették. A tagállamok azon állításaira válaszul, hogy ezek a tőkeinjekciók nem tekinthetők támogatásnak, mivel csupán egy jogszabályi kötelezettség teljesítésére irányulnak, a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény előírja, hogy az ilyen helyzetbe kerülő magánbefektetőknek minden egyéb lehetőséget meg kell fontolniuk – beleértve a felszámolást és a leépítést (50) –, és ezek közül azt kell választaniuk, amelyik pénzügyi szempontból a legelőnyösebb. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkével kapcsolatos szabályozási követelményeknek való megfelelés nem szolgáltatott volna elégséges indokot egy piaci magánbefektető számára ahhoz, hogy további tőkét injektáljon egy társaságba. Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének [jelenleg az EUMSZ 107. és 108. cikkének] alkalmazásáról szóló bizottsági közleményben (49) (a továbbiakban: a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény) foglaltak szerint a befektetők számára gyakran jogszabály írja elő a további tőke-hozzájárulást olyan vállalatok számára, amelyek saját tőkéjét a folyamatos veszteségek egy előre meghatározott szint alá csökkentették. A tagállamok azon állításaira válaszul, hogy ezek a tőkeinjekciók nem tekinthetők támogatásnak, mivel csupán egy jogszabályi kötelezettség teljesítésére irányulnak, a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény előírja, hogy az ilyen helyzetbe kerülő magánbefektetőknek minden egyéb lehetőséget meg kell fontolniuk – beleértve a felszámolást és a leépítést (50) –, és ezek közül azt kell választaniuk, amelyik pénzügyi szempontból a legelőnyösebb.

49

a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény

50

| (242) | A piacgazdasági befektető elvének való megfelelés értékeléséhez a Bizottság csak olyan információkat vehet figyelembe, amelyek elérhetőek voltak a befektetésről szóló döntés meghozatalának időpontjában, ideértve az akkor észszerűen előrelátható fejleményeket. Az adott időpontban elérhető információk alapján úgy tűnik, hogy a társaság feltőkésítésére vonatkozó döntés nem olyan gazdasági értékeléseken alapul, amelyeket az adott körülmények között egy észszerű magánbefektető hasonló helyzetben készített volna a befektetést megelőzően annak érdekében, hogy meghatározza annak jövőbeli jövedelmezőségét. A Bizottság megjegyzi, hogy a feltőkésítésről szóló döntés meghozatala idején a társaság komoly pénzügyi nehézségekkel küzdött. Emellett, ahogy a RAS megfogalmazta, akkor még nem volt biztos, hogy az állam továbbra is támogatja-e a Szardíniát a kisebb szigetekkel és Korzikával összekötő útvonalak üzemeltetését. Továbbá akkor még nem döntöttek az ellentételezés mellett a Szardíniát a szárazfölddel összekötő útvonalak üzemeltetése során potenciálisan felmerülő hiány fedezésére (az ellentételezésre csak 2012 novemberében került sor). |
| --- | --- |

(242)

A piacgazdasági befektető elvének való megfelelés értékeléséhez a Bizottság csak olyan információkat vehet figyelembe, amelyek elérhetőek voltak a befektetésről szóló döntés meghozatalának időpontjában, ideértve az akkor észszerűen előrelátható fejleményeket. Az adott időpontban elérhető információk alapján úgy tűnik, hogy a társaság feltőkésítésére vonatkozó döntés nem olyan gazdasági értékeléseken alapul, amelyeket az adott körülmények között egy észszerű magánbefektető hasonló helyzetben készített volna a befektetést megelőzően annak érdekében, hogy meghatározza annak jövőbeli jövedelmezőségét. A Bizottság megjegyzi, hogy a feltőkésítésről szóló döntés meghozatala idején a társaság komoly pénzügyi nehézségekkel küzdött. Emellett, ahogy a RAS megfogalmazta, akkor még nem volt biztos, hogy az állam továbbra is támogatja-e a Szardíniát a kisebb szigetekkel és Korzikával összekötő útvonalak üzemeltetését. Továbbá akkor még nem döntöttek az ellentételezés mellett a Szardíniát a szárazfölddel összekötő útvonalak üzemeltetése során potenciálisan felmerülő hiány fedezésére (az ellentételezésre csak 2012 novemberében került sor).

| (243) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a RAS állítása, miszerint számos piaci befektető is injektált tőkét a Saremarral versenyző társaságokba, támogatva ezáltal a veszteséges üzemeltetésüket, nem releváns, mert minden befektetési döntést önmagában kell megítélni. Elképzelhető, hogy a befektetések idején teljes körű jövedelmezőségi előrejelzések álltak ezen magánbefektetők rendelkezésére. Továbbá elképzelhető, hogy az ilyen társaságok jobb pénzügyi helyzetben voltak a feltőkésítést megelőzően, ezért valószínűbb, hogy újra jövedelmezőek lettek volna. |
| --- | --- |

(243)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a RAS állítása, miszerint számos piaci befektető is injektált tőkét a Saremarral versenyző társaságokba, támogatva ezáltal a veszteséges üzemeltetésüket, nem releváns, mert minden befektetési döntést önmagában kell megítélni. Elképzelhető, hogy a befektetések idején teljes körű jövedelmezőségi előrejelzések álltak ezen magánbefektetők rendelkezésére. Továbbá elképzelhető, hogy az ilyen társaságok jobb pénzügyi helyzetben voltak a feltőkésítést megelőzően, ezért valószínűbb, hogy újra jövedelmezőek lettek volna.

| (244) | A Bizottságnak hasonlóképpen el kell utasítania a RAS-nak azt az állítását, hogy a társaság feltőkésítése egyáltalán nem függött össze a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalaknak a Saremar általi üzemeltetésével. Ahogy azt a RAS hangsúlyozta, az intézkedés arra irányult, hogy lehetővé tegyék a társaság további működését azáltal, hogy a tőkét, amely több mint egyharmadával csökkent, a törvényileg elfogadott szintre emelik. A Saremar feltőkésítése ezért szükségszerűen a vállalkozás valamennyi tevékenysége számára hasznos volt. |
| --- | --- |

(244)

A Bizottságnak hasonlóképpen el kell utasítania a RAS-nak azt az állítását, hogy a társaság feltőkésítése egyáltalán nem függött össze a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő útvonalaknak a Saremar általi üzemeltetésével. Ahogy azt a RAS hangsúlyozta, az intézkedés arra irányult, hogy lehetővé tegyék a társaság további működését azáltal, hogy a tőkét, amely több mint egyharmadával csökkent, a törvényileg elfogadott szintre emelik. A Saremar feltőkésítése ezért szükségszerűen a vállalkozás valamennyi tevékenysége számára hasznos volt.

| (245) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a társaság feltőkésítésére vonatkozó határozat nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének, és olyan előnyt biztosít a Saremarnak, amilyenhez a társaság a szokásos piaci körülmények között nem jutott volna. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a társaság feltőkésítésére vonatkozó határozat nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének, és olyan előnyt biztosít a Saremarnak, amilyenhez a társaság a szokásos piaci körülmények között nem jutott volna.

A kereskedelemre gyakorolt hatás és a verseny torzulása

A kereskedelemre gyakorolt hatás és a verseny torzulása

| (246) | Egy pénzügyi intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja vagy torzulással fenyegeti a versenyt. E két feltétel teljesülésének vizsgálata során a Bizottságnak nem kell megállapítania, hogy a támogatás ténylegesen befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és ténylegesen torzul a verseny, csak azt kell megvizsgálnia, hogy a támogatás befolyásolhatja-e a kereskedelmet és torzíthatja-e a versenyt (51). Amikor egy tagállam olyan támogatást nyújt, amely megerősíti egy vállalkozás helyzetét az Unión belüli kereskedelemben versenytársnak számító más vállalkozásokhoz képest, úgy kell tekinteni, hogy ez utóbbiakat befolyásolja a támogatás. |
| --- | --- |

(246)

Egy pénzügyi intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítja vagy torzulással fenyegeti a versenyt. E két feltétel teljesülésének vizsgálata során a Bizottságnak nem kell megállapítania, hogy a támogatás ténylegesen befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és ténylegesen torzul a verseny, csak azt kell megvizsgálnia, hogy a támogatás befolyásolhatja-e a kereskedelmet és torzíthatja-e a versenyt (51). Amikor egy tagállam olyan támogatást nyújt, amely megerősíti egy vállalkozás helyzetét az Unión belüli kereskedelemben versenytársnak számító más vállalkozásokhoz képest, úgy kell tekinteni, hogy ez utóbbiakat befolyásolja a támogatás.

51

| (247) | A jelenlegi esetben a kedvezményezett az Unióban tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó más vállalkozásokkal versenyben működik, különösen a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépése óta, amely liberalizálta a tengeri kabotázs piacát. Ezért a vizsgált intézkedés befolyásolhatja az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt a belső piacon. Ezt a megállapítást nem befolyásolja az a tény, hogy a Saremar piaci részesedése marginális maradt. |
| --- | --- |

(247)

A jelenlegi esetben a kedvezményezett az Unióban tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó más vállalkozásokkal versenyben működik, különösen a tengeri kabotázsról szóló rendelet hatálybalépése óta, amely liberalizálta a tengeri kabotázs piacát. Ezért a vizsgált intézkedés befolyásolhatja az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt a belső piacon. Ezt a megállapítást nem befolyásolja az a tény, hogy a Saremar piaci részesedése marginális maradt.

7.2.   A TÁMOGATÁS JOGOSSÁGA

A TÁMOGATÁS JOGOSSÁGA

| (248) | Az e határozat tárgyát képező valamennyi intézkedés már a Bizottság általi hivatalos jóváhagyás előtt hatályba lépett, így az olasz hatóságok nem tartották be az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott felfüggesztési kötelezettséget. |
| --- | --- |

(248)

Az e határozat tárgyát képező valamennyi intézkedés már a Bizottság általi hivatalos jóváhagyás előtt hatályba lépett, így az olasz hatóságok nem tartották be az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott felfüggesztési kötelezettséget.

7.3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (249) | mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a fenti intézkedések állami támogatásnak minősülnek, az összeegyeztethetőségük az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint a 106. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kivételek figyelembevételével értékelhető. |
| --- | --- |

(249)

mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a fenti intézkedések állami támogatásnak minősülnek, az összeegyeztethetőségük az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint a 106. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kivételek figyelembevételével értékelhető.

| (250) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a tagállamok hatáskörébe tartozik, hogy lehetséges okokat soroljanak fel az összeegyeztethetőség érdekében, illetve bizonyítsák, hogy teljesülnek az összeegyeztethetőség feltételei (52). A RAS úgy ítéli meg, hogy a vizsgált intézkedések egyike sem minősül állami támogatásnak, és a RAS csak a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két tengeri útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezésre, valamint a promóciós tevékenységekre kifizetett támogatásra vonatkozóan adott meg lehetséges indokokat az összeegyeztethetőség alátámasztására. |
| --- | --- |

(250)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a tagállamok hatáskörébe tartozik, hogy lehetséges okokat soroljanak fel az összeegyeztethetőség érdekében, illetve bizonyítsák, hogy teljesülnek az összeegyeztethetőség feltételei (52). A RAS úgy ítéli meg, hogy a vizsgált intézkedések egyike sem minősül állami támogatásnak, és a RAS csak a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két tengeri útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezésre, valamint a promóciós tevékenységekre kifizetett támogatásra vonatkozóan adott meg lehetséges indokokat az összeegyeztethetőség alátámasztására.

52

7.3.1.   A SZARDÍNIÁT A SZÁRAZFÖLDI OLASZORSZÁGGAL ÖSSZEKÖTŐ KÉT ÚTVONAL ÜZEMELTETÉSÉÉRT NYÚJTOTT ELLENTÉTELEZÉS

| (251) | 2012. január 31-én hatályba lépett az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló új intézkedéscsomag. Ettől a naptól kezdve a közszolgáltatási ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály kritériumai alapján kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(251)

2012. január 31-én hatályba lépett az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló új intézkedéscsomag. Ettől a naptól kezdve a közszolgáltatási ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály kritériumai alapján kell megvizsgálni.

| (252) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozathoz hasonlóan az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat is csak a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek megfelelő általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért a vállalkozásoknak közszolgáltatási ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásokra vonatkozik. A 2012. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy az olasz hatóságok, amikor közvetlenül a Saremart bízták meg a szolgáltatások üzemeltetésével, nem tartották be a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének a hajótulajdonosok megkülönböztetéstől mentes kezeléséről szóló (1) bekezdését. |
| --- | --- |

(252)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozathoz hasonlóan az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat is csak a tengeri kabotázsról szóló rendeletnek megfelelő általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért a vállalkozásoknak közszolgáltatási ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásokra vonatkozik. A 2012. évi határozatban a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy az olasz hatóságok, amikor közvetlenül a Saremart bízták meg a szolgáltatások üzemeltetésével, nem tartották be a tengeri kabotázsról szóló rendelet 4. cikkének a hajótulajdonosok megkülönböztetéstől mentes kezeléséről szóló (1) bekezdését.

| (253) | A RAS a hivatalos vizsgálati eljárás során azzal érvelt, hogy a Saremar a régió belső szolgáltatójának minősül. A RAS szerint az ítélkezési gyakorlatból (53) következik, hogy a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazása eleve kizárt, ha a hatóság által a szolgáltató felett gyakorolt ellenőrzés hasonló a hatóság által a saját hivatalai felett gyakorolt ellenőrzéshez, és a szolgáltató az ellenőrző hatósággal együtt végzi a tevékenysége lényegi részét. |
| --- | --- |

(253)

A RAS a hivatalos vizsgálati eljárás során azzal érvelt, hogy a Saremar a régió belső szolgáltatójának minősül. A RAS szerint az ítélkezési gyakorlatból (53) következik, hogy a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazása eleve kizárt, ha a hatóság által a szolgáltató felett gyakorolt ellenőrzés hasonló a hatóság által a saját hivatalai felett gyakorolt ellenőrzéshez, és a szolgáltató az ellenőrző hatósággal együtt végzi a tevékenysége lényegi részét.

53

| (254) | Úgy tűnik, hogy a Saremar valóban a RAS nevében jár el, megvalósítva a RAS tengeri szállításra és regionális fejlesztésre vonatkozó politikáit, ugyanakkor nem egyértelmű, hogy ez a körülmény indokolhatja-e az ellentételezés közvetlen és kizárólagos odaítélését a Saremarnak. A Bizottságnak mindenesetre nem kell határozatot hoznia erről az ügy vonatkozásában, mivel a támogatási intézkedés nem felel meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozatnak. |
| --- | --- |

(254)

Úgy tűnik, hogy a Saremar valóban a RAS nevében jár el, megvalósítva a RAS tengeri szállításra és regionális fejlesztésre vonatkozó politikáit, ugyanakkor nem egyértelmű, hogy ez a körülmény indokolhatja-e az ellentételezés közvetlen és kizárólagos odaítélését a Saremarnak. A Bizottságnak mindenesetre nem kell határozatot hoznia erről az ügy vonatkozásában, mivel a támogatási intézkedés nem felel meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozatnak.

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat alkalmazhatósága

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat alkalmazhatósága

| (255) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat csak valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó, közszolgáltatási ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozik. A (180)–(218) preambulumbekezdésben kifejtett okok alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a RAS nem bizonyította a vonatkozó jogi előírásoknak megfelelően a közszolgáltatásnak az érintett útvonalakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségeket indokoló valódi szükségességét, ahogy azt sem, hogy ezek a kötelezettségek megfelelő pontossággal lettek meghatározva. Következésképpen a Saremarnak a két útvonal üzemeltetéséért nyújtott támogatás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat értelmében nem összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(255)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat csak valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó, közszolgáltatási ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozik. A (180)–(218) preambulumbekezdésben kifejtett okok alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a RAS nem bizonyította a vonatkozó jogi előírásoknak megfelelően a közszolgáltatásnak az érintett útvonalakra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségeket indokoló valódi szükségességét, ahogy azt sem, hogy ezek a kötelezettségek megfelelő pontossággal lettek meghatározva. Következésképpen a Saremarnak a két útvonal üzemeltetéséért nyújtott támogatás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat értelmében nem összeegyeztethető.

| (256) | Mindenesetre ahhoz, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat értelmében összeegyeztethetőnek minősüljön és mentesüljön az értesítési kötelezettség alól, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások ellátására vonatkozó megbízásnak egy vagy több megbízási aktussal kell történnie, amely tartalmazza az alábbiakat:






  a) | a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama; |
| --- | --- | --- |

(256)

Mindenesetre ahhoz, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat értelmében összeegyeztethetőnek minősüljön és mentesüljön az értesítési kötelezettség alól, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások ellátására vonatkozó megbízásnak egy vagy több megbízási aktussal kell történnie, amely tartalmazza az alábbiakat:

a)

a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama;

| b) | az érintett vállalkozás és adott esetben az érintett terület; |
| --- | --- |

b)

az érintett vállalkozás és adott esetben az érintett terület;

| c) | a vállalkozásra ruházott kizárólagos vagy különleges jogok jellege; |
| --- | --- |

c)

a vállalkozásra ruházott kizárólagos vagy különleges jogok jellege;

| d) | az ellentételezési mechanizmus leírása és az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; |
| --- | --- |

d)

az ellentételezési mechanizmus leírása és az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei;

| e) | a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére hozott intézkedések; |
| --- | --- |

e)

a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére hozott intézkedések;

| f) | utalás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozatra. |
| --- | --- |

f)

utalás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozatra.

| (257) | Nyilvánvaló, hogy a megbízási aktusok ebben az esetben nem felelnek meg a fenti d), e) és f) pontban meghatározott követelményeknek. Ezért az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat alapján a kérdéses állami támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(257)

Nyilvánvaló, hogy a megbízási aktusok ebben az esetben nem felelnek meg a fenti d), e) és f) pontban meghatározott követelményeknek. Ezért az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat alapján a kérdéses állami támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek.

| (258) | A RAS szerint az intézkedés főbb elemei már az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló új intézkedéscsomag hatálybalépését megelőzően meghatározásra kerültek, ezért nem az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat, hanem a 2005. évi határozat alkalmazandó az összeférhetőség értékelésére. Ugyanakkor ebben az esetben csak 2012 augusztusában, a 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvénnyel született határozat az ellentételezésről, így ez nem előzi meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat hatálybalépését. A RAS érvelése ezért tarthatatlan. |
| --- | --- |

(258)

A RAS szerint az intézkedés főbb elemei már az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló új intézkedéscsomag hatálybalépését megelőzően meghatározásra kerültek, ezért nem az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat, hanem a 2005. évi határozat alkalmazandó az összeférhetőség értékelésére. Ugyanakkor ebben az esetben csak 2012 augusztusában, a 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvénnyel született határozat az ellentételezésről, így ez nem előzi meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat hatálybalépését. A RAS érvelése ezért tarthatatlan.

| (259) | Összefoglalva, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat alapján a Saremarnak nyújtott állami támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek, és nem mentesül az értesítési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(259)

Összefoglalva, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat alapján a Saremarnak nyújtott állami támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek, és nem mentesül az értesítési kötelezettség alól.

| (260) | Mindenesetre a két érintett útvonal üzemeltetésével kapcsolatos ellentételezésre, valamint a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére vonatkozó rendelkezések hiányában a kérdéses ellentételezés az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat alapján sem tekinthető összeegyeztethetőnek, és nem mentesül az értesítési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(260)

Mindenesetre a két érintett útvonal üzemeltetésével kapcsolatos ellentételezésre, valamint a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére vonatkozó rendelkezések hiányában a kérdéses ellentételezés az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2005. évi határozat alapján sem tekinthető összeegyeztethetőnek, és nem mentesül az értesítési kötelezettség alól.

A megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a Saremar nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

A megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a Saremar nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (261) | Az alábbiakban részletezett okok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremar a kérdéses ellentételezés megítélése idején a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. |
| --- | --- |

(261)

Az alábbiakban részletezett okok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremar a kérdéses ellentételezés megítélése idején a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt.

| (262) | A megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 9. pontja alapján egy vállalkozás akkor tekintendő nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha az képtelen – saját erőforrásai felhasználásával vagy a szükséges forrásoknak a részvényeseitől vagy a piacról történő előteremtésével – talpra állni, és ha a hatóságok beavatkozása nélkül szinte bizonyos, hogy fel kell hagynia a tevékenységével. A megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. pontja értelmében egy vállalkozás akkor tekintendő nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha:






  a) | korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el; |
| --- | --- | --- |

(262)

A megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 9. pontja alapján egy vállalkozás akkor tekintendő nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha az képtelen – saját erőforrásai felhasználásával vagy a szükséges forrásoknak a részvényeseitől vagy a piacról történő előteremtésével – talpra állni, és ha a hatóságok beavatkozása nélkül szinte bizonyos, hogy fel kell hagynia a tevékenységével. A megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. pontja értelmében egy vállalkozás akkor tekintendő nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha:

a)

korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el;

| b) | olyan társaság esetén, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozása tekintetében, a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el; |
| --- | --- |

b)

olyan társaság esetén, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozása tekintetében, a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el;

| c) | a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak. |
| --- | --- |

c)

a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.

| (263) | Az iránymutatás 11. pontja meghatározza, hogy egy vállalat még a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető, és felsorolja az ilyen helyzet néhány szokásos jelét, mint például a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló pénzforgalom, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték. |
| --- | --- |

(263)

Az iránymutatás 11. pontja meghatározza, hogy egy vállalat még a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető, és felsorolja az ilyen helyzet néhány szokásos jelét, mint például a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló pénzforgalom, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték.

| (264) | A Saremar 2010-ben 5 253 530 EUR veszteséget könyvelt el. 2011-ben 2 523 439 EUR nyereséggel zárt, de ez nem volt elegendő a 2010. évi veszteség fedezésére, amely kétszerese volt a 2011. évi többletnek. A 2010. évi veszteséget átvitték 2012-re, és azáltal fedezték, hogy 6 099 961 EUR-ról 1 209 010,64 EUR-ra csökkentették a társaság tőkéjét. Így a Saremar 2011-ben elvesztette a tőkéje több mint 80 %-át, és a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. pontja értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(264)

A Saremar 2010-ben 5 253 530 EUR veszteséget könyvelt el. 2011-ben 2 523 439 EUR nyereséggel zárt, de ez nem volt elegendő a 2010. évi veszteség fedezésére, amely kétszerese volt a 2011. évi többletnek. A 2010. évi veszteséget átvitték 2012-re, és azáltal fedezték, hogy 6 099 961 EUR-ról 1 209 010,64 EUR-ra csökkentették a társaság tőkéjét. Így a Saremar 2011-ben elvesztette a tőkéje több mint 80 %-át, és a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 10. pontja értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekintendő.

| (265) | A Saremar 2012. évi mérlege (54) alapján a vállalat 2012-ben 1,7 millió EUR veszteséggel zárt. Ahogy a (157) preambulumbekezdés említi, a Bizottság megjegyzi, hogy 2012-ben a Saremar is kritikusnak ítélte a saját pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(265)

A Saremar 2012. évi mérlege (54) alapján a vállalat 2012-ben 1,7 millió EUR veszteséggel zárt. Ahogy a (157) preambulumbekezdés említi, a Bizottság megjegyzi, hogy 2012-ben a Saremar is kritikusnak ítélte a saját pénzügyi helyzetét.

54

| (266) | Ezt tükrözi a RAS által 2012. október 15-én elfogadott 41/23. sz. határozat. A határozat megemlítette, hogy egy, a Saremar elnöke által 2012. október 4-én benyújtott megjegyzés szerint, amelyben a Saremar elnöke többek között arról tájékoztatta a RAS-t, hogy ha nem lépnek azonnal hatályba a társaságnak nyújtandó 10 millió EUR összegű támogatásról szóló, 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény rendelkezései, a társaság eladósodottsága megkérdőjelezi a tevékenysége folytatását, ami jelentős hatást gyakorolna a közszolgáltatásra és a társaság tervezett privatizációjára egyaránt (55). |
| --- | --- |

(266)

Ezt tükrözi a RAS által 2012. október 15-én elfogadott 41/23. sz. határozat. A határozat megemlítette, hogy egy, a Saremar elnöke által 2012. október 4-én benyújtott megjegyzés szerint, amelyben a Saremar elnöke többek között arról tájékoztatta a RAS-t, hogy ha nem lépnek azonnal hatályba a társaságnak nyújtandó 10 millió EUR összegű támogatásról szóló, 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény rendelkezései, a társaság eladósodottsága megkérdőjelezi a tevékenysége folytatását, ami jelentős hatást gyakorolna a közszolgáltatásra és a társaság tervezett privatizációjára egyaránt (55).

többek között

55

| (267) | A folyamatos veszteségek, a likviditási problémák és a Saremar saját elemzése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 11. pontja értelmében is nehéz helyzetben lévő vállalatnak kell tekinteni a társaságot. |
| --- | --- |

(267)

A folyamatos veszteségek, a likviditási problémák és a Saremar saját elemzése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 11. pontja értelmében is nehéz helyzetben lévő vállalatnak kell tekinteni a társaságot.

| (268) | A jelenlegi vizsgálat tárgyát képező ellentételezés 2012. novemberi/decemberi odaítélése 2012-ben enyhítette a Saremar pénzügyi gondjait. Ha a Saremar nem kapja meg ezt az összeget, 2012-ben 13 millió EUR veszteséget könyvelt volna el. |
| --- | --- |

(268)

A jelenlegi vizsgálat tárgyát képező ellentételezés 2012. novemberi/decemberi odaítélése 2012-ben enyhítette a Saremar pénzügyi gondjait. Ha a Saremar nem kapja meg ezt az összeget, 2012-ben 13 millió EUR veszteséget könyvelt volna el.

| (269) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 9. pontja szerint a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott ellentételezést a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően kell értékelni. Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat feltételei nem teljesültek, a nehéz helyzetben lévő Saremarnak a két érintett útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezést a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében kell értékelni annak megállapításához, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(269)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 9. pontja szerint a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott ellentételezést a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően kell értékelni. Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi határozat feltételei nem teljesültek, a nehéz helyzetben lévő Saremarnak a két érintett útvonal üzemeltetéséért nyújtott ellentételezést a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében kell értékelni annak megállapításához, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése szerint.

| (270) | mivel a társaság az elmúlt tíz évben nem kapott megmentéshez vagy szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatást, a Bizottság úgy találja, hogy megfelel a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 72. és későbbi pontjaiban megfogalmazott „először és utoljára” elvnek. |
| --- | --- |

(270)

mivel a társaság az elmúlt tíz évben nem kapott megmentéshez vagy szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatást, a Bizottság úgy találja, hogy megfelel a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 72. és későbbi pontjaiban megfogalmazott „először és utoljára” elvnek.

először és utoljára

| (271) | Ugyanakkor a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás valamennyi feltételének teljesülnie kell ahhoz, hogy egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön. |
| --- | --- |

(271)

Ugyanakkor a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás valamennyi feltételének teljesülnie kell ahhoz, hogy egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön.

| (272) | Először is a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 13. pontja értelmében egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó vállalat rendszerint nem jogosult szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve, ha a vállalat igazoltan saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. Az anyavállalattól, a Tirreniától való elszakadást követően a Saremar teljes egészében a RAS tulajdonában áll, ezért nem tartozik egyetlen csoporthoz sem. |
| --- | --- |

(272)

Először is a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 13. pontja értelmében egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó vállalat rendszerint nem jogosult szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve, ha a vállalat igazoltan saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. Az anyavállalattól, a Tirreniától való elszakadást követően a Saremar teljes egészében a RAS tulajdonában áll, ezért nem tartozik egyetlen csoporthoz sem.

| (273) | Másodszor, ahhoz, hogy egy intézkedés a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 34–37. pontja értelmében összeegyeztethetőnek minősüljön, a szerkezetátalakítási tervnek részletesen elemeznie kell a nehézségekhez vezető problémákat, és meg kell határoznia, milyen módon kívánja észszerű időkereten belül helyreállítani a vállalat hosszú távú életképességét és jó működését. Ezt a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján kell megtenni, forgatókönyveket készítve a helyzet legkedvezőbb, illetve legkedvezőtlenebb alakulására, valamint egy köztes állapotra vonatkozó feltételezések alapján, és feltüntetve a vállalkozás erős, illetve gyenge vonásait. A kellően részletes tervet, beleértve egy piacfelmérést is, be kell nyújtani a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(273)

Másodszor, ahhoz, hogy egy intézkedés a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 34–37. pontja értelmében összeegyeztethetőnek minősüljön, a szerkezetátalakítási tervnek részletesen elemeznie kell a nehézségekhez vezető problémákat, és meg kell határoznia, milyen módon kívánja észszerű időkereten belül helyreállítani a vállalat hosszú távú életképességét és jó működését. Ezt a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján kell megtenni, forgatókönyveket készítve a helyzet legkedvezőbb, illetve legkedvezőtlenebb alakulására, valamint egy köztes állapotra vonatkozó feltételezések alapján, és feltüntetve a vállalkozás erős, illetve gyenge vonásait. A kellően részletes tervet, beleértve egy piacfelmérést is, be kell nyújtani a Bizottságnak.

| (274) | A Bizottsághoz ilyen terv nem került benyújtásra. Igaz, hogy a RAS benyújtotta a Saremar 2011–2022 közötti időszakra vonatkozó üzleti tervét, de az nem felel meg a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás követelményeinek. |
| --- | --- |

(274)

A Bizottsághoz ilyen terv nem került benyújtásra. Igaz, hogy a RAS benyújtotta a Saremar 2011–2022 közötti időszakra vonatkozó üzleti tervét, de az nem felel meg a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás követelményeinek.

| (275) | Ebben az esetben a Saremar üzleti terve 2010 júliusában került jóváhagyásra, mielőtt a RAS megítélte volna az ellentételezést, és nem azon az elképzelésen alapult, hogy ilyen intézkedést fogadnak majd el a Saremar javára. A terv azon a feltételezésen alapult, hogy a társaságot 2010 novemberére részben privatizálják (a RAS eredetileg úgy tervezte, hogy a részvényei 49 %-ától válik meg), és a vásárló által 2010 végén aláírandó új közszolgáltatási szerződés tizenkét éves időtartamát fedte le. A terv nem részletezi azokat a körülményeket, amelyek a társaság nehéz helyzetéhez vezettek, és a hosszú távú életképesség helyreállításának módját sem ismerteti, továbbá nem tesz említést a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti két útvonalnak a Saremar általi üzemeltetéséről. |
| --- | --- |

(275)

Ebben az esetben a Saremar üzleti terve 2010 júliusában került jóváhagyásra, mielőtt a RAS megítélte volna az ellentételezést, és nem azon az elképzelésen alapult, hogy ilyen intézkedést fogadnak majd el a Saremar javára. A terv azon a feltételezésen alapult, hogy a társaságot 2010 novemberére részben privatizálják (a RAS eredetileg úgy tervezte, hogy a részvényei 49 %-ától válik meg), és a vásárló által 2010 végén aláírandó új közszolgáltatási szerződés tizenkét éves időtartamát fedte le. A terv nem részletezi azokat a körülményeket, amelyek a társaság nehéz helyzetéhez vezettek, és a hosszú távú életképesség helyreállításának módját sem ismerteti, továbbá nem tesz említést a Szardínia és a szárazföldi Olaszország közötti két útvonalnak a Saremar általi üzemeltetéséről.

| (276) | Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedésnek nem volt feltétele a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás követelményeinek megfelelő üzleti terv végrehajtása, ami elegendő az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének kizárásához. |
| --- | --- |

(276)

Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedésnek nem volt feltétele a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás követelményeinek megfelelő üzleti terv végrehajtása, ami elegendő az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének kizárásához.

| (277) | Harmadszor, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentésre kerüljenek az állami támogatásnak a kereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatásai. A támogatás nem torzíthatja indokolatlanul a versenyt. Ez általában azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén korlátozásra kerül a társaság piaci jelenléte. A kompenzációs intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival és különösen a vállalkozás méretével és relatív piaci jelentőségével. A kompenzációs intézkedések mértékét eseti elbírálás alapján kell megállapítani, tekintettel a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítására irányuló célkitűzésre. A megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 7. pontja alapján továbbá a Bizottság a versenyben résztvevőkre gyakorolt hatás minimalizálásához kompenzációs intézkedéseket követel. A RAS nem javasolt kompenzációs intézkedéseket a támogatásnyújtás által okozott lehetséges versenytorzulás kompenzálására. |
| --- | --- |

(277)

Harmadszor, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentésre kerüljenek az állami támogatásnak a kereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatásai. A támogatás nem torzíthatja indokolatlanul a versenyt. Ez általában azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén korlátozásra kerül a társaság piaci jelenléte. A kompenzációs intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival és különösen a vállalkozás méretével és relatív piaci jelentőségével. A kompenzációs intézkedések mértékét eseti elbírálás alapján kell megállapítani, tekintettel a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítására irányuló célkitűzésre. A megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 7. pontja alapján továbbá a Bizottság a versenyben résztvevőkre gyakorolt hatás minimalizálásához kompenzációs intézkedéseket követel. A RAS nem javasolt kompenzációs intézkedéseket a támogatásnyújtás által okozott lehetséges versenytorzulás kompenzálására.

| (278) | Negyedszer, a támogatást a szerkezetátalakításhoz szükséges lehető legkisebb összegre kell korlátozni. A kedvezményezettnek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulnia a saját forrásaiból, ideértve olyan eszközei eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, vagy külső finanszírozásból piaci feltételek mellett. E hozzájárulásnak, kizárva minden jövőbeni nyereséget, mint például a pénzforgalom, ténylegesnek, vagyis valósnak kell lennie, továbbá az ilyen hozzájárulás jelzi, hogy a piacok hisznek a vállalkozás életképessége visszaállításának lehetőségében. |
| --- | --- |

(278)

Negyedszer, a támogatást a szerkezetátalakításhoz szükséges lehető legkisebb összegre kell korlátozni. A kedvezményezettnek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulnia a saját forrásaiból, ideértve olyan eszközei eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, vagy külső finanszírozásból piaci feltételek mellett. E hozzájárulásnak, kizárva minden jövőbeni nyereséget, mint például a pénzforgalom, ténylegesnek, vagyis valósnak kell lennie, továbbá az ilyen hozzájárulás jelzi, hogy a piacok hisznek a vállalkozás életképessége visszaállításának lehetőségében.

| (279) | Ebben az esetben nem terveztek saját hozzájárulást. |
| --- | --- |

(279)

Ebben az esetben nem terveztek saját hozzájárulást.

| (280) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Saremarnak a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két érintett útvonal 2011. és 2012. évi üzemeltetése során keletkezett hiány fedezésére biztosított támogatás a nehéz helyzetben lévő Saremar számára nyújtott összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Saremarnak a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő két érintett útvonal 2011. és 2012. évi üzemeltetése során keletkezett hiány fedezésére biztosított támogatás a nehéz helyzetben lévő Saremar számára nyújtott összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

| (281) | A teljesség kedvéért a Bizottság azt is ellenőrizte, hogy a kérdéses támogatás összeegyeztethető lett volna-e az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabállyal, ha a támogatásnyújtás időpontjában a Saremar nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás lett volna. |
| --- | --- |

(281)

A teljesség kedvéért a Bizottság azt is ellenőrizte, hogy a kérdéses támogatás összeegyeztethető lett volna-e az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabállyal, ha a támogatásnyújtás időpontjában a Saremar nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás lett volna.

Valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatás a Szerződés 106. cikkének megfelelően

Valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatás a Szerződés 106. cikkének megfelelően

| (282) | Ahogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 56. bekezdésében szerepel, a tagállamok jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíthető szolgáltatások jellegét illetően. A Bizottság feladata annak biztosítása, hogy ez a mérlegelési jogkör nyilvánvaló hibák nélkül kerüljön alkalmazásra az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározása során.. |
| --- | --- |

(282)

Ahogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 56. bekezdésében szerepel, a tagállamok jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíthető szolgáltatások jellegét illetően. A Bizottság feladata annak biztosítása, hogy ez a mérlegelési jogkör nyilvánvaló hibák nélkül kerüljön alkalmazásra az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározása során..

| (283) | A (188)–(210) preambulumbekezdésben kifejtett okok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben nem teljesült ez a feltétel. |
| --- | --- |

(283)

A (188)–(210) preambulumbekezdésben kifejtett okok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben nem teljesült ez a feltétel.

A közszolgáltatási kötelezettségeket és az ellentételezés kiszámításának módszereit meghatározó megbízási aktus szükségessége

A közszolgáltatási kötelezettségeket és az ellentételezés kiszámításának módszereit meghatározó megbízási aktus szükségessége

| (284) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 2.3. szakaszával összhangban az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalma az EUMSZ 106. cikke értelmében azt jelenti, hogy az adott vállalkozás egy vagy több hivatalos aktussal kapott megbízást az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával. |
| --- | --- |

(284)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 2.3. szakaszával összhangban az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalma az EUMSZ 106. cikke értelmében azt jelenti, hogy az adott vállalkozás egy vagy több hivatalos aktussal kapott megbízást az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával.

| (285) | Ezek az aktusok különösen a következőket határozzák meg:






  a) | a közszolgáltatási kötelezettség pontos természete és időtartama; |
| --- | --- | --- |

(285)

Ezek az aktusok különösen a következőket határozzák meg:

a)

a közszolgáltatási kötelezettség pontos természete és időtartama;

| b) | az érintett vállalkozás és terület; |
| --- | --- |

b)

az érintett vállalkozás és terület;

| c) | a Saremarnak biztosított kizárólagos jogok természete; |
| --- | --- |

c)

a Saremarnak biztosított kizárólagos jogok természete;

| d) | az ellentételezési mechanizmus leírása és az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; |
| --- | --- |

d)

az ellentételezési mechanizmus leírása és az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei;

| e) | a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére hozott intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére hozott intézkedések.

| (286) | A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az esetben a megbízási aktusok nem említik a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért a Saremarnak nyújtandó ellentételezést, ezért nem felelnek meg a fenti d) és e) pontban megfogalmazott követelményeknek. |
| --- | --- |

(286)

A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az esetben a megbízási aktusok nem említik a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért a Saremarnak nyújtandó ellentételezést, ezért nem felelnek meg a fenti d) és e) pontban megfogalmazott követelményeknek.

A megbízás időtartama

A megbízás időtartama

| (287) | Ahogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 2.4. szakasza kimondja, „A megbízási időtartam hosszát objektív kritériumokkal, például a nem átruházható befektetett eszközök amortizációjával kell alátámasztani. A megbízás időtartama elvileg nem haladhatja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges legfontosabb eszközök leírásához szükséges időt.” |
| --- | --- |

(287)

Ahogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 2.4. szakasza kimondja, „A megbízási időtartam hosszát objektív kritériumokkal, például a nem átruházható befektetett eszközök amortizációjával kell alátámasztani. A megbízás időtartama elvileg nem haladhatja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges legfontosabb eszközök leírásához szükséges időt.”

| (288) | mivel ebben az esetben a szolgáltatások üzemeltetésének időtartama 2011-re és 2012-re korlátozódik, ez a feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(288)

mivel ebben az esetben a szolgáltatások üzemeltetésének időtartama 2011-re és 2012-re korlátozódik, ez a feltétel teljesül.

Az ellentételezés összege

Az ellentételezés összege

| (289) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 21. bekezdése értelmében „[...] Az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség – és ezzel együtt az észszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget.” A támogatási intézkedés akkor tekinthető szükségesnek, ha az összegét és a formáját tekintve szükség van rá a közérdekű célkitűzés megvalósulásához. A támogatásnak a célkitűzés megvalósításához szükséges legkisebb összegnek kell lennie, és a nehézségek megszüntetéséhez leginkább megfelelő formájúnak kell lennie. Ezért ebben az esetben számszerűen meg kell határozni a megbízási aktusok által a Saremarra ruházott közszolgáltatási kötelezettségek többletköltségeit, és össze kell hasonlítani őket a RAS által nyújtott gazdasági előnyökkel. |
| --- | --- |

(289)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 21. bekezdése értelmében „[...] Az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség – és ezzel együtt az észszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget.” A támogatási intézkedés akkor tekinthető szükségesnek, ha az összegét és a formáját tekintve szükség van rá a közérdekű célkitűzés megvalósulásához. A támogatásnak a célkitűzés megvalósításához szükséges legkisebb összegnek kell lennie, és a nehézségek megszüntetéséhez leginkább megfelelő formájúnak kell lennie. Ezért ebben az esetben számszerűen meg kell határozni a megbízási aktusok által a Saremarra ruházott közszolgáltatási kötelezettségek többletköltségeit, és össze kell hasonlítani őket a RAS által nyújtott gazdasági előnyökkel.

| (290) | A Saremarnak nyújtott közszolgáltatási ellentételezés összege 10 millió EUR. A RAS azt állította, hogy az érintett időszakban a szolgáltatások teljesítése során felmerült többletköltségek megfeleltek a Saremarnak nyújtott pénzügyi támogatásnak, az észszerű nyereség figyelembevétele nélkül. A vizsgálat szerint a Saremar az érintett útvonalakon 2011-ben 214 000 EUR, 2012-ben pedig 13 440 220 EUR veszteséget könyvelt el. |
| --- | --- |

(290)

A Saremarnak nyújtott közszolgáltatási ellentételezés összege 10 millió EUR. A RAS azt állította, hogy az érintett időszakban a szolgáltatások teljesítése során felmerült többletköltségek megfeleltek a Saremarnak nyújtott pénzügyi támogatásnak, az észszerű nyereség figyelembevétele nélkül. A vizsgálat szerint a Saremar az érintett útvonalakon 2011-ben 214 000 EUR, 2012-ben pedig 13 440 220 EUR veszteséget könyvelt el.

| (291) | Ezen eredmények alapján úgy tűnik, hogy a RAS által nyújtott ellentételezés nem haladja meg a szolgáltatások üzemeltetése során keletkezett hiány összegét. Ugyanakkor, ahogy az a harmadik Altmark-feltétel vonatkozásában már korábban megállapításra került, valamint a fent részletezett okok miatt, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremar nem volt jogosult ellentételezésre a két útvonal üzemeltetése során felmerült költségek vonatkozásában, és az ellentételezés nem tükrözött egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(291)

Ezen eredmények alapján úgy tűnik, hogy a RAS által nyújtott ellentételezés nem haladja meg a szolgáltatások üzemeltetése során keletkezett hiány összegét. Ugyanakkor, ahogy az a harmadik Altmark-feltétel vonatkozásában már korábban megállapításra került, valamint a fent részletezett okok miatt, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Saremar nem volt jogosult ellentételezésre a két útvonal üzemeltetése során felmerült költségek vonatkozásában, és az ellentételezés nem tükrözött egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket.

| (292) | Végül mivel a támogatást az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló új keretszabály hatálybalépését követően nyújtották, az összeegyeztethetőségét az alábbi feltételek vonatkozásában is meg kell vizsgálni:






  a) | 14. bekezdés: a közszolgáltatás iránti igények kellő mérlegelése, a szolgáltató egy bizonyos általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával való megbízásakor; |
| --- | --- | --- |

(292)

Végül mivel a támogatást az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló új keretszabály hatálybalépését követően nyújtották, az összeegyeztethetőségét az alábbi feltételek vonatkozásában is meg kell vizsgálni:

a)

14. bekezdés: a közszolgáltatás iránti igények kellő mérlegelése, a szolgáltató egy bizonyos általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával való megbízásakor;

| b) | 19. bekezdés: az uniós közbeszerzési szabályoknak való megfelelés az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával való megbízáskor; |
| --- | --- |

b)

19. bekezdés: az uniós közbeszerzési szabályoknak való megfelelés az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával való megbízáskor;

| c) | 20. bekezdés: a megkülönböztetés tilalma; |
| --- | --- |

c)

20. bekezdés: a megkülönböztetés tilalma;

| d) | 24. bekezdés (és későbbi bekezdések): a nettó elkerülhető költség módszerének alkalmazása a nettó költség kiszámítására; |
| --- | --- |

d)

24. bekezdés (és későbbi bekezdések): a nettó elkerülhető költség módszerének alkalmazása a nettó költség kiszámítására;

| e) | 39. bekezdés (és későbbi bekezdések): hatékonysági ösztönzők; |
| --- | --- |

e)

39. bekezdés (és későbbi bekezdések): hatékonysági ösztönzők;

| f) | 60. bekezdés: átláthatóság. |
| --- | --- |

f)

60. bekezdés: átláthatóság.

| (293) | A RAS nem tartott nyilvános konzultációt, és nem is tette előzetesen közzé a közszolgáltatási kötelezettségekkel kapcsolatos szükséges információkat és az ellátásukért nyújtott ellentételezés összegét. Ahogy fent már részletezésre került, eredetileg nem is terveztek ellentételezést, mert kereskedelmi szempontból életképesnek ítélték a szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(293)

A RAS nem tartott nyilvános konzultációt, és nem is tette előzetesen közzé a közszolgáltatási kötelezettségekkel kapcsolatos szükséges információkat és az ellátásukért nyújtott ellentételezés összegét. Ahogy fent már részletezésre került, eredetileg nem is terveztek ellentételezést, mert kereskedelmi szempontból életképesnek ítélték a szolgáltatásokat.

| (294) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 21. bekezdése értelmében „[...] Az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség – és ezzel együtt az észszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget.” Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 24. bekezdésével összhangban a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költség kiszámolásához össze kell hasonlítani a szolgáltató helyzetét a közszolgáltatási kötelezettségek ellátása és nem ellátása esetén. Ebben az esetben ilyen számítás elvégzésére nem került sor. |
| --- | --- |

(294)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 21. bekezdése értelmében „[...] Az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség – és ezzel együtt az észszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget.” Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály 24. bekezdésével összhangban a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költség kiszámolásához össze kell hasonlítani a szolgáltató helyzetét a közszolgáltatási kötelezettségek ellátása és nem ellátása esetén. Ebben az esetben ilyen számítás elvégzésére nem került sor.

| (295) | Továbbá a megbízási aktusokban nem került sor hatékonyságösztönző mechanizmus megállapítására, és a RAS sem támasztotta alá, hogy az ilyen ösztönzők bevezetése nem volt lehetséges vagy nem volt célszerű. Végezetül pedig nem teljesültek az átláthatósági kötelezettségek. |
| --- | --- |

(295)

Továbbá a megbízási aktusokban nem került sor hatékonyságösztönző mechanizmus megállapítására, és a RAS sem támasztotta alá, hogy az ilyen ösztönzők bevezetése nem volt lehetséges vagy nem volt célszerű. Végezetül pedig nem teljesültek az átláthatósági kötelezettségek.

| (296) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a szolgáltatások üzemeltetéséért a Saremarnak nyújtott ellentételezés az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály értelmében összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(296)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a szolgáltatások üzemeltetéséért a Saremarnak nyújtott ellentételezés az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, 2011. évi keretszabály értelmében összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

7.3.2.   FELTŐKÉSÍTÉS

| (297) | A vizsgálat során a RAS két fő érvet terjesztett elő a feltőkésítéssel kapcsolatban: először is azt, hogy az intézkedés csak részben került végrehajtásra, másodsorban pedig azt, hogy olyan támogatásról volt szó, amelyre a Saremar törvényesen jogosult volt. Ahogy az már korábban említésre került, a RAS nem állította, hogy az intézkedés szerkezetátalakítási támogatás lenne a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében. Ahogyan az már a fentiekben kifejtésre került, a RAS nem tett észrevételeket az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(297)

A vizsgálat során a RAS két fő érvet terjesztett elő a feltőkésítéssel kapcsolatban: először is azt, hogy az intézkedés csak részben került végrehajtásra, másodsorban pedig azt, hogy olyan támogatásról volt szó, amelyre a Saremar törvényesen jogosult volt. Ahogy az már korábban említésre került, a RAS nem állította, hogy az intézkedés szerkezetátalakítási támogatás lenne a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében. Ahogyan az már a fentiekben kifejtésre került, a RAS nem tett észrevételeket az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

| (298) | A Bizottság ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a Saremar nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ezért jogosult szerkezetátalakítási támogatásra. A feltőkésítés szerkezetátalakítási támogatásnak minősül, amelyet a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás szerint kell értékelni annak megállapításához, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(298)

A Bizottság ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a Saremar nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ezért jogosult szerkezetátalakítási támogatásra. A feltőkésítés szerkezetátalakítási támogatásnak minősül, amelyet a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás szerint kell értékelni annak megállapításához, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (299) | mivel a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek nem teljesülnek (lásd különösen a (272)–(279) preambulumbekezdésben kifejtett okokat), a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Saremarnak juttatott ellentételezés egy nehéz helyzetben lévő vállalatnak nyújtott összeegyeztethetetlen szerkezetátalakítási támogatásnak minősül. Az intézkedés ezért nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(299)

mivel a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek nem teljesülnek (lásd különösen a (272)–(279) preambulumbekezdésben kifejtett okokat), a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a Saremarnak juttatott ellentételezés egy nehéz helyzetben lévő vállalatnak nyújtott összeegyeztethetetlen szerkezetátalakítási támogatásnak minősül. Az intézkedés ezért nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal.

7.3.3.   KÖVETKEZTETÉS

| (300) | Az alábbi, a RAS által a Saremar javára végrehajtott intézkedések olyan állami támogatásnak minősülnek, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal:






  a) | a 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény értelmében, a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két további útvonal üzemeltetéséért nyújtott és a Saremarnak két részletben, 2012. november 6-án, illetve 2012. december 3-án kifizetett 10 millió EUR összegű ellentételezés; |
| --- | --- | --- |

(300)

Az alábbi, a RAS által a Saremar javára végrehajtott intézkedések olyan állami támogatásnak minősülnek, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal:

a)

a 2012. augusztus 7-i 15. sz. regionális törvény értelmében, a Szardíniát a szárazfölddel összekötő két további útvonal üzemeltetéséért nyújtott és a Saremarnak két részletben, 2012. november 6-án, illetve 2012. december 3-án kifizetett 10 millió EUR összegű ellentételezés;

| b) | a 6 099 961 EUR összegű feltőkésítés, amelyről 2012. június 15-én született határozat (amely összegből 824 309,69 EUR 2012. július 11-én került befizetésre). |
| --- | --- |

b)

a 6 099 961 EUR összegű feltőkésítés, amelyről 2012. június 15-én született határozat (amely összegből 824 309,69 EUR 2012. július 11-én került befizetésre).

| (301) | A promóciós tevékenységekhez nyújtott támogatás és a komfortlevelek nem minősülnek a Saremarnak nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(301)

A promóciós tevékenységekhez nyújtott támogatás és a komfortlevelek nem minősülnek a Saremarnak nyújtott állami támogatásnak.

7.4.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (302) | Az érintett támogatási intézkedések összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. Olaszország a szóban forgó állami támogatásokat jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtotta. |
| --- | --- |

(302)

Az érintett támogatási intézkedések összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. Olaszország a szóban forgó állami támogatásokat jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtotta.

| (303) | Ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely támogatás a belső piaccal nem összeegyeztethető, akkor az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint (56), a Bizottság jogosult dönteni arról, hogy az érintett tagállamnak meg kell-e szüntetnie a támogatást vagy módosítania kell azt. Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság határozata által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (57). Ezzel összefüggésben a Bíróság megállapította, hogy ezt a célkitűzést teljesítettnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatással nyújtott összegeket, ezáltal elveszítve azt az előnyt, amelyet a piacon versenytársaival szemben élvezett, és a támogatás nyújtása előtti helyzet helyreáll (58). |
| --- | --- |

(303)

Ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely támogatás a belső piaccal nem összeegyeztethető, akkor az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint (56), a Bizottság jogosult dönteni arról, hogy az érintett tagállamnak meg kell-e szüntetnie a támogatást vagy módosítania kell azt. Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság határozata által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (57). Ezzel összefüggésben a Bíróság megállapította, hogy ezt a célkitűzést teljesítettnek kell tekinteni, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatással nyújtott összegeket, ezáltal elveszítve azt az előnyt, amelyet a piacon versenytársaival szemben élvezett, és a támogatás nyújtása előtti helyzet helyreáll (58).

56

57

58

| (304) | Az ítélkezési gyakorlattal összhangban, a 659/1999/EK tanácsi rendelet (59) 14. cikke megállapította, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.” |
| --- | --- |

(304)

Az ítélkezési gyakorlattal összhangban, a 659/1999/EK tanácsi rendelet (59) 14. cikke megállapította, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.”

59

| (305) | Ezért, mivel a (300) preambulumbekezdésben meghatározott intézkedések jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek, az intézkedések keretében már kifizetett támogatás összegét, azaz 10 824 309,69 EUR-t vissza kell téríteni, hogy helyreálljon a támogatásnyújtást megelőző piaci helyzet. |
| --- | --- |

(305)

Ezért, mivel a (300) preambulumbekezdésben meghatározott intézkedések jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek, az intézkedések keretében már kifizetett támogatás összegét, azaz 10 824 309,69 EUR-t vissza kell téríteni, hogy helyreálljon a támogatásnyújtást megelőző piaci helyzet.

| (306) | Ez a határozat nem vonatkozik más olyan ügyekre, és nem ítél előre más olyan ügyekben, amelyeket a 2011. és 2012. évi határozat érint, vagy amelyekre az érdekelt felek az említett határozatok értelmében indított vizsgálat során felhívták a Bizottság figyelmét. |
| --- | --- |

(306)

Ez a határozat nem vonatkozik más olyan ügyekre, és nem ítél előre más olyan ügyekben, amelyeket a 2011. és 2012. évi határozat érint, vagy amelyekre az érdekelt felek az említett határozatok értelmében indított vizsgálat során felhívták a Bizottság figyelmét.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Saremarnak a 2012. augusztus 7-i, 15. sz. regionális törvény értelmében közszolgáltatásért járó ellentételezés formájában, valamint a Saremar részvényesi közgyűlése által 2012. június 15-én elfogadott tőkeinjekció formájában nyújtott állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Olaszország az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen nyújtotta a támogatást..

(2)   A promóciós tevékenységekhez nyújtott támogatás és a komfortlevelek nem minősülnek a Saremarnak nyújtott állami támogatásnak.

2. cikk

(1)   Olaszország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikk (1) bekezdésében említett összeegyeztethetetlen állami támogatást.

(2)   A visszafizettetendő támogatási összeg tartalmazza a támogatás rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (60) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletmódosítására vonatkozó 271/2008/EK bizottsági rendelettel (61) összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Olaszország biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

4. cikk

(1)   E határozat közlésétől számított két hónapon belül Olaszország benyújtja a következő információkat:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Olaszország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról az 1. cikkben említett támogatás visszafizetésének megtörténtéig. A Bizottság kérésére Olaszország azonnal benyújtja a Bizottság részére az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Továbbá Olaszország részletes adatokat szolgáltat azokról a támogatási összegekről és kamatokról, amelyeket a kedvezményezett már visszafizetett.

5. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2014. január 22-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  
  HL C 28., 2012.2.1., 18. o. és HL C 84., 2013.3.22., 58. o.

1

(2)  
  HL C 28., 2012.2.1., 18. o.

2

(3)  A korábbi Tirrenia-csoportot 2004 óta a Tirrenia di Navigazione S.p.A, a Saremar (Sardegna Regionale Marittima S.p.A.), a Toremar (Toscana Regionale Marittima S.p.A.), a Siremar (Sicilia Regionale Marittima S.p.A.) és a Caremar (Campania Regionale Marittima S.p.A.) alkotta.

3

(4)  
  HL C 84., 2013.3.22., 58. o.

4

(5)  A Fintecna teljes egészében az olasz Gazdasági és Pénzügyminisztérium tulajdona, részesedések és privatizációs folyamatok kezelésére specializálódott, emellett ipari, pénzügyi, illetve szervezeti nehézségekkel küzdő vállalatok racionalizálására és átszervezésére irányuló projektekkel foglalkozik.

5

(6)  A 2009. évi törvény értelmében a Pontine-szigetekkel tengeri kapcsolatot biztosító üzletág le lett választva a Caremarról, és átadásra került a laziói régiónak.

6

(7)  A 2009. évi törvény 19b. cikkének (10) bekezdése.

7

(8)  I743. sz. ügy – A Szardíniára és Szardíniáról közlekedő kompjáratok viteldíjai, az EUMSZ 101. cikkének magánvállalkozók általi (Onorato Participazioni S.r.l., Moby S.p.a., Marinsvest S.r.l., Investitori Associati SGR S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., SNAV S.p.a., Lotta Maritime S.A., Forship S.p.a, Clessidra SGR S.p.a. és L19 S.p.a.), a Szardíniát a szárazföldi Olaszországgal összekötő egyes tengeri útvonalakon történt állítólagos megsértéséről.

8

(9)  Naponta indított járatok 2012. április 1-jétől.

9

(10)  
  2012. június 1. és június 19., valamint 2012. szeptember 4. és szeptember 15. között heti 3 nap.

10

(11)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012 (Jelentés Szardínia Autonóm Régió a 2012. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési beszámolójáról), 359. oldal, elérhető az alábbi weboldalon: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

11

(12)  A SNAV üzemeltette az Olbia–Civitavecchia útvonalat 2011 májusáig, amikor átvette azt a GNV.

12

(13)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

13

(14)  A Versenyhivatal 2012. október 31-i 24033. sz. határozata, SP136–Saremar (Sardegna Regionale Marittima)/Civitavecchia–Golfo Aranci és Vado Ligure–Porto Torres útvonal.

14

(15)  A Grimaldi, a Marinvest és a Moby 2010 novemberében azzal a szándékkal hozta létre a CIN-t, hogy részt vegyen a Tirrenia felvásárlására irányuló pályázaton. 2011 elején a (SNAV felett ellenőrzést gyakorló) Marinvest megszerezte a GNV feletti ellenőrzést is, majd 2011 márciusában a Moby az Onorato Participazionira, a többségi részvényesre ruházta át a CIN-ben való részesedését. Így 2011 márciusában az Onorato Participazioni (amely a Moby felett gyakorolt ellenőrzést) és a Marinvest (amely a GNV és a SNAV felett gyakorolt ellenőrzést) lett a CIN fő részvényese.

15

(16)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

16

(17)  A 2012. június 21-i 23650. sz. C11613 határozattal a Versenyhivatal feltételesen jóváhagyta, hogy a CIN felvásárolta a Tirennia üzletágát, amelyet közösen birtokol a Mobyval (40 %), az L19-cel (30 %), a Gruppo Investimenti Portuali S.p.A.-val (20 %) és a Shipping Investment S.r.l.-lel (10 %). A Versenyhivatal bizonyos feltételeket szabott, többek között azzal kapcsolatban, hogy 2002–2016 között nem érvényesek a Moby és a CIN közötti járatmegosztási megállapodások, illetve a Civitavecchia–Olbia, a Genova–Porto Torres és a Genova–Olbia útvonalon úgy állapítják meg a viteldíjakat, hogy fenntartsák a Moby által 2009 nyarán elért átlagos egységnyi bevétel szintjét (kivéve a közvetlenül az üzemanyagárak növekedésének tulajdonítható áremelést). A CIN/Tirrenia váltja fel a Mobyt a Genova–Porto Torres útvonalon. A Civitavecchia–Olbia útvonalon a Moby és a CIN a 2013. és 2014. évi nyári szezonban más üzemeltetőknek adja át a kapacitás 10 %-át.

17

(18)  2011 májusáig hagyományosan a SNAV üzemeltette az útvonalat.

18

(19)  A Versenyhivatal 2013. június 18-i 24418. sz. C11613B határozata.

19

(20)  A Bonus Sardo–Vacanza projekt a szardíniai idegenforgalom ösztönzése és támogatása céljából került jóváhagyásra. A projekt keretében a komppal történő utazás költségeit (legfeljebb 90 EUR-t a legalább két utasból álló csoportok esetén) közvetlenül visszatérítették a Szardíniára érkező vagy a Szardíniát elhagyó utasoknak, akik legalább három éjszakát töltöttek a szigeten 2011 nyarán.

20

(21)  A jogszabályban előírt tartalék és az előző pénzügyi évek bevételei felhasználása után.

21

(22)  C-280/00. sz. ügy, Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg (EBHT 2003., I-7747).

22

Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg

(23)  A Bizottság 2005. november 28-i 2005/842/EK határozata az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról (HL L 312., 2005.11.29., 67. o.).

23

(24)  A Bizottság 2011. december 20-i 2012/21/EU határozata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.).

24

(25)  
  HL C 8., 2012.1.11., 15. o.

25

(26)  Az Európai Parlament és Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és Tanács 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK rendelete a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.).

27

(28)  A Tanács 1992. december 7-i 3577/92/EGK rendelete a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.).

28

(29)  A jelentés utal a 2011. évi mérlegre.

29

(30)  Lásd, értelemszerűen, a Burgenland kontra Bizottság C-214/12 P., a C-215/12 P. és a C-223/12 P. sz. egyesített ügyekben 2013. október 24-én hozott ítéletet, az EBHT-ban még nem tették közzé, 56. pont.

30

értelemszerűen

(31)  C-214/12 P., C-215/12 P. és C-223/12 P. sz. egyesített ügyek, idézett, 57. pont.

31

(32)  Ahogy azt a Versenyhivatal megerősítette, Olbia és Golfo Aranci szardíniai kikötő helyettesíthetőnek tekinthető a keresleti oldalon. Ugyanez érvényes Genova és Vado Ligure ligur-tengeri kikötőre is.

32

(33)  Lásd: A Bizottság közleménye az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról, 47–48. bekezdés (HL C 8., 2012.1.11., 4. o.).

33

(34)  27/4. sz. határozat.

34

(*1)  Szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik rá.

*1

(35)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012 (Jelentés Szardínia Autonóm Régió a 2012. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési beszámolójáról), 360. oldal, elérhetősége: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf.

35

(36)  T-289/03. sz., BUPA és mások kontra Bizottság ügy, (EBHT 2008., II-81., 96. pont. Lásd még Tizzano főtanácsnok véleménye a C-53/00. sz. ügyben Ferring, (EBHT, I-9069) és Jacobs főtanácsnok véleménye a C-126/01. sz. ügyben, GEMO, (EBHT 2003., I-13769).

36

BUPA és mások kontra Bizottság

Ferring

GEMO

(37)  A Bizottság közleménye az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról.

37

(38)  C(2004) 43. sz. bizottsági közlemény – Közösségi iránymutatás a tengeri szállítás állami támogatásáról (HL C 13., 2004.1.17., 3. o.).

38

(39)  A Bíróság a C-205/1999. sz. Analir és társai ügyben hozott ítélete (EBHT 2001., I-1271).

39

(40)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról szóló, 3577/92/EGK tanácsi rendelet értelmezéséről szóló közlemény frissítéséről és helyesbítéséről, COM(2003) 595 végleges, 2003. december 22.

40

(41)  A Versenyhivatal határozata a Tirrenia/CIN összeolvadásáról, 3. táblázat.

41

(42)  A Versenyhivatal határozata a Tirrenia/CIN összeolvadásáról, (45) bekezdés.

42

(43)  A Versenyhivatal határozata a Tirrenia/CIN összeolvadásáról, (46) bekezdés.

43

(44)  Legfeljebb 40 járat egy-egy irányba az év során.

44

(45)  Legfeljebb 40 járat egy-egy irányba júniustól szeptemberig, valamint karácsonykor és húsvétkor.

45

(46)  C-239/09. sz., Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG kontra BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH ügy (EBHT 2010., I-13083), 39. pont.

46

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG

BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH

(47)  A C-261/89. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1991., I-4437), 8. pont; a fent említett, C-278/92–C-280/92. sz. Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyek, 21. pont; a C-42/93 sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy (EBHT 1994., I-4175), 13. pont.

47

(48)  Lásd: az exporthitelről szóló közlemény 3.1) és 3.2) pontja, A Bizottság közleménye az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének [jelenleg a EUMSZ 107. és 108. cikke] az állami hatóságok eszközeire vonatkozó alkalmazásáról, 1984-9. sz. EK-értesítő, valamint a Bizottság tagállamokhoz címzett közleménye az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint a 80/723/EGK bizottsági irányelv 5. cikkének a feldolgozóiparban működő állami vállalkozásokra történő alkalmazásáról (HL C 307., 1993.11.13., 3. o.).

48

az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének [jelenleg a EUMSZ 107. és 108. cikke] az állami hatóságok eszközeire vonatkozó alkalmazásáról

(49)  A Bizottság közleménye a tagállamoknak az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint a 80/723/EGK bizottsági irányelv 5. cikkének a feldolgozóiparban működő állami vállalkozásokra történő alkalmazásáról (HL C 307., 1993.11.13., 3. o.).

49

(50)  Lásd A Bizottság közleménye a tagállamoknak az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének alkalmazásáról, (36) bekezdés.

50

(51)  Lásd például a C-372/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet (EBHT 2004., I-3679), 44. pont.

51

Olaszország

Bizottság ügyben hozott ítéletet

(52)  C-364/90. sz., Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1993., I-2097), 20. pont.

52

Olaszország kontra Bizottság

(53)  C-410/04. sz., Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) kontra Comune di Bari és AMTAB Servizio S.p.A ügy.

53

Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) kontra Comune di Bari és AMTAB Servizio S.p.A

(54)  http://www.sardiniapost.it/wp-content/uploads/2013/10/Bilancio-Saremar-2012.61-78.pdf

54

(55)  Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario (Jelentés Szardínia Autonóm Régió a 2012. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési beszámolójáról) 2012, 359. oldal, elérhetősége: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf

55

(56)  C-70/72. sz., Bizottság kontra Németország ügy, 13. pont.

56

Bizottság kontra Németország

(57)  C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyek, 75. pont.

57

Spanyolország kontra Bizottság

(58)  C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügy, 64–65. pont.

58

Belgium kontra Bizottság

(59)  A Tanács 659/1999/EK rendelete (1999. március 22.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.)

59

(60)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

60

(61)  A Bizottság 271/2008/EK rendelete (2008. január 30.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

61

---

MELLÉKLET

Információk a felvett, a visszatérítendő és a már visszatérített támogatási összegekről

| A kedvezményezett azonosító adatai | A támogatási program keretében felvett teljes összeg (1) | A teljes visszatérítendő összeg (1)

  (Tőke) | Már visszatérített teljes összeg (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tőke | Visszatérítési kamat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

A kedvezményezett azonosító adatai

A támogatási program keretében felvett teljes összeg (1)

A teljes visszatérítendő összeg (1)

(Tőke)

Már visszatérített teljes összeg (1)

Tőke

Visszatérítési kamat

---

(1)  Millió nemzeti fizetőeszközben

---

| 2018.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 49/64

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/262 HATÁROZATA

(2018. február 14.)

az „We are a welcoming Europe, let us help!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről

(az értesítés a C(2018) 895. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az „We are a welcoming Europe, let us help!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés tárgya az alábbiakra utal: „A kormányoknak nehézséget jelent a migráció kezelése. Többségünk segíteni szeretne a rászorulóknak, mert törődünk embertársainkkal. Több millióan vannak, akik segítséget nyújtottak, nyújtanak. Most hallatni akarjuk hangunkat. Vendégszerető Európát követelünk! Felszólítjuk az Európai Bizottságot a cselekvésre.” |
| --- | --- |

(1)

Az „We are a welcoming Europe, let us help!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés tárgya az alábbiakra utal: „A kormányoknak nehézséget jelent a migráció kezelése. Többségünk segíteni szeretne a rászorulóknak, mert törődünk embertársainkkal. Több millióan vannak, akik segítséget nyújtottak, nyújtanak. Most hallatni akarjuk hangunkat. Vendégszerető Európát követelünk! Felszólítjuk az Európai Bizottságot a cselekvésre.”

| (2) | A javasolt polgári kezdeményezés megjelölt céljai: „1. Európa-szerte az uniós polgárok közül sokan szeretnék anyagilag támogatni a menekülteket, hogy biztonságos otthont tudjanak teremteni maguknak, és új életet kezdhessenek. Azt kívánjuk, hogy a Bizottság nyújtson közvetlen támogatást a nemzeti vízummal rendelkező menekülteket segítő helyi csoportoknak. 2. Ne lehessen bírósági eljárást indítani, sem büntetést kiszabni azért, mert valaki humanitárius segítséget vagy menedéket nyújt rászorulóknak. Azt várjuk a Bizottságtól, hogy vessen véget az önkénteseket büntető kormányok ilyen irányú tevékenységének. 3. Mindenkinek joga van az igazságszolgáltatáshoz. Azt akarjuk, hogy a Bizottság hatásosabb módozatokat és szabályokat biztosítson a munkaerő-kizsákmányolás és más bűncselekmények áldozatainak, valamint minden olyan személynek a védelmére, akinek emberi jogai sérültek az uniós országok határain.” |
| --- | --- |

(2)

A javasolt polgári kezdeményezés megjelölt céljai: „1. Európa-szerte az uniós polgárok közül sokan szeretnék anyagilag támogatni a menekülteket, hogy biztonságos otthont tudjanak teremteni maguknak, és új életet kezdhessenek. Azt kívánjuk, hogy a Bizottság nyújtson közvetlen támogatást a nemzeti vízummal rendelkező menekülteket segítő helyi csoportoknak. 2. Ne lehessen bírósági eljárást indítani, sem büntetést kiszabni azért, mert valaki humanitárius segítséget vagy menedéket nyújt rászorulóknak. Azt várjuk a Bizottságtól, hogy vessen véget az önkénteseket büntető kormányok ilyen irányú tevékenységének. 3. Mindenkinek joga van az igazságszolgáltatáshoz. Azt akarjuk, hogy a Bizottság hatásosabb módozatokat és szabályokat biztosítson a munkaerő-kizsákmányolás és más bűncselekmények áldozatainak, valamint minden olyan személynek a védelmére, akinek emberi jogai sérültek az uniós országok határain.”

| (3) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja, minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében az európai polgári kezdeményezés révén. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja, minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében az európai polgári kezdeményezés révén.

| (4) | E célból a polgári kezdeményezésre alkalmazandó eljárásoknak és feltételeknek világosnak, egyszerűnek, felhasználóbarátnak és a polgári kezdeményezés jellegével arányosnak kell lenniük annak érdekében, hogy bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót. |
| --- | --- |

(4)

E célból a polgári kezdeményezésre alkalmazandó eljárásoknak és feltételeknek világosnak, egyszerűnek, felhasználóbarátnak és a polgári kezdeményezés jellegével arányosnak kell lenniük annak érdekében, hogy bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót.

| (5) | A Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el:






  — | azokra az ellenőrzésekre vonatkozóan, amelyeknek a külső határokat átlépő személyeket alá kell vetni, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján, |
| --- | --- | --- |

(5)

A Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el:

—

azokra az ellenőrzésekre vonatkozóan, amelyeknek a külső határokat átlépő személyeket alá kell vetni, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján,

| — | a közös európai menekültügyi rendszert szabályozó rendelkezések tekintetében, az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdése alapján, |
| --- | --- |

—

a közös európai menekültügyi rendszert szabályozó rendelkezések tekintetében, az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdése alapján,

| — | egy olyan közös bevándorlási politikára irányuló intézkedések tekintetében, amelynek célja a migrációs hullámok hatékony kezelése azok minden szakaszában, méltányos bánásmód biztosítása a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik jogszerűen tartózkodnak valamely tagállamban, valamint az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem megelőzése és az ezek elleni megerősített küzdelem, az EUMSZ 79. cikkének (2) bekezdése alapján, |
| --- | --- |

—

egy olyan közös bevándorlási politikára irányuló intézkedések tekintetében, amelynek célja a migrációs hullámok hatékony kezelése azok minden szakaszában, méltányos bánásmód biztosítása a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik jogszerűen tartózkodnak valamely tagállamban, valamint az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem megelőzése és az ezek elleni megerősített küzdelem, az EUMSZ 79. cikkének (2) bekezdése alapján,

| — | a bűncselekmények áldozatainak jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapítása tekintetében, a több államra kiterjedő vonatkozású büntetőügyekben a bírósági ítéletek és határozatok kölcsönös elismerésének, valamint a rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek a megkönnyítése érdekében szükséges mértékben, az EUMSZ 82. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján, |
| --- | --- |

—

a bűncselekmények áldozatainak jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapítása tekintetében, a több államra kiterjedő vonatkozású büntetőügyekben a bírósági ítéletek és határozatok kölcsönös elismerésének, valamint a rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek a megkönnyítése érdekében szükséges mértékben, az EUMSZ 82. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján,

| — | egyes területeken szabályozási minimumok megállapítása a bűncselekményi tényállások és a büntetési tételek meghatározására vonatkozóan, az EUMSZ 83. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

—

egyes területeken szabályozási minimumok megállapítása a bűncselekményi tényállások és a büntetési tételek meghatározására vonatkozóan, az EUMSZ 83. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján.

| (6) | Ami a javasolt polgári kezdeményezés második tagmondatát illeti, az Uniónak az EUMSZ 83. cikkéből fakadó hatáskörei korlátozottak a tekintetben, hogy jóllehet az Unió szabályozási minimumokat állapíthat meg a bűncselekmények meghatározására vonatkozóan, az EUMSZ 83. cikke nem teszi lehetővé annak megtiltását a tagállamok számára, hogy – amennyiben azt helyénvalónak ítélik – más típusú magatartásokat büntessenek, ideértve az illegális bevándorlással kapcsolatos cselekményeket is. |
| --- | --- |

(6)

Ami a javasolt polgári kezdeményezés második tagmondatát illeti, az Uniónak az EUMSZ 83. cikkéből fakadó hatáskörei korlátozottak a tekintetben, hogy jóllehet az Unió szabályozási minimumokat állapíthat meg a bűncselekmények meghatározására vonatkozóan, az EUMSZ 83. cikke nem teszi lehetővé annak megtiltását a tagállamok számára, hogy – amennyiben azt helyénvalónak ítélik – más típusú magatartásokat büntessenek, ideértve az illegális bevándorlással kapcsolatos cselekményeket is.

| (7) | Mindazonáltal a javasolt polgári kezdeményezés második tagmondatát szintén meg kell vizsgálni az EUMSZ 79. cikkének fényében. E rendelkezés értelmében a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el – egy olyan közös bevándorlási politika kialakítása érdekében, amelynek célja a migrációs hullámok hatékony kezelése azok minden szakaszában, valamint az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem megelőzése és az ezek elleni megerősített küzdelem – többek között az illegális bevándorlás és jogellenes tartózkodás területén, beleértve a jogellenesen tartózkodó személyek kitoloncolását és repatriálását is. |
| --- | --- |

(7)

Mindazonáltal a javasolt polgári kezdeményezés második tagmondatát szintén meg kell vizsgálni az EUMSZ 79. cikkének fényében. E rendelkezés értelmében a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el – egy olyan közös bevándorlási politika kialakítása érdekében, amelynek célja a migrációs hullámok hatékony kezelése azok minden szakaszában, valamint az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem megelőzése és az ezek elleni megerősített küzdelem – többek között az illegális bevándorlás és jogellenes tartózkodás területén, beleértve a jogellenesen tartózkodó személyek kitoloncolását és repatriálását is.

| (8) | Fenti okokból a javasolt polgári kezdeményezés nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be. |
| --- | --- |

(8)

Fenti okokból a javasolt polgári kezdeményezés nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

| (9) | Ezen túlmenően megalakult a polgári bizottság és kijelölték a kapcsolattartó személyeket a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban, továbbá a javasolt polgári kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az EUSZ 2. cikkében foglalt értékeivel. |
| --- | --- |

(9)

Ezen túlmenően megalakult a polgári bizottság és kijelölték a kapcsolattartó személyeket a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban, továbbá a javasolt polgári kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az EUSZ 2. cikkében foglalt értékeivel.

| (10) | Az „We are a welcoming Europe, let us help!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni, |
| --- | --- |

(10)

Az „We are a welcoming Europe, let us help!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az „We are a welcoming Europe, let us help!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést nyilvántartásba kell venni.

2. cikk

Ez a határozat 2018. február 15-én lép hatályba.

3. cikk

E határozat címzettjei az „We are a welcoming Europe, let us help!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés szervezői (a polgári bizottság tagjai), akiket Isabelle CHOPIN és Emma BONINO képvisel kapcsolattartóként.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 14-én.

a Bizottság részéről

Frans TIMMERMANS

alelnök

---

(1)  
  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.

1

---

| 2018.2.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 49/66

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/263 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. február 20.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2018) 889. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy fertőzött vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. Az említett végrehajtási határozat melléklete a szóban forgó betegséggel összefüggő epidemiológiai helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel e tagállamok bizonyos területeit az I–IV. részében. Az említett végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések célja, hogy csökkenjen a betegség terjedésének kockázata. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy fertőzött vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. Az említett végrehajtási határozat melléklete a szóban forgó betegséggel összefüggő epidemiológiai helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel e tagállamok bizonyos területeit az I–IV. részében. Az említett végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések célja, hogy csökkenjen a betegség terjedésének kockázata.

| (2) | Az afrikai sertéspestis a házi sertések és a vadon élő sertések vírusos betegsége, amely súlyos társadalmi-gazdasági következményekkel járhat. E betegség elterjedésének legjelentősebb módja a fertőzött állatok és a sertésekből származó, szennyezett termékek szállítása, valamint az állati tetemek illegális ártalmatlanítása. Rendkívül fontos az afrikai sertéspestis emberi tevékenységhez kapcsolódó terjedésének elkerülése. Ennek megfelelően annak biztosítása érdekében, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedésekre vonatkozó információkat – beleértve a sertések és a sertésből készült termékek szállítására vonatkozó korlátozásokat – ténylegesen az utazók, köztük a közúti utasok tudomására hozzák, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a személyszállítási szolgáltatók és a postai szolgáltatások felhívják az említett végrehajtási határozat mellékletében felsorolt területekről érkező utazók figyelmét az említett járványügyi intézkedésekre. Ezeket az üzeneteket a betegség behurcolásának kockázati szintjéhez kell igazítani. Emellett az érintett tagállamok illetékes hatóságainak összehangolt fellépésekkel kell biztosítaniuk, hogy a konkrét figyelemfelkeltő kampányokon keresztül terjesztett információk a célnak megfelelők legyenek. |
| --- | --- |

(2)

Az afrikai sertéspestis a házi sertések és a vadon élő sertések vírusos betegsége, amely súlyos társadalmi-gazdasági következményekkel járhat. E betegség elterjedésének legjelentősebb módja a fertőzött állatok és a sertésekből származó, szennyezett termékek szállítása, valamint az állati tetemek illegális ártalmatlanítása. Rendkívül fontos az afrikai sertéspestis emberi tevékenységhez kapcsolódó terjedésének elkerülése. Ennek megfelelően annak biztosítása érdekében, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedésekre vonatkozó információkat – beleértve a sertések és a sertésből készült termékek szállítására vonatkozó korlátozásokat – ténylegesen az utazók, köztük a közúti utasok tudomására hozzák, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a személyszállítási szolgáltatók és a postai szolgáltatások felhívják az említett végrehajtási határozat mellékletében felsorolt területekről érkező utazók figyelmét az említett járványügyi intézkedésekre. Ezeket az üzeneteket a betegség behurcolásának kockázati szintjéhez kell igazítani. Emellett az érintett tagállamok illetékes hatóságainak összehangolt fellépésekkel kell biztosítaniuk, hogy a konkrét figyelemfelkeltő kampányokon keresztül terjesztett információk a célnak megfelelők legyenek.

| (3) | Amint azt a betegséghez kapcsolódó járványügyi helyzetnek az Unióban tapasztalt közelmúltbeli alakulása mutatja és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság állategészségügyi és állatjóléti tudományos testületének 2015. július 14-én közzétett tudományos szakvéleménye, továbbá a 2017. március 23-án közzétett, a balti országokban és Lengyelországban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzésről szóló tudományos jelentés és a 2017. november 7-én közzétett, a balti országokban és Lengyelországban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzésről szóló tudományos jelentés (5) dokumentálja, az afrikai sertéspestis vadon élő állatok közötti elterjedésének kockázata a betegségnek a vadon élő sertéspopulációban történő lassú természetes terjedéséhez, valamint az emberi tevékenységekhez kapcsolódik. Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi fejlődése terén a közelmúltban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, valamint a betegséggel kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország esetében megfelelő méretű, magasabb kockázatú területeket kell kijelölni, melyeket fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében és II. részében szereplő jegyzékekbe. |
| --- | --- |

(3)

Amint azt a betegséghez kapcsolódó járványügyi helyzetnek az Unióban tapasztalt közelmúltbeli alakulása mutatja és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság állategészségügyi és állatjóléti tudományos testületének 2015. július 14-én közzétett tudományos szakvéleménye, továbbá a 2017. március 23-án közzétett, a balti országokban és Lengyelországban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzésről szóló tudományos jelentés és a 2017. november 7-én közzétett, a balti országokban és Lengyelországban előforduló sertéspestis epidemiológiai elemzésről szóló tudományos jelentés (5) dokumentálja, az afrikai sertéspestis vadon élő állatok közötti elterjedésének kockázata a betegségnek a vadon élő sertéspopulációban történő lassú természetes terjedéséhez, valamint az emberi tevékenységekhez kapcsolódik. Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi fejlődése terén a közelmúltban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, valamint a betegséggel kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország esetében megfelelő méretű, magasabb kockázatú területeket kell kijelölni, melyeket fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében és II. részében szereplő jegyzékekbe.

| (4) | Ezenkívül a 2014/709/EU végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések célzottá tétele és az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megelőzése, ugyanakkor az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának és egyúttal a harmadik országok általi indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében módosítani kell az említett végrehajtási határozat mellékletében szereplő, járványügyi intézkedések hatálya alá tartozó területek uniós jegyzékét, figyelembe véve a szóban forgó betegséggel kapcsolatban a Lengyelországban fennálló epidemiológiai helyzetben bekövetkező változásokat. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a 2014/709/EU végrehajtási határozatban előírt járványügyi intézkedések célzottá tétele és az afrikai sertéspestis továbbterjedésének megelőzése, ugyanakkor az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának és egyúttal a harmadik országok általi indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében módosítani kell az említett végrehajtási határozat mellékletében szereplő, járványügyi intézkedések hatálya alá tartozó területek uniós jegyzékét, figyelembe véve a szóban forgó betegséggel kapcsolatban a Lengyelországban fennálló epidemiológiai helyzetben bekövetkező változásokat.

| (5) | A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| (1) | A 15a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „15a. cikk
  A tagállamokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettségek

  (1)   Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a személyszállítási szolgáltatókat, beleértve a repülőterek és a kikötők üzemeltetőit, az utazási irodákat (beleértve a vadászatszervezőket is) és a postai szolgáltatókat kötelezzék arra, hogy ügyfeleik figyelemét felhívják az e határozatban megállapított járványügyi intézkedésekre, különösen azáltal, hogy az e határozatban megállapított fő tilalmakról megfelelő módon tájékoztatják az e határozat mellékletében felsorolt területekről érkező utazókat, valamint a postai szolgáltatások ügyfeleit.
  E célból az érintett tagállamok rendszeres tájékoztató kampányokat szerveznek és hajtanak végre az e határozatban előírt járványügyi intézkedésekre vonatkozó tájékoztatás előmozdítása és terjesztése érdekében.


  (2)   Valamennyi tagállam biztosítja, hogy valamennyi főbb szárazföldi infrastrukturális útvonalon, mint például a nemzetközi utakon és a kapcsolódó közúti hálózatokon valamennyi utazónak látható és feltűnő módon felhívják a figyelemét az afrikai sertéspestis behurcolásának kockázatára és az e határozatban megállapított járványügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő információkra.
  Ezt az információt különösen az e határozat mellékletében felsorolt területekről vagy az afrikai sertéspestis terjedése kockázatának kitett harmadik országokból érkező és az oda tartó utazók számára kell könnyen érthető módon megjeleníteni.


  (3)   Az érintett tagállamok összehangolt erőfeszítéseket tesznek annak biztosítása érdekében, hogy a személyszállítási szolgáltatók és a postai szolgáltatók ténylegesen továbbítsák a konkrétan meghatározott célközönség számára az (1) bekezdésben említett információkat.” |
| --- | --- |

(1)

A 15a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15a. cikk

A tagállamokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettségek

(1)   Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a személyszállítási szolgáltatókat, beleértve a repülőterek és a kikötők üzemeltetőit, az utazási irodákat (beleértve a vadászatszervezőket is) és a postai szolgáltatókat kötelezzék arra, hogy ügyfeleik figyelemét felhívják az e határozatban megállapított járványügyi intézkedésekre, különösen azáltal, hogy az e határozatban megállapított fő tilalmakról megfelelő módon tájékoztatják az e határozat mellékletében felsorolt területekről érkező utazókat, valamint a postai szolgáltatások ügyfeleit.

E célból az érintett tagállamok rendszeres tájékoztató kampányokat szerveznek és hajtanak végre az e határozatban előírt járványügyi intézkedésekre vonatkozó tájékoztatás előmozdítása és terjesztése érdekében.

(2)   Valamennyi tagállam biztosítja, hogy valamennyi főbb szárazföldi infrastrukturális útvonalon, mint például a nemzetközi utakon és a kapcsolódó közúti hálózatokon valamennyi utazónak látható és feltűnő módon felhívják a figyelemét az afrikai sertéspestis behurcolásának kockázatára és az e határozatban megállapított járványügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő információkra.

Ezt az információt különösen az e határozat mellékletében felsorolt területekről vagy az afrikai sertéspestis terjedése kockázatának kitett harmadik országokból érkező és az oda tartó utazók számára kell könnyen érthető módon megjeleníteni.

(3)   Az érintett tagállamok összehangolt erőfeszítéseket tesznek annak biztosítása érdekében, hogy a személyszállítási szolgáltatók és a postai szolgáltatók ténylegesen továbbítsák a konkrétan meghatározott célközönség számára az (1) bekezdésben említett információkat.”

| (2) | A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 20-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  EFSA Journal 2015;13(7):4163 [92. o.]. EFSA Journal 2017;15(3):4732 [73. o.] és EFSA Journal 2017;15(11): 5068 [30. o.].

5

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Cseh Köztársaság

A Cseh Köztársaságban a következő területek:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos.

5.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg. |
| --- |

powiat miejski Elbląg.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża. |
| --- |

powiat miejski Łomża.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim,

| gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim,

| gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim,

| gmina Somianka w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gmina Somianka w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów,, i Latowicz w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów,, i Latowicz w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim,

| gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim,

| gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim, |
| --- |

gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim,

| gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim. |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim,

| gmina Borki w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Borki w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim,

| gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

II. RÉSZ

1.   Cseh Köztársaság

A Cseh Köztársaságban a következő területek:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim,

| gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim. |
| --- |

gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim.

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim,

| gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| gmina Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim,

| gmina Chynów w powiecie grójeckim, |
| --- |

gmina Chynów w powiecie grójeckim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim. |
| --- |

gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim.

III. RÉSZ

1.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---