# Europos Sąjungos L 109/2018

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 109 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 61 metai2018m. balandžio 27d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 109

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

61 metai2018m. balandžio 27d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 16. Vienodos nuostatos dėl: | 1 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 132. Suvienodintos nuostatos dėl išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisų (ITKP) patvirtinimo sunkiosioms transporto priemonėms, žemės ir miškų ūkio traktoriams ir ne keliais judantiems mechanizmams, turintiems slėginio uždegimo variklį [2018/630] | 100 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 16. Vienodos nuostatos dėl:

1

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 132. Suvienodintos nuostatos dėl išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisų (ITKP) patvirtinimo sunkiosioms transporto priemonėms, žemės ir miškų ūkio traktoriams ir ne keliais judantiems mechanizmams, turintiems slėginio uždegimo variklį [2018/630]

100

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2018 4 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 109/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 16. Vienodos nuostatos dėl:

| I. | variklio varomomis transporto priemonėmis važiuojantiems asmenims skirtų saugos diržų, apsaugos sistemų, vaiko apsaugos sistemų ir ISOFIX vaiko apsaugos sistemų patvirtinimo; |
| --- | --- |

I.

variklio varomomis transporto priemonėmis važiuojantiems asmenims skirtų saugos diržų, apsaugos sistemų, vaiko apsaugos sistemų ir ISOFIX vaiko apsaugos sistemų patvirtinimo;

| II. | transporto priemonių, kuriose įrengti saugos diržai, priminimo prisisegti saugos diržus įtaisai, apsaugos sistemos, vaiko apsaugos sistemos, ISOFIX vaiko apsaugos sistemos ir i dydžio vaiko apsaugos sistemos, patvirtinimo [2018/629] |
| --- | --- |

II.

transporto priemonių, kuriose įrengti saugos diržai, priminimo prisisegti saugos diržus įtaisai, apsaugos sistemos, vaiko apsaugos sistemos, ISOFIX vaiko apsaugos sistemos ir i dydžio vaiko apsaugos sistemos, patvirtinimo [2018/629]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

07 serijos pakeitimų 2 papildymo. Įsigaliojimo data – 2018 m. liepos 19 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Žymos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikacijos |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bandymai |
| --- | --- |

7.

| 8. | Įrengimo transporto priemonėje reikalavimai |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

10.

| 11. | Transporto priemonės tipo arba saugos diržo ar apsaugos sistemos tipo pakeitimai ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nurodymai |
| --- | --- |

13.

| 14. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

15.

PRIEDAI

| 1A | Pranešimas apie transporto priemonės tipo atsižvelgiant į saugos diržus patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, nepatvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal Taisyklę Nr. 16 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Pranešimas apie variklio varomomis transporto priemonėmis važiuojantiems suaugusiesiems skirtų saugos diržų arba apsaugos sistemų tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, nepatvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal Taisyklę Nr. 16 |
| --- | --- |

1B

| 2. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Diržo įtraukiklio mechanizmo patvarumo bandymo aparato schema |
| --- | --- |

3.

| 4. | Avarinio fiksavimo diržo įtraukiklių užsifiksavimo bandymo aparato schema |
| --- | --- |

4.

| 5. | Atsparumo dulkėms bandymo aparato schema |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vežimėlio, sėdynės, tvirtinimo įtaisų ir stabdymo įtaiso aprašymas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Manekeno aprašymas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vežimėlio lėtėjimo arba greitėjimo, kaip laiko funkcijos, kreivės aprašymas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nurodymai |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dvigubos sagties bandymas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dilinimo ir trumpojo slydimo bandymas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Korozijos bandymas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bandymų tvarka |
| --- | --- |

13.

| 14. | Gamybos atitikties kontrolė |
| --- | --- |

14.

| 15. | Motorinių transporto priemonių sėdėjimo padėčių taško H ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo tvarka |
| --- | --- |

15.

| 16. | Saugos diržų įrengimas nurodant diržo ir diržo įtraukiklio tipus |
| --- | --- |

16.

| 17. | Variklio varomomis transporto priemonėmis važiuojantiems suaugusiesiems, sėdintiems priekinės krypties sėdynėse, skirtų saugos diržų ir apsaugos sistemų, taip pat ISOFIX vaiko apsaugos sistemų ir i dydžio vaiko apsaugos sistemų įrengimo reikalavimai |
| --- | --- |

17.

| 18. | Priminimo prisisegti saugos diržus bandymai |
| --- | --- |

18.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma:

| 1.1. | M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 ir T (1) kategorijų transporto priemonėms, atsižvelgiant į jose įrengtus saugos diržus ir apsaugos sistemas, skirtus priekinės, atgalinės arba šoninės krypties sėdynėse sėdintiems suaugusiųjų sudėjimo asmenims naudoti atskirai, t. y. kaip atskirus įtaisus; |
| --- | --- |

1.1.

M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 ir T (1) kategorijų transporto priemonėms, atsižvelgiant į jose įrengtus saugos diržus ir apsaugos sistemas, skirtus priekinės, atgalinės arba šoninės krypties sėdynėse sėdintiems suaugusiųjų sudėjimo asmenims naudoti atskirai, t. y. kaip atskirus įtaisus;

2

4

5

6

7

1

| 1.2. | saugos diržams ir apsaugos sistemoms, skirtiems priekinės, atgalinės arba šoninės krypties sėdynėse sėdintiems suaugusiųjų sudėjimo asmenims naudoti atskirai, t. y. kaip atskirus įtaisus, ir skirtiems įrengti M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 ir T (1) kategorijų transporto priemonėse; |
| --- | --- |

1.2.

saugos diržams ir apsaugos sistemoms, skirtiems priekinės, atgalinės arba šoninės krypties sėdynėse sėdintiems suaugusiųjų sudėjimo asmenims naudoti atskirai, t. y. kaip atskirus įtaisus, ir skirtiems įrengti M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 ir T (1) kategorijų transporto priemonėse;

2

4

5

6

7

1

| 1.3. | M1 ir N1 (1) kategorijų transporto priemonėms, atsižvelgiant į jose įrengtas vaiko apsaugos sistemas, ISOFIX vaiko apsaugos sistemas ir i dydžio vaiko apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

1.3.

M1 ir N1 (1) kategorijų transporto priemonėms, atsižvelgiant į jose įrengtas vaiko apsaugos sistemas, ISOFIX vaiko apsaugos sistemas ir i dydžio vaiko apsaugos sistemas;

1

1

1

| 1.4. | visoms M ir N kategorijų transporto priemonių sėdimosioms vietoms, kuriose įrengti saugos diržai, atsižvelgiant į priminimo prisisegti saugos diržą įrangą; |
| --- | --- |

1.4.

visoms M ir N kategorijų transporto priemonių sėdimosioms vietoms, kuriose įrengti saugos diržai, atsižvelgiant į priminimo prisisegti saugos diržą įrangą;

| 1.5. | gamintojo prašymu ji taip pat taikoma vaiko apsaugos sistemų ir ISOFIX vaiko apsaugos sistemų, skirtų įrengti M2 ir M3 (1) kategorijų transporto priemonėse, įrengimui; |
| --- | --- |

1.5.

gamintojo prašymu ji taip pat taikoma vaiko apsaugos sistemų ir ISOFIX vaiko apsaugos sistemų, skirtų įrengti M2 ir M3 (1) kategorijų transporto priemonėse, įrengimui;

2

3

1

| 1.6. | gamintojo prašymu ji taip pat taikoma saugos diržams, skirtiems įrengti M3 kategorijos (II, III ir B (1) klasių) transporto priemonių šoninės krypties sėdynėse; |
| --- | --- |

1.6.

gamintojo prašymu ji taip pat taikoma saugos diržams, skirtiems įrengti M3 kategorijos (II, III ir B (1) klasių) transporto priemonių šoninės krypties sėdynėse;

3

1

| 1.7. | Gamintojo prašymu ji taip pat taikoma i dydžio vaiko apsaugos sistemų įrengimui, jeigu transporto priemonės gamintojas yra apibrėžęs i dydžio sėdėjimo padėtis; |
| --- | --- |

1.7.

Gamintojo prašymu ji taip pat taikoma i dydžio vaiko apsaugos sistemų įrengimui, jeigu transporto priemonės gamintojas yra apibrėžęs i dydžio sėdėjimo padėtis;

2.   APIBRĖŽTYS

2.1.   Saugos diržas (sėdynės diržas, diržas)

Įtaisas, sudarytas iš diržo juostų su saugos sagtimi, reguliavimo įtaisais ir priedais, kurį galima pritvirtinti variklio varomos transporto priemonės viduje ir kurio paskirtis – įvykus susidūrimui arba transporto priemonę staigiai stabdant riboti naudotojo slinktį ir taip sumažinti jo sužeidimo pavojų. Toks įtaisas paprastai vadinamas diržo sąranka; šis terminas taip pat apima bet kurį energijos sugerties arba diržo įtraukimo įtaisą.

Šis įtaisas gali būti bandomas ir patvirtinamas kaip saugos diržo įtaisas arba kaip apsaugos sistema.

2.1.1.   Juosmens diržas

Dvitaškio tvirtinimo diržas, iš priekio juosiantis naudotojo dubens sritį.

2.1.2.   Įstrižasis diržas

Diržas, iš priekio įstrižai juosiantis krūtinės ląstą nuo klubo iki peties priešingoje pusėje.

2.1.3.   Tritaškio tvirtinimo diržas

Iš esmės tai juosmens juostos ir įstrižosios juostos derinys.

2.1.4.   S tipo diržas

Kitoks diržo įtaisas nei tritaškio tvirtinimo diržas arba juosmens diržas.

2.1.5.   Diržų komplektas

S tipo diržo įtaisas, sudarytas iš juosmens diržo ir pečių juostų; diržų komplekte gali būti ir papildoma tarpukojo juostos sąranka.

2.2.   Diržo tipas

Skirtingų tipų diržai yra diržai, kurie iš esmės skiriasi vienas nuo kito; skirtumai gali būti susiję visų pirma su:

| 2.2.1. | standžiosiomis dalimis (sagtimi, priedais, diržo įtraukikliu ir kt.), |
| --- | --- |

2.2.1.

standžiosiomis dalimis (sagtimi, priedais, diržo įtraukikliu ir kt.),

| 2.2.2. | juostų medžiaga, audinio pynimu, matmenimis ir spalva arba |
| --- | --- |

2.2.2.

juostų medžiaga, audinio pynimu, matmenimis ir spalva arba

| 2.2.3. | diržo sąrankos geometrija. |
| --- | --- |

2.2.3.

diržo sąrankos geometrija.

2.3.   Juosta

Lankstus komponentas, kurio paskirtis – laikyti kūną ir perduoti įtempį diržo tvirtinimo įtaisams.

2.4.   Sagtis

Greitai atsegamas įtaisas, kuriuo užtikrinama, kad diržas laikytų naudotoją. Sagtyje, išskyrus diržų komplekto sagtį, gali būti ir reguliavimo įtaisas.

2.5.   Diržo reguliavimo įtaisas

Įtaisas, kuriuo diržą galima pritaikyti pagal kiekvieno naudotojo poreikius ir sėdynės padėtį. Reguliavimo įtaisas gali būti sagties ar diržo įtraukiklio dalis arba bet kuri kita saugos diržo dalis.

2.6.   Išankstinės apkrovos įtaisas

Papildomas arba integruotas įtaisas, įtempiantis saugos diržo juostas, kad per susidūrimą diržas nebūtų laisvas.

2.7.   Atskaitos sritis – erdvė tarp dviejų vertikalių išilginių plokštumų, esančių 400 mm atstumu viena nuo kitos ir simetriškų taško H atžvilgiu, apibrėžiama sukant Taisyklės Nr. 21 1 priede aprašytą galvos formos įtaisą iš vertikalios padėties į horizontalią. Įtaiso padėtis nustatoma, kaip aprašyta minėtame Taisyklės Nr. 21 priede, o jo ilgis turi būti ne didesnis kaip 840 mm.

2.8.   Oro pagalvės įtaisas – variklio varomose transporto priemonėse įrengtas saugos diržų ir apsaugos sistemų veikimą papildantis įtaisas, t. y. sistema, kuri, transporto priemonei patyrus stiprų smūgį, automatiškai pripučia tamprią konstrukciją, kurios paskirtis – joje esančiomis suslėgtomis dujomis susilpninti transporto priemone važiuojančio asmens vienos ar kelių kūno dalių kontaktą su keleivių salono vidaus detalėmis. Nė viena iš aprašytų konstrukcijų nelaikoma standžiąja dalimi.

2.9.   Keleivio oro pagalvė – oro pagalvės įtaisas, skirtas ne vairuotojo sėdynėje sėdinčiam (-tiems) transporto priemone važiuojančiam (-tiems) asmeniui (-ims) apsaugoti įvykus priekiniam susidūrimui.

2.10.   Vaiko apsaugos priemonė – Taisyklėje Nr. 44 arba Taisyklėje Nr. 129 apibrėžtas saugos įtaisas.

2.11.   Atgalinės krypties – atsuktas priešinga įprastinio transporto priemonės judėjimo kryptimi.

2.12.   Priedai

Diržo sąrankos dalys, įskaitant būtinus tvirtinimo komponentus, kuriais diržas pritaisomas prie diržo tvirtinimo įtaisų.

2.13.   Energijos sugėriklis

Diržo sąrankos dalis, kurios paskirtis – pačiai arba kartu su juosta išsklaidyti energiją.

2.14.   Diržo įtraukiklis

Įtaisas, įtraukiantis visą saugos diržo juostą arba jos dalį.

2.14.1.   Neužsifiksuojantis diržo įtraukiklis (1 tipas)

Diržo įtraukiklis, iš kurio juosta iki galo ištraukiama nedidele išorine jėga ir kuriuo neįmanoma reguliuoti ištraukiamos juostos ilgio.

2.14.2.   Rankinio atpalaidavimo diržo įtraukiklis (2 tipas)

Diržo įtraukiklis, kurį naudotojas, norėdamas ištraukti pageidaujamo ilgio juostos dalį, turi atpalaiduoti ranka ir kuris automatiškai užsifiksuoja baigus traukti juostą.

2.14.3.   Automatinio fiksavimo diržo įtraukiklis (3 tipas)

Diržo įtraukiklis, leidžiantis ištraukti norimo ilgio juostos dalį ir, užsegus sagtį, automatiškai pritaikantis juostos ilgį naudotojui. Daugiau juostos ištraukti neįmanoma, nebent naudotojas tai darytų tyčia.

2.14.4.   Avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis (4 tipas)

Diržo įtraukiklis, įprastomis važiavimo sąlygomis nevaržantis saugos diržo naudotojo judesių. Tokiame įtaise yra ilgio reguliavimo komponentai, automatiškai pritaikantys juostos ilgį naudotojui, o avariniu atveju fiksavimo mechanizmas įsijungia:

| 2.14.4.1. | lėtėjant transporto priemonei (reaguoja į vieną veiksnį), |
| --- | --- |

2.14.4.1.

lėtėjant transporto priemonei (reaguoja į vieną veiksnį),

| 2.14.4.2. | kartu lėtėjant transporto priemonei, judant juostoms arba veikiant bet kurioms kitoms automatinėms priemonėms (reaguoja į kelis veiksnius). |
| --- | --- |

2.14.4.2.

kartu lėtėjant transporto priemonei, judant juostoms arba veikiant bet kurioms kitoms automatinėms priemonėms (reaguoja į kelis veiksnius).

2.14.5.   Didesnės suveikimo jėgos avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis (4N tipas)

2.14.4 punkte apibrėžto tipo diržo įtraukiklis, kuriam būdingos ypatingos savybės jį naudojant M2, M3, N1, N2 ir N3
   (2) kategorijų transporto priemonėse.

2

3

1

2

3

2

2.14.6.   Diržo aukščio reguliavimo įtaisas

Įtaisas, kuriuo galima reguliuoti diržo viršutinės statramsčio kilpos (tiesiogiai sujungto su transporto priemone arba standžiąja sėdynės konstrukcija) aukštį pagal kiekvieno naudotojo poreikius ir sėdynės padėtį. Tokį įtaisą galima laikyti diržo arba diržo tvirtinimo įtaiso dalimi.

2.14.7.   Lankstusis diržo aukščio reguliavimo pagal peties padėtį įtaisas

Įtaisas, kuriuo reguliuojamas diržo aukštis pagal kiekvieno naudotojo peties padėtį, kai jo reguliuojančioji dalis nėra tiesiogiai sujungta su transporto priemonės konstrukcija (pvz., statramsčiu) ar sėdynės konstrukcija (pvz., standžiąja sėdynės konstrukcija), o diržo aukštis pagal peties padėtį reguliuojamas:

| a) | paslenkant lanksčiąja konstrukcija ir |
| --- | --- |

a)

paslenkant lanksčiąja konstrukcija ir

| b) | netrukdant juosmens diržui judėti. |
| --- | --- |

b)

netrukdant juosmens diržui judėti.

2.15.   Diržo tvirtinimo įtaisai

Transporto priemonės konstrukcijos, sėdynės konstrukcijos arba bet kurios kitos transporto priemonės dalies detalės, prie kurių tvirtinamos saugos diržo sąrankos.

2.16.   Transporto priemonės tipas priklausomai nuo saugos diržų ir apsaugos sistemų

Kategorija variklio varomų transporto priemonių, nesiskiriančių tokiais pagrindiniais požymiais kaip transporto priemonės konstrukcijos, sėdynės konstrukcijos arba bet kurios kitos transporto priemonės dalies komponentų, prie kurių tvirtinami saugos diržai ir apsaugos sistemos, matmenys, apybrėžos ir medžiagos.

2.17.   Apsaugos sistema

Konkretaus tipo arba transporto priemonės gamintojo apibrėžto tipo, kurio apibrėžčiai pritaria techninė tarnyba, transporto priemonei skirta sistema, kurią sudaro sėdynė ir prie transporto priemonės tinkamomis priemonėmis pritvirtintas diržas, taip pat visi elementai, kurių paskirtis – riboti naudotojo kūno slinktį, kai transporto priemonė staigiai stabdoma, ir taip sumažinti jo sužeidimo pavojų.

2.18.   Sėdynė

Konstrukcija su apdailos detalėmis, kuri gali būti arba nebūti integruota į transporto priemonės konstrukciją ir kuri yra skirta sėdėti vienam suaugusiam asmeniui. Apibrėžtis taikoma ir atskirai sėdynei, ir sėdėti vienam asmeniui skirtai keliavietės sėdynės daliai.

2.18.1.   Priekinė keleivio sėdynė– bet kuri sėdynė, kurios pats priekinis taškas H yra vertikalioje skersinėje plokštumoje, kertančioje vairuotojo tašką R, arba prieš ją.

Priekinė keleivio sėdynė

2.18.2.   Priekinės krypties sėdynė– sėdynė, kuri gali būti naudojama transporto priemonei judant ir yra atsukta į transporto priemonės priekį taip, kad vertikali sėdynės simetrijos plokštuma su vertikalia transporto priemonės simetrijos plokštuma sudaro mažesnį nei + 10° arba – 10° kampą.

Priekinės krypties sėdynė

2.18.3.   Atgalinės krypties sėdynė– sėdynė, kuri gali būti naudojama transporto priemonei judant ir yra atsukta į transporto priemonės galą taip, kad vertikali sėdynės simetrijos plokštuma su vertikalia transporto priemonės simetrijos plokštuma sudaro mažesnį nei + 10° arba – 10° kampą.

Atgalinės krypties sėdynė

2.18.4.   Šoninės krypties sėdynė– sėdynė, kuri gali būti naudojama transporto priemonei judant ir yra atsukta į transporto priemonės šoną taip, kad vertikali sėdynės simetrijos plokštuma su vertikalia transporto priemonės simetrijos plokštuma sudaro 90° (± 10°) kampą.

Šoninės krypties sėdynė

2.19.   Sėdynių grupė

Keliavietė sėdynė arba kelios atskiros greta įrengtos sėdynės (t. y. įtaisytos taip, kad vienos iš tų sėdynių priekiniai tvirtinimo įtaisai yra vienoje linijoje su kitos sėdynės priekiniais ar galiniais tvirtinimo įtaisais arba tarp kitos sėdynės tvirtinimo įtaisų), skirtos sėdėti vienam arba keliems suaugusiems asmenims.

2.20.   Keliavietė sėdynė

Konstrukcija su apdailos detalėmis, skirta sėdėti keliems suaugusiems asmenims.

2.21.   Sėdynės reguliavimo sistema

Sukomplektuotas įtaisas, kuriuo sėdynė arba jos dalys gali būti reguliuojamos, kad būtų pritaikytos prie sėdinčio asmens kūno sudėjimo; tuo įtaisu visų pirma galima:

| 2.21.1. | keisti sėdynės padėtį išilgine kryptimi; |
| --- | --- |

2.21.1.

keisti sėdynės padėtį išilgine kryptimi;

| 2.21.2. | keisti sėdynės padėtį vertikalia kryptimi; |
| --- | --- |

2.21.2.

keisti sėdynės padėtį vertikalia kryptimi;

| 2.21.3. | keisti polinkio kampą. |
| --- | --- |

2.21.3.

keisti polinkio kampą.

2.22.   Sėdynės tvirtinimo įtaisas

Sistema, kuria sėdynės sąranka tvirtinama prie transporto priemonės konstrukcijos, įskaitant susijusias transporto priemonės konstrukcijos dalis.

2.23.   Sėdynės tipas

Kategorija sėdynių, nesiskiriančių šiais pagrindiniais požymiais:

| 2.23.1. | sėdynės konstrukcijos forma, matmenimis ir medžiagomis; |
| --- | --- |

2.23.1.

sėdynės konstrukcijos forma, matmenimis ir medžiagomis;

| 2.23.2. | sėdynės reguliavimo ir fiksavimo sistemų tipais ir matmenimis; |
| --- | --- |

2.23.2.

sėdynės reguliavimo ir fiksavimo sistemų tipais ir matmenimis;

| 2.23.3. | diržo tvirtinimo prie sėdynės įtaiso, sėdynės tvirtinimo įtaiso ir susijusių transporto priemonės konstrukcijos dalių tipu ir matmenimis. |
| --- | --- |

2.23.3.

diržo tvirtinimo prie sėdynės įtaiso, sėdynės tvirtinimo įtaiso ir susijusių transporto priemonės konstrukcijos dalių tipu ir matmenimis.

2.24.   Sėdynės poslinkio sistema

Įtaisas, leidžiantis keisti sėdynės ar vienos jos dalies polinkio kampą arba padėtį išilgine kryptimi be fiksuotos tarpinės padėties (kad keleiviams būtų lengviau įlipti ir išlipti).

2.25.   Sėdynės fiksavimo sistema

Įtaisas, užtikrinantis, kad sėdynė ir jos dalys laikytųsi bet kurioje naudojimo padėtyje.

2.26.   Uždarasis sagties atsegimo mygtukas

Sagties atsegimo mygtukas, kuriuo negalima atsegti sagties naudojant 40 mm skersmens rutulį.

2.27.   Atvirasis sagties atsegimo mygtukas

Sagties atsegimo mygtukas, kuriuo galima atsegti sagtį naudojant 40 mm skersmens rutulį.

2.28.   Įtempio mažinimo įtaisas

Įtaisas diržo įtraukiklyje, automatiškai sumažinantis juostos įtempį prisisegus saugos diržą. Atsegus diržą toks įtaisas automatiškai išsijungia.

2.29.   ISOFIX – vaiko apsaugos sistemų tvirtinimo prie transporto priemonių sistema, sudaryta iš dviejų su transporto priemone sujungtų standžių tvirtinimo įtaisų, dviejų atitinkamų ant vaiko apsaugos sistemos esančių standžių priedų ir vaiko apsaugos sistemos polinkio ribojimo priemonės.

2.30.   ISOFIX vaiko apsaugos sistema – Taisyklės Nr. 44 arba Taisyklės Nr. 129 reikalavimus atitinkanti vaiko apsaugos sistema, kuri turi būti pritvirtinta prie Taisyklės Nr. 14 arba Taisyklės Nr. 145 reikalavimus atitinkančios ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemos.

2.31.   ISOFIX padėtis – sistema, leidžianti įtaisyti:

| a) | priekinės krypties universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44; |
| --- | --- |

a)

priekinės krypties universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44;

| b) | priekinės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44; |
| --- | --- |

b)

priekinės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44;

| c) | atgalinės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44; |
| --- | --- |

c)

atgalinės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44;

| d) | šoninės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44; |
| --- | --- |

d)

šoninės krypties pusiau universalią ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44;

| e) | specialios transporto priemonės ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44; |
| --- | --- |

e)

specialios transporto priemonės ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 44;

| f) | i dydžio ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 129; |
| --- | --- |

f)

i dydžio ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 129;

| g) | arba specialios transporto priemonės ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 129. |
| --- | --- |

g)

arba specialios transporto priemonės ISOFIX vaiko apsaugos sistemą, kaip apibrėžta Taisyklėje Nr. 129.

2.32.   ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistema – sistema, sudaryta iš dviejų Taisyklės Nr. 14 arba Taisyklės Nr. 145 reikalavimus atitinkančių ISOFIX apatinių tvirtinimo įtaisų ir skirta ISOFIX vaiko apsaugos sistemai bei apsaugos nuo sukimosi įtaisui pritvirtinti.

2.33.   ISOFIX apatinis tvirtinimo įtaisas – vienas standus, apskrito skerspjūvio, horizontalus 6 mm skersmens strypas, besitęsiantis nuo transporto priemonės arba sėdynės konstrukcijos, skirtas ISOFIX vaiko apsaugos sistemai su ISOFIX priedais pritvirtinti ir laikyti.

2.34.   Apsaugos nuo sukimosi įtaisas

| a) | Universaliai ISOFIX vaiko apsaugos sistemai skirtą apsaugos nuo sukimosi įtaisą sudaro ISOFIX viršutinis diržas; |
| --- | --- |

a)

Universaliai ISOFIX vaiko apsaugos sistemai skirtą apsaugos nuo sukimosi įtaisą sudaro ISOFIX viršutinis diržas;

| b) | pusiau universaliai ISOFIX vaiko apsaugos sistemai skirtą apsaugos nuo sukimosi įtaisą sudaro viršutinis diržas, transporto priemonės prietaisų skydelis arba atraminė kojelė, skirti apsaugos priemonės sukimuisi apriboti patyrus smūgį iš priekio; |
| --- | --- |

b)

pusiau universaliai ISOFIX vaiko apsaugos sistemai skirtą apsaugos nuo sukimosi įtaisą sudaro viršutinis diržas, transporto priemonės prietaisų skydelis arba atraminė kojelė, skirti apsaugos priemonės sukimuisi apriboti patyrus smūgį iš priekio;

| c) | i dydžio vaiko apsaugos sistemai skirtą apsaugos nuo sukimosi įtaisą sudaro viršutinis diržas arba atraminė kojelė, skirti apsaugos priemonės sukimuisi apriboti patyrus smūgį iš priekio; |
| --- | --- |

c)

i dydžio vaiko apsaugos sistemai skirtą apsaugos nuo sukimosi įtaisą sudaro viršutinis diržas arba atraminė kojelė, skirti apsaugos priemonės sukimuisi apriboti patyrus smūgį iš priekio;

| d) | naudojant i dydžio, universalias ir pusiau universalias ISOFIX vaiko apsaugos sistemas, pati transporto priemonės sėdynė nėra apsaugos nuo sukimosi įtaisas. |
| --- | --- |

d)

naudojant i dydžio, universalias ir pusiau universalias ISOFIX vaiko apsaugos sistemas, pati transporto priemonės sėdynė nėra apsaugos nuo sukimosi įtaisas.

2.35.   ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisas – Taisyklės Nr. 14 arba Taisyklės Nr. 145 reikalavimus atitinkantis įtaisas, pvz., nustatytoje zonoje įtaisytas strypas, prie kurio tvirtinama ISOFIX viršutinio diržo juostos jungtis ir kuris perduoda jos sulaikymo jėgą transporto priemonės konstrukcijai.

2.36.   Nukreipimo įtaisas skirtas padėti ISOFIX vaiko apsaugos sistemą įtaisančiam asmeniui fiziškai nukreipdamas ISOFIX vaiko apsaugos priemonės ISOFIX priedus, kad jie būtų tinkamai sulygiuoti su ISOFIX apatiniais tvirtinimo įtaisais ir būtų lengviau juos sujungti.

2.37.   ISOFIX ženklinimo priemonė – priemonė, kuria ISOFIX vaiko apsaugos sistemą norinčiam įtaisyti asmeniui nurodomos ISOFIX padėtys transporto priemonėje ir kiekvienos atitinkamos ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemos padėtis.

2.38.   Vaiko apsaugos įtaisas (VAĮ) – įtaisas, atitinkantis vieną iš ISOFIX įtaisų, apibrėžtų šios taisyklės 17 priedo 2 priedėlio 4 punkte, visų pirma toks, kurio matmenys pateikti minėtojo 4 punkto 1–8 paveiksluose. Tokie vaiko apsaugos įtaisai (VAĮ) naudojami pagal šią taisyklę patikrinti, kurių dydžio apybrėžų, nurodytų Taisyklėje Nr. 44 arba Taisyklėje Nr. 129, ISOFIX vaiko apsaugos sistemas galima įtaisyti transporto priemonės ISOFIX padėtyse. Minėtojo 4 punkto 2 paveiksle pavaizduotas vienas iš VAĮ, vadinamasis ISO/F2, taip pat naudojamas siekiant pagal Taisyklę Nr. 14 arba Taisyklės Nr. 145 patikrinti bet kurios ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemos vietą ir prieigos prie jos galimybę.

Arba tai įtaisas, atitinkantis vieną iš dviejų paaukštintų sėdynių įtaisų, apibrėžtų šios taisyklės 17 priedo 5 priedėlyje, visų pirma toks, kurio matmenys pateikti 17 priedo 5 priedėlio 2 ir 3 paveiksluose. Tokie įtaisai naudojami pagal šią taisyklę patikrinti, kurių dydžio apybrėžų, nurodytų Taisyklėje Nr. 129, paaukštintas sėdynes galima įtaisyti transporto priemonės sėdėjimo padėtyse.

2.39.   i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūris – tūris, kuriuo užtikrinamas i dydžio vaiko apsaugos sistemos atraminės kojelės ir i dydžio sėdėjimo padėties transporto priemonėje matmenų ir geometrinis suderinamumas.

2.40.   i dydžio sėdėjimo padėtis – sėdėjimo padėtis, jeigu yra apibrėžta transporto priemonės gamintojo, skirta Taisyklėje Nr. 129 apibrėžtai i dydžio vaiko apsaugos sistemai įtaisyti ir atitinkanti šioje taisyklėje nustatytus reikalavimus.

2.41.   Priminimo prisisegti saugos diržus įtaisas – vairuotojo įspėjimo apie bet kurį saugos diržo neprisisegusį transporto priemone važiuojantį asmenį sistema. Sistemą sudaro neprisegto saugos diržo jutiklis ir įtaisas, vairuotojui duodantis dviejų lygių: pirmojo ir antrojo – įspėjimus.

2.42.   Vaizdinis įspėjimas – įspėjimas vaizdiniu signalu (šviesa, mirksėjimu ar rodomais ženklais arba pranešimais).

2.43.   Garsinis įspėjimas – įspėjimas garsiniu signalu.

2.44.   Pirmojo lygio įspėjimas – vaizdinis įspėjimas, rodomas įjungus uždegimo jungiklį arba pagrindinį transporto priemonės valdymo jungiklį, kai bet kuris iš transporto priemone važiuojančių asmenų yra neprisisegęs saugos diržo. Gali būti naudojamas ir garsinis įspėjimas.

2.45.   Antrojo lygio įspėjimas – vaizdinis ir garsinis įspėjimas, įsijungiantis, kai transporto priemonė naudojama pagal 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 punktus, t. y. kai bet kuris iš priekinėse sėdynėse sėdinčių asmenų yra neprisisegęs saugos diržo ir bet kuris iš galinėse sėdynėse sėdinčių asmenų yra neprisisegęs saugos diržo arba jį atsisegė.

2.46.   Neprisegtas saugos diržas – gamintojo nuožiūra pasirinkta diržo padėtis, kai neužsegta bet kurio iš transporto priemone važiuojančių asmenų saugos diržo sagtis arba iš diržo įtraukiklio ištrauktos diržo juostos neužtenka užsegti toliausiai gale esančiai tuščiai sėdynei.

2.47.   Įprastas transporto priemonės veikimas – transporto priemonės judėjimas pirmyn didesniu kaip 10 km/h greičiu.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Transporto priemonės tipas

3.1.1.   Transporto priemonės tipo, atsižvelgiant į saugos diržų ir apsaugos sistemų įrengimą, patvirtinimo paraišką teikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

3.1.2.   Kartu su ja pateikiami trys toliau minimų dokumentų egzemplioriai ir šie duomenys:

| 3.1.2.1. | tinkamo mastelio bendrosios transporto priemonės konstrukcijos brėžiniai, kuriuose nurodomos saugos diržų padėtys, taip pat išsamūs saugos diržų ir jų tvirtinimo vietų brėžiniai; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

tinkamo mastelio bendrosios transporto priemonės konstrukcijos brėžiniai, kuriuose nurodomos saugos diržų padėtys, taip pat išsamūs saugos diržų ir jų tvirtinimo vietų brėžiniai;

| 3.1.2.2. | naudotų medžiagų, kurios gali turėti įtakos saugos diržų tvirtumui, specifikacija; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

naudotų medžiagų, kurios gali turėti įtakos saugos diržų tvirtumui, specifikacija;

| 3.1.2.3. | saugos diržų techninis aprašas. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

saugos diržų techninis aprašas.

| 3.1.2.4. | Jeigu saugos diržai pritvirtinti prie sėdynės konstrukcijos: |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Jeigu saugos diržai pritvirtinti prie sėdynės konstrukcijos:

| 3.1.2.5. | išsamus transporto priemonės tipo aprašas atsižvelgiant į sėdynių konstrukciją, sėdynės tvirtinimo įtaisus ir jų reguliavimo bei fiksavimo sistemas; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

išsamus transporto priemonės tipo aprašas atsižvelgiant į sėdynių konstrukciją, sėdynės tvirtinimo įtaisus ir jų reguliavimo bei fiksavimo sistemas;

| 3.1.2.6. | tinkamo mastelio, pakankamai išsamūs sėdynių, jų tvirtinimo prie transporto priemonės įtaisų ir jų reguliavimo bei fiksavimo sistemų brėžiniai. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

tinkamo mastelio, pakankamai išsamūs sėdynių, jų tvirtinimo prie transporto priemonės įtaisų ir jų reguliavimo bei fiksavimo sistemų brėžiniai.

3.1.3.   Gamintojo nuožiūra techninei tarnybai pateikiama tvirtintino tipo reprezentatyvioji transporto priemonė arba transporto priemonės dalys, kurias tvirtinimo bandymus atliekanti techninė tarnyba laiko esminėmis saugos diržų bandymams atlikti.

3.2.   Saugos diržo tipas

3.2.1.   Saugos diržo tipo patvirtinimo paraišką teikia prekės ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas. Apsaugos sistemos tipo patvirtinimo paraišką teikia prekės ženklo turėtojas, jo atstovas arba transporto priemonės, kurioje ketinama įrengti apsaugos sistemą, gamintojas ar jo atstovas.

3.2.2.   Su paraiška pateikiama:

| 3.2.2.1. | diržo tipo techninis aprašas, kuriame apibrėžiamos naudojamos juostos ir standžiosios dalys, taip pat pateikiami diržo dalių brėžiniai; brėžiniuose nurodoma patvirtinimo numeriui ir prie patvirtinimo ženklo apskritimo pateikiamam (-iems) papildomam (-iems) simboliui (-iams) skirta vieta. Apraše nurodoma tvirtinti teikiamo modelio spalva ir apibrėžiamas (-i) transporto priemonės tipas (-ai), kuriam (-iems) skirtas šio tipo diržas. Jeigu yra diržo įtraukikliai, pateikiami jų jutiklio įrengimo nurodymai; taip pat pateikiamas išsamus išankstinės apkrovos įtaisų arba sistemų konstrukcijos ir veikimo, įskaitant jutiklius, jei jų yra, techninis aprašas, kuriame nurodomas įsijungimo būdas ir bet koks reikiamas būdas, kaip išvengti netyčinio įsijungimo. Apsaugos sistemos apraše turi būti: tinkamo mastelio transporto priemonės konstrukcijos, sėdynės konstrukcijos, reguliavimo sistemos ir priedų brėžiniai, kuriuose pakankamai išsamiai nurodomos sėdynių tvirtinimo įtaisų ir diržų tvirtinimo įtaisų vietos ir sutvirtinimai; naudojamų medžiagų, kurios gali turėti įtakos sėdynių tvirtinimo įtaisų ir diržų tvirtinimo įtaisų tvirtumui, specifikacija; taip pat sėdynių tvirtinimo įtaisų ir diržų tvirtinimo įtaisų techninis aprašas. Jeigu diržas prie transporto priemonės konstrukcijos tvirtinamas per diržo aukščio reguliavimo įtaisą, techniniame apraše nurodoma, ar šis įtaisas laikomas diržo dalimi; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

diržo tipo techninis aprašas, kuriame apibrėžiamos naudojamos juostos ir standžiosios dalys, taip pat pateikiami diržo dalių brėžiniai; brėžiniuose nurodoma patvirtinimo numeriui ir prie patvirtinimo ženklo apskritimo pateikiamam (-iems) papildomam (-iems) simboliui (-iams) skirta vieta. Apraše nurodoma tvirtinti teikiamo modelio spalva ir apibrėžiamas (-i) transporto priemonės tipas (-ai), kuriam (-iems) skirtas šio tipo diržas. Jeigu yra diržo įtraukikliai, pateikiami jų jutiklio įrengimo nurodymai; taip pat pateikiamas išsamus išankstinės apkrovos įtaisų arba sistemų konstrukcijos ir veikimo, įskaitant jutiklius, jei jų yra, techninis aprašas, kuriame nurodomas įsijungimo būdas ir bet koks reikiamas būdas, kaip išvengti netyčinio įsijungimo. Apsaugos sistemos apraše turi būti: tinkamo mastelio transporto priemonės konstrukcijos, sėdynės konstrukcijos, reguliavimo sistemos ir priedų brėžiniai, kuriuose pakankamai išsamiai nurodomos sėdynių tvirtinimo įtaisų ir diržų tvirtinimo įtaisų vietos ir sutvirtinimai; naudojamų medžiagų, kurios gali turėti įtakos sėdynių tvirtinimo įtaisų ir diržų tvirtinimo įtaisų tvirtumui, specifikacija; taip pat sėdynių tvirtinimo įtaisų ir diržų tvirtinimo įtaisų techninis aprašas. Jeigu diržas prie transporto priemonės konstrukcijos tvirtinamas per diržo aukščio reguliavimo įtaisą, techniniame apraše nurodoma, ar šis įtaisas laikomas diržo dalimi;

| 3.2.2.2. | šeši atitinkamo diržo tipo pavyzdžiai, vienas iš jų laikomas etalonu; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

šeši atitinkamo diržo tipo pavyzdžiai, vienas iš jų laikomas etalonu;

| 3.2.2.3. | 10 metrų kiekvieno tipo juostos, naudojamos atitinkamo tipo diržui. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

10 metrų kiekvieno tipo juostos, naudojamos atitinkamo tipo diržui.

| 3.2.2.4. | Tipo patvirtinimo bandymus atliekanti techninė tarnyba turi teisę prašyti daugiau pavyzdžių. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Tipo patvirtinimo bandymus atliekanti techninė tarnyba turi teisę prašyti daugiau pavyzdžių.

3.2.3.   Jei tai apsaugos sistemos, tarnybai pateikiami du pavyzdžiai, kurie gamintojo nuožiūra gali būti du diržų pavyzdžiai, kurių reikalaujama pagal 3.2.2.2 ir 3.2.2.3 punktus, taip pat tvirtintino tipo reprezentatyvioji transporto priemonė arba transporto priemonės dalis ar dalys, kurias patvirtinimo bandymus atliekanti techninė tarnyba laiko esminėmis apsaugos sistemos bandymams atlikti.

4.   ŽYMOS

Ant diržo arba apsaugos sistemos tipo pavyzdžių, pateiktų tvirtinti pagal 3.2.2.2, 3.2.2.3 ir 3.2.2.4 punktų nuostatas, turi būti aiškiai ir nenutrinamai užrašytas gamintojo pavadinimas, inicialai arba prekės pavadinimas ar ženklas.

5.   PATVIRTINIMAS

5.1.   Prie tipo patvirtinimo sertifikato pridedamas pažymėjimas, atitinkantis 5.1.1 arba 5.1.2 punktuose apibrėžtą pavyzdį:

| 5.1.1. | priedą 1A – 3.1 punkte nurodytoms paraiškoms; |
| --- | --- |

5.1.1.

priedą 1A – 3.1 punkte nurodytoms paraiškoms;

| 5.1.2. | priedą 1B – 3.2 punkte nurodytoms paraiškoms. |
| --- | --- |

5.1.2.

priedą 1B – 3.2 punkte nurodytoms paraiškoms.

5.2.   Transporto priemonės tipas

5.2.1.   Jeigu pagal šią taisyklę tvirtinti pateikta transporto priemonė atitinka 8 punkto ir šios taisyklės 15 ir 16 priedų reikalavimus, tas transporto priemonės tipas patvirtinamas.

5.2.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmaisiais dviem skaitmenimis (šiuo metu skaitmenys 07 atitinka 07 serijos pakeitimus) nurodoma pakeitimų, į kuriuos įtraukti patvirtinant tipą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, serija. Ta pati susitariančioji šalis negali suteikti to paties numerio kitam transporto priemonės tipui, kaip apibrėžta 2.16 punkte.

5.2.3.   Apie transporto priemonės tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, nepatvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę pranešama šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims naudojant šios taisyklės 1A priede pateikto pavyzdžio formą.

5.2.4.   Prie kiekvienos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtintą transporto priemonių tipą, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, nurodytoje patvirtinimo formoje, pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 5.2.4.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (3); |
| --- | --- |

5.2.4.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (3);

3

| 5.2.4.2. | į dešinę nuo 5.2.4.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

į dešinę nuo 5.2.4.1 punkte nurodyto apskritimo – šios taisyklės numeris, toliau raidė R, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.

5.2.5.   Jeigu transporto priemonė šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, atitinka transporto priemonių tipą, patvirtintą pagal vieną ar kelias kitas prie Susitarimo pridėtas taisykles, 5.2.4.1 punkte nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas suteiktas šalyje, patvirtinusioje tipą pagal šią taisyklę, papildomi numeriai ir simboliai pateikiami stulpeliais 5.2.4.1 punkte nurodyto simbolio dešinėje.

5.2.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

5.2.7.   Patvirtinimo ženklas tvirtinamas greta arba ant gamintojo pritvirtintos transporto priemonės duomenų plokštelės.

5.3.   Saugos diržo tipas

5.3.1.   Jeigu pagal 3.2 punkto nuostatas pateikti diržo tipo pavyzdžiai atitinka šios taisyklės 4, 5.3 ir 6 punktų reikalavimus, tipas patvirtinamas.

5.3.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmaisiais dviem skaitmenimis (šiuo metu skaitmenys 06 atitinka 06 serijos pakeitimus) nurodoma pakeitimų, į kuriuos įtraukti patvirtinant tipą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, serija. Ta pati susitariančioji šalis negali suteikti to paties numerio kitam diržo arba apsaugos sistemos tipui.

5.3.3.   Apie diržo arba apsaugos sistemos tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba nepatvirtinimą pagal šią taisyklę pranešama šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims naudojant šios taisyklės 1B priede pateikto pavyzdžio formą.

5.3.4.   Be 4 punkte nurodytų ženklų, prie kiekvieno pagal šią taisyklę patvirtintą tipą atitinkančio diržo tinkamoje vietoje pateikiama ši informacija:

| 5.3.4.1. | tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:






  5.3.4.1.1. | apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (4); |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1.

tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

5.3.4.1.1.

apskritimas, kuriame įrašyta raidė E ir tipą patvirtinusios šalies skiriamasis numeris (4);

4

| 5.3.4.1.2. | patvirtinimo numeris; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

patvirtinimo numeris;

| 5.3.4.2. | šis (šie) papildomas (-i) simbolis (-iai):






  5.3.4.2.1. | raidė A – tritaškio tvirtinimo diržui, raidė B – juosmens diržui, raidė S – specialių tipų diržams. |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.

šis (šie) papildomas (-i) simbolis (-iai):

5.3.4.2.1.

raidė A – tritaškio tvirtinimo diržui, raidė B – juosmens diržui, raidė S – specialių tipų diržams.

| 5.3.4.2.2. | 5.3.4.2.1 punkte nurodyti simboliai papildomi šiais ženklais:






  5.3.4.2.2.1. | raide e – diržui su energijos sugerties įtaisu; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2.

5.3.4.2.1 punkte nurodyti simboliai papildomi šiais ženklais:

5.3.4.2.2.1.

raide e – diržui su energijos sugerties įtaisu;

| 5.3.4.2.2.2. | raide r – diržui su įtraukikliu; greta pagal šios taisyklės 2.14 punktą pateikiamas naudojamo diržo įtraukiklio simbolis (1, 2, 3, 4 arba 4N) ir raidė m, jeigu naudojamas į kelis veiksnius reaguojantis avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2.

raide r – diržui su įtraukikliu; greta pagal šios taisyklės 2.14 punktą pateikiamas naudojamo diržo įtraukiklio simbolis (1, 2, 3, 4 arba 4N) ir raidė m, jeigu naudojamas į kelis veiksnius reaguojantis avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis;

| 5.3.4.2.2.3. | raide p, jeigu saugos dirže yra išankstinės apkrovos įtaisas; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3.

raide p, jeigu saugos dirže yra išankstinės apkrovos įtaisas;

| 5.3.4.2.2.4. | raide t, jeigu saugos dirže su įtraukikliu yra įtempio mažinimo įtaisas. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4.

raide t, jeigu saugos dirže su įtraukikliu yra įtempio mažinimo įtaisas.

| 5.3.4.2.2.5. | Diržai su įtaisytu 4N tipo diržo įtraukikliu taip pat žymimi simboliu, sudarytu iš stačiakampio, kuriame pavaizduota perbraukta M1 kategorijos transporto priemonė; šis simbolis rodo, kad šio tipo diržo įtraukiklį naudoti tos kategorijos transporto priemonėse draudžiama. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5.

Diržai su įtaisytu 4N tipo diržo įtraukikliu taip pat žymimi simboliu, sudarytu iš stačiakampio, kuriame pavaizduota perbraukta M1 kategorijos transporto priemonė; šis simbolis rodo, kad šio tipo diržo įtraukiklį naudoti tos kategorijos transporto priemonėse draudžiama.

1

| 5.3.4.2.2.6. | Jeigu saugos diržas patvirtintas pagal šios taisyklės 6.4.1.3.3 ir 6.4.1.3.4 punktų nuostatas, jis ženklinamas stačiakampiu, kuriame įrašyta „AIRBAG“ (oro pagalvė). |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6.

Jeigu saugos diržas patvirtintas pagal šios taisyklės 6.4.1.3.3 ir 6.4.1.3.4 punktų nuostatas, jis ženklinamas stačiakampiu, kuriame įrašyta „AIRBAG“ (oro pagalvė).

| 5.3.4.2.3. | Jeigu saugos diržas yra apsaugos sistemos dalis, prieš 5.3.4.2.1 punkte nurodytą simbolį rašoma raidė Z. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3.

Jeigu saugos diržas yra apsaugos sistemos dalis, prieš 5.3.4.2.1 punkte nurodytą simbolį rašoma raidė Z.

5.3.5.   Šios taisyklės 2 priedo 2 punkte pateikiama patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžių.

5.3.6.   5.3.4 punkte nurodyta informacija turi būti aiškiai įskaitoma ir nenutrinama, ji gali būti pateikiama pritvirtintame nuolatiniame ženkle arba ženklinama tiesiogiai. Ženklas arba ženklinimas turi būti atsparūs nusidėvėjimui.

5.3.7.   5.3.6 punkte nurodytus ženklus gali išduoti patvirtinimą suteikusi tipo patvirtinimo institucija arba, tai institucijai leidus, gamintojas.

6.   SPECIFIKACIJOS

6.1.   Bendrosios specifikacijos

6.1.1.   Kiekvienas pagal 3.2.2.2, 3.2.2.3 ir 3.2.2.4 punktus pateiktas pavyzdys turi atitikti šios taisyklės 6 punkte išdėstytas specifikacijas.

6.1.2.   Diržas arba apsaugos sistema turi būti suprojektuoti ir sukonstruoti taip, kad, tinkamai įrengus ir transporto priemone važiuojančiam asmeniui juos tinkamai naudojant, būtų užtikrintas tinkamas jų veikimas ir jie sumažintų kūno sužalojimo pavojų įvykus avarijai.

6.1.3.   Diržo juostos negali susipinti taip, kad dėl to kiltų pavojus.

6.1.4.   Medžiagas, kurioms būdingos poliamido 6 vandens įgeriamumo savybės, naudoti visose mechaninėse dalyse, kurių veikimui toks reiškinys gali turėti neigiamos įtakos, draudžiama.

6.2.   Standžiosios dalys

6.2.1.   Bendrieji reikalavimai

6.2.1.1.   Saugos diržo standžiosios dalys, pvz., sagtys, reguliavimo įtaisai, priedai ir pan., negali turėti aštrių briaunų, į kurias trindamosi juostos nusidėvėtų ar plyštų.

6.2.1.2.   Visos diržo sąrankos dalys, kurias gali paveikti korozija, turi būti tinkamai nuo jos apsaugotos. Atlikus 7.2 punkte nurodytą korozijos bandymą, kvalifikuotam stebėtojui plika akimi neturi būti matyti nusidėvėjimo požymių, galinčių sutrikdyti tinkamą įtaiso veikimą, nei akivaizdžių korozijos požymių.

6.2.1.3.   Standžiosios dalys, skirtos sugerti energijai arba veikiamos apkrovos ar ją perduodančios, negali būti trapios.

6.2.1.4.   Iš plastiko pagaminti standūs saugos diržo elementai ir dalys turi būti išdėstyti ir įrengti taip, kad nuolat naudojami variklio varomoje transporto priemonėje neįstrigtų po tos transporto priemonės judamąja sėdyne arba tos transporto priemonės durelėse. Jeigu kuris nors iš šių elementų ir dalių neatitinka pirmiau išdėstytų sąlygų, atliekamas 7.5.4 punkte nurodytas atšaldytų tų dalių smūginis bandymas. Jeigu atlikus bandymą plastikiniuose gaubtuose arba standžiųjų elementų laikikliuose atsiranda matomų įtrūkių, visa plastikinė dalis pašalinama ir vertinamas likusios sąrankos patikimumas. Jeigu likusi sąranka tebėra patikima arba nėra jokių matomų įtrūkių, toliau vertinama, ar ji atitinka 6.2.2, 6.2.3 ir 6.4 punktuose išdėstytus reikalavimus.

6.2.2.   Sagtis

6.2.2.1.   Sagtis turi būti suprojektuota taip, kad nebūtų įmanoma jos naudoti netinkamai. Be kita ko, tai reiškia, kad turi būti neįmanoma sagtį užsegti tik iš dalies. Turi būti aišku, kaip atsegti sagtį. Naudotojo kūną veikiausiai liesiančių sagties dalių elementai turi būti ne mažesni kaip 20 cm2 ir bent 46 mm pločio, matuojant plokštumoje, esančioje ne toliau kaip 2,5 mm nuo lietimosi paviršiaus. Pastarasis reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu diržų komplekto sagties lietimosi su naudotojo kūnu plotas yra 20–40 cm2.

2

2

6.2.2.2.   Net jei diržas neįtemptas, sagtis turi likti užsegta, neatsižvelgiant į transporto priemonės padėtį. Turi būti neįmanoma sagties atsegti netyčia, atsitiktinai arba naudojant mažesnę kaip 1 daN jėgą. Turi būti lengva sagtį naudoti ir suimti; kai diržas neįtemptas arba esant 7.8.2 punkte apibrėžtam įtempiui, naudotojas turi galėti ją atsegti vienu paprastu rankos judesiu, atliekamu viena kryptimi; be to, priekinėse kraštinėse sėdynėse skirtas naudoti diržo sąrankas, išskyrus diržų komplektus, naudotojas taip pat turi galėti užsegti paprastu rankos judesiu, atliekamu viena kryptimi. Sagtis turi būti atsegama paspaudus mygtuką arba panašų įtaisą. Kai mygtukas yra atsegimo padėtyje, o jėga nukreipiama į plokštumą, statmeną pradinei mygtuko judėjimo krypčiai, spaudžiamasis paviršius turi būti tokių matmenų: uždarųjų mygtukų – ne mažesnio kaip 4,5 cm2 ploto ir ne mažesnio kaip 15 mm pločio; atvirųjų mygtukų – ne mažesnio kaip 2,5 cm2 ploto ir ne mažesnio kaip 10 mm pločio. Sagties atsegimo zona turi būti raudonos spalvos. Jokia kita sagties dalis negali būti šios spalvos. Kai sėdynėje sėdima, leidžiama, kad bet kurioje sagties dalyje užsidegtų raudonos spalvos signalinė lemputė, jeigu užsegus sagtį ji išsijungia. Lemputės, apšviečiančios sagtį kita nei raudona spalva, užsegus sagtį išsijungti neprivalo. Tos lemputės turi apšviesti sagtį taip, kad nekliudytų matyti raudonos sagties atsegimo zonos spalvos arba raudonos signalinės lemputės.

2

2

6.2.2.3.   Atliekant 7.5.3 punkte aprašytą bandymą, sagtis turi veikti tinkamai.

6.2.2.4.   Sagtis turi atlaikyti naudojama pakartotinai ir, prieš atliekant 7.7 punkte aprašytą dinaminį bandymą, įprastomis naudojimo sąlygomis turi būti atlikta 5 000 atsegimo ir užsegimo ciklų. Tokį diržų komplekto bandymą galima atlikti įtraukus ne visus sagčių liežuvėlius.

6.2.2.5.   7.8 punkte nurodytame bandyme sagčiai atsegti reikalinga jėga turi būti ne didesnė kaip 6 daN.

6.2.2.6.   Sagties tvirtumas bandomas, kaip nurodyta 7.5.1 ir, prireikus, 7.5.5 punkte. Veikiama nurodytos apkrovos sukeliamo įtempio, sagtis negali lūžti, labai deformuotis ar atsiskirti.

6.2.2.7.   Naudojant sagtis, turinčias dviem sąrankoms priklausantį komponentą, 7.7 ir 7.8 punktuose aprašyti tvirtumo ir atsegimo bandymai taip pat atliekami vienai sąrankai priklausančią sagties dalį sukabinus su kitai sąrankai priklausančia porine dalimi, jeigu naudojamą sagtį įmanoma taip sujungti.

6.2.3.   Diržo reguliavimo įtaisas

6.2.3.1.   Naudotojui prisisegus, diržas turi automatiškai prisitaikyti prie naudotojo arba sėdintis naudotojas turi galėti lengvai pasiekti ranka valdomą reguliavimo įtaisą ir juo patogiai bei lengvai naudotis. Įtaisu taip pat turi būti galima viena ranka įtempti diržą, kad jis būtų pritaikytas prie naudotojo kūno sudėjimo ir transporto priemonės sėdynės padėties.

6.2.3.2.   Du kiekvieno diržo reguliavimo įtaiso pavyzdžiai išbandomi pagal 7.3 punkto reikalavimus. Su kiekvienu reguliavimo įtaiso pavyzdžiu juosta negali slysti daugiau kaip 25 mm, o visų reguliavimo įtaisų poslinkių suma turi būti ne didesnė kaip 40 mm.

6.2.3.3.   Visų reguliavimo įtaisų tvirtumas bandomas, kaip nurodyta 7.5.1 punkte. Veikiami nustatytos apkrovos sukeliamo įtempio, jie negali lūžti arba atsiskirti.

6.2.3.4.   Atliekant 7.5.6 punkte nurodytą bandymą, bet kuriam ranka reguliuojamam įtaisui valdyti reikalinga jėga turi būti ne didesnė kaip 5 daN.

6.2.4.   Priedai ir diržo aukščio reguliavimo įtaisai

Priedų tvirtumas bandomas, kaip nurodyta 7.5.1 ir 7.5.2 punktuose. Esamų diržo aukščio reguliavimo įtaisų tvirtumas bandomas, kaip nurodyta šios taisyklės 7.5.2 punkte, jeigu šie įtaisai nebuvo išbandyti transporto priemonėje pagal Taisyklės Nr. 14 (versijos su naujausiais pakeitimais) reikalavimus, susijusius su saugos diržų tvirtinimo įtaisais. Veikiamos nurodytos apkrovos sukeliamo įtempio, šios dalys negali lūžti arba atsiskirti.

6.2.5.   Diržo įtraukikliai

Diržo įtraukikliai turi būti išbandyti ir atitikti toliau išdėstytus reikalavimus, įskaitant 7.5.1 ir 7.5.2 punktuose nurodytų tvirtumo bandymų. (Neužsifiksuojantiems diržo įtraukikliams šie reikalavimai netaikomi.)

6.2.5.1.   Rankinio atpalaidavimo diržo įtraukikliai

6.2.5.1.1.   Saugos diržo sąrankos su rankinio atpalaidavimo diržo įtraukikliu juosta tarp įtraukiklio fiksavimo padėčių negali judėti daugiau kaip 25 mm.

6.2.5.1.2.   Saugos diržo sąrankos juosta iš rankinio atpalaidavimo diržo įtraukiklio turi būti ištraukiama iki 6 mm didžiausio jos ilgio, juostą įprasta traukimo kryptimi tempiant ne mažesne kaip 1,4 daN ir ne didesne kaip 2,2 daN jėga.

6.2.5.1.3.   Juosta 7.6.1 punkte aprašytu būdu pakartotinai ištraukiama iš diržo įtraukiklio ir leidžiama ją įtraukti, kol bus atlikta 5 000 ciklų. Tuomet su diržo įtraukikliu atliekamas 7.2 punkte nurodytas korozijos bandymas ir 7.6.3 punkte nurodytas atsparumo dulkėms bandymas. Po jų turi būti sėkmingai atliekama dar 5 000 ištraukimo ir įtraukimo ciklų. Atlikus pirmiau nurodytus bandymus, diržo įtraukiklis turi veikti tinkamai ir vis dar atitikti 6.2.5.1.1 ir 6.2.5.1.2 punktų reikalavimus.

6.2.5.2.   Automatinio fiksavimo diržo įtraukikliai

6.2.5.2.1.   Saugos diržo sąrankos su automatinio fiksavimo diržo įtraukikliu juosta tarp įtraukiklio fiksavimo padėčių negali judėti daugiau kaip 30 mm. Naudotojui pasislinkus atgal, diržas turi likti savo pradinėje padėtyje arba į tą padėtį grįžti automatiškai, kai naudotojas vėl pasislenka į priekį.

6.2.5.2.2.   Jeigu diržo įtraukiklis yra juosmens diržo dalis, juostos įtraukimo jėga, pagal 7.6.4 punktą matuojama laisvoje atkarpoje tarp manekeno ir diržo įtraukiklio, turi būti ne mažesnė kaip 0,7 daN.

Jeigu diržo įtraukiklis yra viršutinės liemens dalies apsaugos priemonės elementas, tokiu pat būdu matuojama juostos įtraukimo jėga turi būti ne mažesnė kaip 0,1 daN ir ne didesnė kaip 0,7 daN.

6.2.5.2.3.   Juosta 7.6.1 punkte aprašytu būdu pakartotinai ištraukiama iš diržo įtraukiklio ir leidžiama ją įtraukti, kol bus atlikta 5 000 ciklų. Tuomet su diržo įtraukikliu atliekamas 7.2 punkte nurodytas korozijos bandymas, o po jo – 7.6.3 punkte nurodytas atsparumo dulkėms bandymas. Po jų turi būti sėkmingai atliekama dar 5 000 ištraukimo ir įtraukimo ciklų. Atlikus pirmiau nurodytus bandymus, diržo įtraukiklis turi veikti tinkamai ir vis dar atitikti 6.2.5.2.1 ir 6.2.5.2.2 punktų reikalavimus.

6.2.5.3.   Avarinio fiksavimo diržo įtraukikliai

6.2.5.3.1.   Atliekant bandymus pagal 7.6.2 punktą, avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis turi atitikti toliau išdėstytas sąlygas. Jeigu įtaisas reaguoja tik į vieną veiksnį, pagal šios taisyklės 2.14.4.1 punktą galioja tik specifikacijos, susijusios su transporto priemonės lėtėjimu.

6.2.5.3.1.1.   Įtaisas turi užsifiksuoti, kai transporto priemonės lėtėjimas pasiekia 0,45 g (5), jei naudojami 4 tipo diržo įtraukikliai, arba 0,85 g, jei naudojami 4N tipo diržo įtraukikliai.

5

6.2.5.3.1.2.   Įtaisas neturi užsifiksuoti, kai juostos ištraukimo kryptimi matuojama juostos pagreičio vertė yra mažesnė kaip 0,8 g, jei naudojami 4 tipo diržo įtraukikliai, arba mažesnė kaip 1,0 g, jei naudojami 4N tipo diržo įtraukikliai.

6.2.5.3.1.3.   Įtaisas neturi užsifiksuoti, kai jo jutiklis nuo gamintojo nustatytos įrengimo padėties bet kuria kryptimi pakrypęs ne daugiau kaip 12°.

6.2.5.3.1.4.   Įtaisas turi užsifiksuoti, kai jo jutiklis nuo gamintojo nustatytos įrengimo padėties bet kuria kryptimi pakrypęs daugiau kaip 27°, jei naudojami 4 tipo diržo įtraukikliai, arba 40°, jei naudojami 4N tipo diržo įtraukikliai.

6.2.5.3.1.5.   Jeigu diržo įtraukiklio veikimas priklauso nuo išorinio signalo arba maitinimo šaltinio, konstrukcija turi užtikrinti, kad įvykus gedimui arba tam signalui ar maitinimui nutrūkus, diržo įtraukiklis užsifiksuotų automatiškai. Tačiau šio reikalavimo nebūtina laikytis, jeigu diržo įtraukiklis reaguoja į kelis veiksnius, su sąlyga, kad nuo išorinio signalo arba maitinimo šaltinio priklauso reagavimas tik į vieną veiksnį, o apie signalo triktį arba maitinimo šaltinio gedimą vairuotojui pranešama regimosiomis ir (arba) garsinėmis priemonėmis.

6.2.5.3.2.   Kai bandymai atliekami pagal 7.6.2 punktą, į kelis veiksnius, įskaitant juostą, reaguojantis avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis turi atitikti nustatytus reikalavimus, taip pat turi užsifiksuoti, kai išsivyniojimo kryptimi matuojamas juostos pagreitis yra ne mažesnis kaip 3,0 g.

6.2.5.3.3.   Atliekant 6.2.5.3.1 ir 6.2.5.3.2 punktuose nurodytus bandymus, prieš diržo įtraukikliui užsifiksuojant, juosta gali būti pajudėjusi ne daugiau kaip 50 mm, skaičiuojant nuo 7.6.2.1 punkte nurodyto ilgio. Atliekant 6.2.5.3.1.2 punkte nurodytą bandymą, įtaisas neturi užsifiksuoti, kol juosta pajudės 50 mm, skaičiuojant nuo 7.6.2.1 punkte nurodyto ilgio.

6.2.5.3.4.   Jeigu diržo įtraukiklis yra juosmens diržo dalis, juostos įtraukimo jėga, pagal 7.6.4 punktą matuojama laisvoje atkarpoje tarp manekeno ir diržo įtraukiklio, turi būti ne mažesnė kaip 0,7 daN.

Jeigu diržo įtraukiklis yra viršutinės liemens dalies apsaugos priemonės elementas, tokiu pat būdu matuojama juostos įtraukimo jėga turi būti ne mažesnė kaip 0,1 daN ir ne didesnė kaip 0,7 daN, nebent dirže įtaisytas įtempio mažinimo įtaisas: tokiu atveju mažiausia įtraukimo jėga gali būti sumažinta iki 0,05 daN, bet tik kai nustatytas tokio įtaiso veikimo režimas. Jeigu juosta eina per kreiptuvą arba skriemulį, įtraukimo jėga matuojama laisvoje atkarpoje tarp manekeno ir kreiptuvo arba skriemulio.

Jeigu sąrankoje yra ranka arba automatiškai valdomas įtaisas, neleidžiantis iki galo įtraukti juostos, vertinant atitiktį šiems reikalavimams, toks įtaisas nenaudojamas.

Jeigu sąrankoje yra įtempio mažinimo įtaisas, pirmiau aprašyta juostos įtraukimo jėga matuojama nustačius įtaiso veikimo ir neveikimo režimą, kai atitiktis šiems reikalavimams vertinama prieš pagal 6.2.5.3.5 punktą atliekamus patvarumo bandymus ir po jų.

6.2.5.3.5.   Juosta 7.6.1 punkte aprašytu būdu pakartotinai ištraukiama iš diržo įtraukiklio ir leidžiama ją įtraukti, kol bus atlikta 40 000 ciklų. Tuomet su diržo įtraukikliu atliekamas 7.2 punkte nurodytas korozijos bandymas, o po jo – 7.6.3 punkte nurodytas atsparumo dulkėms bandymas. Po jų turi būti sėkmingai atliekama dar 5 000 ciklų (iš viso 45 000).

Jeigu sąrankoje yra įtempio mažinimo įtaisas, nurodyti bandymai atliekami, kai nustatytas įtempio mažinimo įtaiso veikimo ir neveikimo režimas.

Atlikus pirmiau nurodytus bandymus, diržo įtraukiklis turi veikti tinkamai ir vis dar atitikti 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 ir 6.2.5.3.4 punktų reikalavimus.

6.2.5.4.   Po patvarumo bandymo, atliekamo pagal 6.2.5.3.5 punktą, ir iš karto po to, kai pagal 6.2.5.3.4 punktą išmatuojama įtraukimo jėga, diržo įtraukikliai turi atitikti šias dvi specifikacijas:

| 6.2.5.4.1. | kai diržo įtraukiklių, išskyrus automatinio fiksavimo diržo įtraukiklius, bandymai atliekami pagal 7.6.4.2 punktą, diržo įtraukikliai turi užtikrinti, kad ties liemeniu diržas nebūtų laisvas, ir |
| --- | --- |

6.2.5.4.1.

kai diržo įtraukiklių, išskyrus automatinio fiksavimo diržo įtraukiklius, bandymai atliekami pagal 7.6.4.2 punktą, diržo įtraukikliai turi užtikrinti, kad ties liemeniu diržas nebūtų laisvas, ir

| 6.2.5.4.2. | kai sagtis atlenkiama liežuvėliui atlaisvinti, pats diržo įtraukiklis turi iki galo įtraukti juostą. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2.

kai sagtis atlenkiama liežuvėliui atlaisvinti, pats diržo įtraukiklis turi iki galo įtraukti juostą.

6.2.6.   Išankstinės apkrovos įtaisas

6.2.6.1.   Pagal 7.2 punktą atlikus korozijos bandymą, išankstinės apkrovos įtaisas (įskaitant smūgio jutiklį, prie įtaiso prijungtą originaliomis jungtimis, per kurias neteka srovė) turi veikti tinkamai.

6.2.6.2.   Turi būti patikrinta, ar įtaisui pradėjus veikti netyčia, nekyla naudotojo kūno sužalojimo pavojus.

6.2.6.3.   Naudojant pirotechninius išankstinės apkrovos įtaisus:

| 6.2.6.3.1. | pagal 7.9.1 punktą atlikus kondicionavimą, išankstinės apkrovos įtaisas neturi įsijungti dėl temperatūros ir turi veikti tinkamai; |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

pagal 7.9.1 punktą atlikus kondicionavimą, išankstinės apkrovos įtaisas neturi įsijungti dėl temperatūros ir turi veikti tinkamai;

| 6.2.6.3.2. | turi būti imtasi atsargumo priemonių, kad išskiriamos karštos dujos neuždegtų arti esančių degių medžiagų. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

turi būti imtasi atsargumo priemonių, kad išskiriamos karštos dujos neuždegtų arti esančių degių medžiagų.

6.3.   Juostos

6.3.1.   Bendrieji reikalavimai

6.3.1.1.   Juostų savybės turi būti tokios, kad būtų užtikrinta, kad slėgis, kuriuo jos veikia naudotojo kūną, būtų paskirstytas kuo tolygiau per visą jų plotį ir kad net ir įtemptos jos nesisuktų. Juostos turi galėti sugerti ir išsklaidyti energiją. Juostos turi būti apkraštuotos, kad naudojamos neirtų.

6.3.1.2.   Juostos plotis esant 980 daN + 100 – 0 daN apkrovai turi būti ne mažesnis kaip 46 mm. Šis matmuo nustatomas atliekant 7.4.3 punkte nurodytą bandymą, kai mechanizmas sustabdomas pasiekus pirmiau nurodytą apkrovą (6).

6

6.3.2.   Tvirtumas po kondicionavimo kambario temperatūroje

Jeigu abu juostos pavyzdžiai kondicionuojami pagal 7.4.1.1 punktą, pagal 7.4.2 punktą nustatyta juostos trūkimo apkrova turi būti ne mažesnė kaip 1 470 daN. Abiejų pavyzdžių trūkimo apkrovos skirtumas turi būti ne didesnis kaip 10 proc. didesniosios iš išmatuotųjų trūkimo apkrovos verčių.

6.3.3.   Tvirtumas po specialaus kondicionavimo

Jeigu abu juostos pavyzdžiai kondicionuojami pagal vieną iš 7.4.1 punkto nuostatų (išskyrus 7.4.1.1), juostos trūkimo apkrova turi būti ne mažesnė kaip 75 proc. vidutinės apkrovos, nustatytos atlikus 6.3.2 punkte nurodytą bandymą, ir ne mažesnė kaip 1 470 daN. Bandymus atliekanti techninė tarnyba gali atsisakyti vieno ar kelių šių bandymų, jeigu dėl naudojamos medžiagos sudėties arba iš turimos informacijos aišku, kad bandymas (-ai) perteklinis (-iai).

6.4.   Diržo sąranka arba apsaugos sistema

6.4.1.   Dinaminis bandymas

6.4.1.1.   Pagal 7.7 punktą atliekamas diržo sąrankos arba apsaugos sistemos dinaminis bandymas.

6.4.1.2.   Dinaminis bandymas atliekamas su dviem diržo sąrankomis, kurios anksčiau nebuvo veikiamos apkrovos, išskyrus diržo sąrankas, kurios yra apsaugos sistemų dalis, kai atliekamas vienai sėdynių grupei skirtų apsaugos sistemų, kurios anksčiau nebuvo veikiamos apkrovos, dinaminis bandymas. Bandytinų diržo sąrankų sagtys turi atitikti 6.2.2.4 punkto reikalavimus. Jeigu saugos diržai yra su įtraukikliais, turi būti atliktas 7.6.3 punkte aprašytas diržo įtraukiklio atsparumo dulkėms bandymas; be to, jeigu saugos diržuose arba apsaugos sistemose įrengtas išankstinės apkrovos įtaisas, kuriame naudojamos pirotechnikos priemonės, įtaisas turi būti kondicionuotas, kaip nurodyta 7.9.1 punkte.

6.4.1.2.1.   Turi būti atliktas 7.2 punkte aprašytas saugos diržų korozijos bandymas; po jo įprastomis naudojimo sąlygomis atliekama 500 papildomų sagties atsegimo ir užsegimo ciklų.

6.4.1.2.2.   Atliekami 6.2.5.2 arba 6.2.5.3 punkte aprašyti saugos diržų su įtraukikliais bandymai. Tačiau jei pagal 6.4.1.2.1 punkto nuostatas diržo įtraukiklio korozijos bandymas jau buvo atliktas, kartoti šio bandymo nereikia.

6.4.1.2.3.   Jeigu diržas skirtas naudoti su diržo aukščio reguliavimo įtaisu, kaip apibrėžta 2.14.6 punkte, bandymas atliekamas nustačius už bandymus atsakingos techninės tarnybos pasirinktą (-as) nepalankiausią (-ias) įtaiso padėtį (-is). Tačiau:

| 6.4.1.2.3.1. | jei diržo aukščio reguliavimo įtaisą sudaro diržo tvirtinimo įtaisas, patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 14 nuostatas, už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali savo nuožiūra taikyti 7.7.1 punkto nuostatas; |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.1.

jei diržo aukščio reguliavimo įtaisą sudaro diržo tvirtinimo įtaisas, patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 14 nuostatas, už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali savo nuožiūra taikyti 7.7.1 punkto nuostatas;

| 6.4.1.2.3.2. | jei lankstusis diržo aukščio reguliavimo pagal peties padėtį įtaisas yra diržo dalis, jis bandomas kaip apsaugos sistema, o už bandymus atsakinga techninė tarnyba taiko 7.7.1 punkto nuostatas, kurios taikomos bandant transporto priemonės konstrukcijos dalį, prie kurios įprastai tvirtinama apsaugos sistema. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.2.

jei lankstusis diržo aukščio reguliavimo pagal peties padėtį įtaisas yra diržo dalis, jis bandomas kaip apsaugos sistema, o už bandymus atsakinga techninė tarnyba taiko 7.7.1 punkto nuostatas, kurios taikomos bandant transporto priemonės konstrukcijos dalį, prie kurios įprastai tvirtinama apsaugos sistema.

6.4.1.2.4.   Jeigu saugos diržas yra su išankstinės apkrovos įtaisu, 6.4.1.3.2 punkte nurodytas mažiausias poslinkis gali būti sumažintas perpus. Atliekant šį bandymą, išankstinės apkrovos įtaisas turi veikti.

6.4.1.2.5.   Jeigu saugos diržas yra su įtempio mažinimo įtaisu, prieš dinaminį bandymą pagal 6.2.5.3.5 punktą atliekamas jo patvarumo bandymas, per kurį turi būti nustatytas to įtaiso veikimo režimas. Tuomet atliekamas dinaminis bandymas, per kurį taip pat turi būti nustatytas įtempio mažinimo įtaiso veikimo režimas.

6.4.1.3.   Atliekant šį bandymą, turi būti laikomasi toliau išdėstytų reikalavimų.

6.4.1.3.1.   Jokia naudotojo apsaugai įtakos turinti diržo sąrankos arba apsaugos sistemos dalis negali lūžti ir jokia sagtis arba fiksavimo ar poslinkio sistema negali atsilaisvinti arba atsisegti.

6.4.1.3.2.   Bandant juosmens diržus, manekeno poslinkis į priekį dubens lygyje turi būti 80–200 mm. Bandant kitų tipų diržus, poslinkis į priekį dubens lygyje turi būti 80–200 mm, o krūtinės lygyje – 100–300 mm. Bandant diržų komplektą, nurodytos mažiausios poslinkio vertės gali būti sumažintos per pusę. Šie poslinkiai nustatomi atsižvelgiant į šios taisyklės 7 priedo 6 paveiksle parodytus matavimo taškus.

6.4.1.3.3.   Jeigu saugos diržas skirtas naudoti kraštinėje priekinėje sėdėjimo padėtyje, prieš kurią įrengta oro pagalvė, krūtinės atskaitos taško poslinkis gali būti didesnis už 6.4.1.3.2 punkte nustatytą vertę, jeigu jo greitis esant šiai vertei yra ne didesnis kaip 24 km/h.

6.4.1.3.4.   Jeigu tai kita nei kraštinė priekinė sėdėjimo padėtis, prieš kurią įrengta oro pagalvė, krūtinės atskaitos taško poslinkis gali būti didesnis už 6.4.1.3.2 punkte nustatytą vertę, jeigu atliekant oro pagalvės bandymus su transporto priemone susijusioje aplinkoje, kai atspindimos transporto priemonės oro pagalvės montavimo ir tvirtinimo taškų koordinatės, greitis esant šiai vertei yra ne didesnis kaip 24 km/h.

6.4.1.4.   Apsaugos sistema

6.4.1.4.1.   Krūtinės atskaitos taškas gali pasislinkti daugiau, nei nustatyta 6.4.1.3.2 punkte, jeigu skaičiavimu arba papildomu bandymu galima įrodyti, kad jokia per dinaminį bandymą naudojamo manekeno liemens arba galvos dalis nepaliestų jokios priekyje esančios standžios transporto priemonės dalies, išskyrus šiuos atvejus:

| 6.4.1.4.1.1. | vairuotojas gali krūtine paliesti vairo mechanizmą, jeigu šis atitinka Taisyklės Nr. 12 reikalavimus, ir su sąlyga, kad kontaktas įvyktų esant ne didesniam kaip 24 km/h greičiui. Atliekant šį vertinimą sėdynė laikoma esančia vienoje iš 7.7.1.5 punkte nustatytų padėčių. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.1.

vairuotojas gali krūtine paliesti vairo mechanizmą, jeigu šis atitinka Taisyklės Nr. 12 reikalavimus, ir su sąlyga, kad kontaktas įvyktų esant ne didesniam kaip 24 km/h greičiui. Atliekant šį vertinimą sėdynė laikoma esančia vienoje iš 7.7.1.5 punkte nustatytų padėčių.

| 6.4.1.4.1.2. | Bet kurio kito iš transporto priemone važiuojančių asmenų atveju manekeno galva arba krūtinė neturi paliesti jokios priekyje esančios standžios transporto priemonės dalies. Be to, manekeno galva neturi liesti jo kelių.
  Atliekant šį vertinimą laikoma, kad manekeno sėdynė ir, jei taikoma, prieš jį esanti sėdynė yra 7.7.1.6 punkte nurodytose padėtyse. Išskyrus 2.8 punkte aprašytą oro pagalvės įtaiso konstrukciją, nestandžią mažesnio nei 50 (A) šoro kiečio medžiagą galima išimti, siekiant įrodyti, kad atliekant bandymą manekeno galva ar krūtinė nepalietė dengtų ar paminkštintų standžiųjų dalių. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.2.

Bet kurio kito iš transporto priemone važiuojančių asmenų atveju manekeno galva arba krūtinė neturi paliesti jokios priekyje esančios standžios transporto priemonės dalies. Be to, manekeno galva neturi liesti jo kelių.

Atliekant šį vertinimą laikoma, kad manekeno sėdynė ir, jei taikoma, prieš jį esanti sėdynė yra 7.7.1.6 punkte nurodytose padėtyse. Išskyrus 2.8 punkte aprašytą oro pagalvės įtaiso konstrukciją, nestandžią mažesnio nei 50 (A) šoro kiečio medžiagą galima išimti, siekiant įrodyti, kad atliekant bandymą manekeno galva ar krūtinė nepalietė dengtų ar paminkštintų standžiųjų dalių.

6.4.1.4.2.   Transporto priemonėse, kuriose naudojami tokie įtaisai, poslinkio ir fiksavimo sistemas, leidžiančias visose sėdynėse sėdintiems asmenims išlipti iš transporto priemonės, po dinaminio bandymo turi būti vis dar įmanoma valdyti ranka.

6.4.1.5.   Taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, apsaugos sistemos poslinkis gali būti didesnis, nei nustatyta 6.4.1.3.2 punkte, jeigu prie sėdynės pritaisytam viršutiniam tvirtinimo įtaisui taikoma Taisyklės Nr. 14 7.4 punkte išdėstyta nukrypti leidžianti nuostata.

6.4.2.   Tvirtumas po kondicionavimo dilinimu

6.4.2.1.   Pagal 7.4.1.6 punktą kondicionuotų abiejų pavyzdžių trūkstamasis atsparumas vertinamas, kaip nurodyta 7.4.2 ir 7.5 punktuose. Jis turi būti lygus bent 75 proc. trūkstamojo atsparumo vidurkio, nustatyto per nenudilintų juostų bandymus, ir ne mažesnis už bandomam elementui nustatytą mažiausią apkrovą. Abiejų pavyzdžių trūkstamojo atsparumo skirtumas turi būti ne didesnis kaip 20 proc. didžiausio išmatuoto trūkstamojo atsparumo. Taikant 1 ir 2 tipų procedūras, trūkstamojo atsparumo bandymas atliekamas tik su juostų pavyzdžiais (7.4.2 punktas). Per 3 tipo procedūrą trūkstamojo atsparumo bandymas atliekamas naudojant juostą kartu su susijusiu metaliniu komponentu (7.5 punktas).

6.4.2.2.   Diržo sąrankos dalys, kurioms taikytina dilinimo procedūra, nurodytos lentelėje, o joms galbūt tinkamų procedūrų tipai pažymėti ženklu „x“. Atliekant kiekvieną procedūrą naudojamas naujas pavyzdys.

| | 1 procedūra | 2 procedūra | 3 procedūra |
| --- | --- | --- | --- |
| Priedas | — | — | x |
| Kreiptuvas arba skriemulys | — | x | — |
| Sagties kilpa | – | x | x |
| Reguliavimo įtaisas | x | — | x |
| Prie juostos prisiūtos dalys | — | — | x |
| Lankstusis diržo aukščio pagal peties padėtį reguliavimo įtaisas | x | — | — |

1 procedūra

2 procedūra

3 procedūra

Priedas

—

—

x

Kreiptuvas arba skriemulys

—

x

—

Sagties kilpa

–

x

x

Reguliavimo įtaisas

x

—

x

Prie juostos prisiūtos dalys

—

—

x

Lankstusis diržo aukščio pagal peties padėtį reguliavimo įtaisas

x

—

—

7.   BANDYMAI

7.1.   Pavyzdžių, pateiktų saugos diržo arba apsaugos sistemos tipui patvirtinti, naudojimas (žr. šios taisyklės 13 priedą)

7.1.1.   Sagčiai patikrinti, sagties bandymui žemoje temperatūroje, prireikus 7.5.4 punkte aprašytam bandymui žemoje temperatūroje, sagties patvarumo bandymui, diržo korozijos bandymui, diržo įtraukiklio veikimo bandymams, dinaminiam bandymui ir po dinaminio bandymo atliekamam sagties atsegimo bandymui atlikti reikalingi du diržai arba apsaugos sistemos. Diržui arba apsaugos sistemai patikrinti naudojamas vienas iš šių dviejų pavyzdžių.

7.1.2.   Sagčiai patikrinti ir sagties, priedų tvirtinimo detalių, diržo reguliavimo įtaisų ir, jei reikia, diržo įtraukiklių tvirtumo bandymui atlikti reikia vieno diržo arba apsaugos sistemos.

7.1.3.   Sagčiai patikrinti ir trumpojo slydimo bei dilinimo bandymui atlikti reikalingi du diržai arba apsaugos sistemos. Diržo reguliavimo įtaiso veikimo bandymas atliekamas su vienu iš šių dviejų pavyzdžių.

7.1.4.   Juostos trūkstamojo atsparumo bandymui atlikti naudojamas juostos pavyzdys. Šio pavyzdžio dalis saugoma tol, kol galioja patvirtinimas.

7.2.   Korozijos bandymas

7.2.1.   Visa saugos diržo sąranka dedama į bandymo kamerą, kaip nurodyta šios taisyklės 12 priede. Jeigu sąrankoje yra diržo įtraukiklis, juosta išvyniojama iki galo taip, kad liktų 300 ± 3 mm. Išskyrus trumpas pertraukas, kurių gali prireikti, pvz., druskos tirpalo kiekiui patikrinti ir papildyti, poveikio bandymas be perstojo atliekamas 50 valandų.

7.2.2.   Atlikus poveikio bandymą, sąranka atsargiai nuplaunama arba pakišama po švariu tekančiu ne aukštesnės kaip 38 °C temperatūros vandeniu, kad būtų pašalintos galbūt susidariusios druskos nuosėdos, ir, prieš tikrinant pagal 6.2.1.2 punktą, 24 valandas paliekama džiūti kambario temperatūroje.

7.3.   Trumpojo slydimo bandymas (žr. šios taisyklės 11 priedo 3 pav.)

7.3.1.   Trumpojo slydimo bandymui pateiktini pavyzdžiai bent 24 valandas laikomi 20 ± 5 °C temperatūros ir 65 ± 5 proc. santykinio drėgnio aplinkoje. Bandymas atliekamas 15–30 °C temperatūroje.

7.3.2.   Turi būti užtikrinta, kad laisva reguliavimo įtaiso dalis ant bandymų stendo būtų nukreipta aukštyn arba žemyn, kaip transporto priemonėje.

7.3.3.   Prie apatinio juostos dalies galo pritvirtinamas 5 daN apkrovą sukuriantis svarmuo. Kitas galas judinamas pirmyn ir atgal visa 300 ± 20 mm amplitude (žr. pav.).

7.3.4.   Jeigu yra palaidas juostos galas, naudojamas kaip atsarginė juosta, jis jokiu būdu negali būti pritvirtintas ar prisegtas prie apkrovos veikiamos dalies.

7.3.5.   Užtikrinama, kad ant bandymų stendo neįtempta juosta nuo reguliavimo įtaiso leistųsi įgaubtos kreivės forma, kaip transporto priemonėje. Ant bandymų stendo taikoma 5 daN apkrova nukreipiama vertikaliai taip, kad svarmuo nesiūbuotų, o diržas nesusisuktų. Priedas pritvirtinamas prie 5 daN apkrovą sukuriančio svarmens kaip transporto priemonėje.

7.3.6.   Prieš faktinę bandymo pradžią atliekama 20 ciklų serija, kad savaiminio įtempio sistema tinkamai nusistovėtų.

7.3.7.   0,5 ciklo per sekundę dažniu atliekama 1 000 ciklų, kai visa amplitudė yra 300 ± 20 mm. 5 daN apkrova taikoma tik laiku, atitinkančiu kiekvieno pusperiodžio 100 ± 20 mm dydžio poslinkį.

7.4.   Juostų kondicionavimas ir trūkstamojo atsparumo bandymas (statinis)

7.4.1.   Juostų kondicionavimas trūkstamojo atsparumo bandymui

Atkirpti 3.2.2.3 punkte nurodytos juostos pavyzdžiai kondicionuojami toliau nurodytais būdais.

7.4.1.1.   Kondicionavimas temperatūra ir drėgnio matavimas

Juosta kondicionuojama pagal standartą ISO 139 (2005) standartinėmis aplinkos sąlygomis arba alternatyviomis standartinėmis aplinkos sąlygomis. Jeigu iškart po kondicionavimo bandymas neatliekamas, pavyzdys iki bandymo pradžios laikomas hermetiškai uždarytoje talpykloje. Trūkimo apkrova nustatoma per 5 minutes nuo juostos pašalinimo iš kondicionavimo aplinkos arba išėmimo iš talpyklos.

7.4.1.2.   Kondicionavimas šviesa

7.4.1.2.1.   Taikomos Rekomendacijos ISO 105-B02 (1994/Amd2:2000) nuostatos. Juosta laikoma šviesoje tol, kol etaloniniai mėlyni dažai Nr. 7 išbluks tiek, kad jų atspalvis pustonių skalėje bus 4 laipsnio.

7.4.1.2.2.   Palaikyta šviesoje juosta kondicionuojama, kaip aprašyta 7.4.1.1 punkte. Jeigu iškart po kondicionavimo bandymas neatliekamas, pavyzdys iki bandymo pradžios laikomas hermetiškai uždarytoje talpykloje. Trūkimo apkrova nustatoma per penkias minutes nuo juostos išėmimo iš kondicionavimo įtaiso.

7.4.1.3.   Kondicionavimas šalčiu

7.4.1.3.1.   Juosta kondicionuojama, kaip aprašyta 7.4.1.1 punkte.

7.4.1.3.2.   Tada juosta pusantros valandos laikoma ant lygaus paviršiaus žemos temperatūros kameroje, kurioje oro temperatūra yra – 30 ± 5 °C. Tuomet juosta sulankstoma ir pakišama po iš anksto iki – 30 ± 5 °C temperatūros atšaldytu 2 kg svarmeniu. Apkrovos veikiamą juostą 30 minučių palaikius toje pačioje žemos temperatūros kameroje, svarmuo pašalinamas ir per 5 minutes nuo juostos išėmimo iš žemos temperatūros kameros išmatuojama trūkimo apkrova.

7.4.1.4.   Kondicionavimo karščiu

7.4.1.4.1.   Juosta tris valandas laikoma šildymo kameroje 60 ± 5 °C temperatūros ir 65 ± 5 proc. santykinio drėgnio aplinkoje.

7.4.1.4.2.   Trūkimo apkrova nustatoma per penkias minutes nuo juostos išėmimo iš šildymo kameros.

7.4.1.5.   Veikimas vandeniu

7.4.1.5.1.   Juosta tris valandas laikoma visiškai panardinta į 20 ± 5 °C temperatūros distiliuotą vandenį, į kurį įpilta šiek tiek drėkiklio. Gali būti naudojamas bet koks bandomam pluoštui tinkamas drėkiklis.

7.4.1.5.2.   Trūkimo apkrova nustatoma per 10 minučių nuo juostos ištraukimo iš vandens.

7.4.1.6.   Kondicionavimas dilinimu

7.4.1.6.1.   Dilinimu kondicionuojamas kiekvienas įtaisas, kuriame juosta liečia standžią diržo dalį, išskyrus visus reguliavimo įtaisus, jeigu atlikus trumpojo slydimo bandymą (7.3 punktas) matyti, kad juosta slysta mažiau nei per pusę nurodytos vertės – tokiu atveju kondicionavimo dilinimu 1 procedūra (7.4.1.6.4.1 punktas) nereikalinga. Nustatant kondicionavimo įtaisą, maždaug išlaikoma santykinė juostos ir kontakto zonos padėtis.

7.4.1.6.2.   Pavyzdžiai kondicionuojami, kaip aprašyta 7.4.1.1 punkte. Atliekant dilinimo procedūrą aplinkos temperatūra turi būti 15–30 °C.

7.4.1.6.3.   Toliau pateiktoje lentelėje nurodytos kiekvienos dilinimo procedūros bendrosios sąlygos.

| | Apkrova (daN) | Dažnis (Hz) | Ciklų skaičius | Poslinkis (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 procedūra | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| 2 procedūra | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| 3 procedūra (*1) | 0–5 | 0,5 | 45 000 | — |

Apkrova (daN)

Dažnis (Hz)

Ciklų skaičius

Poslinkis (mm)

1 procedūra

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

2 procedūra

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

3 procedūra (*1)

*1

0–5

0,5

45 000

—

Šios lentelės penktame stulpelyje nurodytas poslinkis yra juostos judėjimo pirmyn ir atgal amplitudė.

7.4.1.6.4.   Konkrečios kondicionavimo procedūros

7.4.1.6.4.1.   1 procedūra – taikoma, kai juosta slysta per reguliavimo įtaisą.

Viename juostos gale vertikalia kryptimi išlaikoma pastovi 2,5 daN apkrova, kitas juostos galas pritvirtinamas prie įtaiso, kuris horizontalia kryptimi traukia juostą pirmyn ir atgal.

Reguliavimo įtaisas ant horizontalios juostos įtaisomas taip, kad juosta liktų įtempta (žr. šios taisyklės 11 priedo 1 pav.).

7.4.1.6.4.2.   2 procedūra – taikoma, kai kinta per standžią dalį slenkančios juostos kryptis.

Atliekant šį bandymą, išlaikomi šios taisyklės 11 priedo 2 paveiksle parodyti juostų kampai.

Per šį bandymą išlaikoma pastovi 0,5 daN apkrova.

Jeigu per standžią dalį slenkanti juosta keičia kryptį daugiau nei vieną kartą, 0,5 daN apkrova gali būti padidinta, kad juosta per tą standžią dalį praslinktų nurodytą 300 mm atstumą.

7.4.1.6.4.3.   3 procedūra – taikoma, kai juosta yra prisiūta arba panašiai pritvirtinta prie standžios dalies.

Visas judėjimo pirmyn ir atgal atstumas turi būti 300 ± 20 mm, bet 5 daN apkrova taikoma tik per kiekvieno pusperiodžio 100 ± 20 mm dydžio poslinkį (žr. šios taisyklės 11 priedo 3 pav.).

7.4.2.   Juostos trūkstamojo atsparumo bandymas (statinis bandymas)

7.4.2.1.   Kiekvienas bandymas atliekamas su dviem naujais pakankamo ilgio juostos pavyzdžiais, kondicionuotais pagal 7.4.1 punkto nuostatas.

7.4.2.2.   Kiekviena juosta sugriebiama tempimo bandymo aparato spaustuvais. Spaustuvai turi būti suprojektuoti taip, kad juosta juose arba prie jų nenutrūktų. Skersinio poslinkio greitis turi būti apie 100 mm/min. Bandymo pradžioje palaida pavyzdžio atkarpa tarp aparato spaustuvų turi būti 200 ± 40 mm ilgio.

7.4.2.3.   Tempiama vis stipriau, kol juosta nutrūksta; trūkimo apkrova užfiksuojama.

7.4.2.4.   Jeigu juosta slysta arba nutrūksta viename iš spaustuvų arba 10 mm atstumu nuo jo, bandymas negalioja ir turi būti atliekamas kitas naujo pavyzdžio bandymas.

7.4.3.   Apkrovos veikiamos juostos plotis

7.4.3.1.   Kiekvienas bandymas atliekamas su dviem naujais pakankamo ilgio juostos pavyzdžiais, kondicionuotais pagal 7.4.1 punkto nuostatas.

7.4.3.2.   Kiekviena juosta sugriebiama tempimo bandymo aparato spaustuvais. Spaustuvai turi būti suprojektuoti taip, kad juosta juose arba prie jų nenutrūktų. Skersinio poslinkio greitis turi būti apie 100 mm/min. Bandymo pradžioje palaida pavyzdžio atkarpa tarp aparato spaustuvų turi būti 200 ± 40 mm ilgio.

7.4.3.3.   Apkrovai pasiekus 980 + 100 – 0 daN, aparatas sustabdomas ir per 5 sekundes atliekamas matavimas. Bandymas atliekamas atskirai nuo tempimo bandymo.

7.5.   Diržo sąrankos komponentų, kuriuose yra standžių dalių, bandymas

7.5.1.   Sagtis ir reguliavimo įtaisas prie tempimo bandymo aparato tvirtinami tomis diržo sąrankos dalimis, prie kurių įprastai yra pritvirtinti, ir apkrova padidinama iki 980 daN.

Diržų komplekto sagtis prie bandymo aparato tvirtinama juostomis, kurios yra pritvirtintos prie sagties ir liežuvėlio arba dviejų liežuvėlių, esančių maždaug simetriškai sagties geometrinio centro atžvilgiu. Jeigu sagtis arba reguliavimo įtaisas yra priedo dalis arba bendra tritaškio tvirtinimo diržo dalis, sagtis arba reguliavimo įtaisas bandomi su priedu pagal 7.5.2 punktą, nebent diržo įtraukikliai viršutiniame diržo tvirtinimo įtaise turi skriemulį arba juostos kreiptuvą – tokiu atveju veikiama 980 daN apkrova, o ant ritės likusi suvyniota juostos atkarpa turi būti tokio ilgio, koks lieka ją užfiksavus kuo arčiau prie 450 mm atstumo nuo juostos galo.

7.5.2.   Priedai ir visi diržo aukščio reguliavimo įtaisai bandomi 7.5.1 punkte nurodytu būdu, bet taikoma 1 470 daN apkrova ir, remiantis 7.7.1 punkto antrojo sakinio nuostatomis, ja veikiama pačiomis nepalankiausiomis sąlygomis, galimomis transporto priemonėje, kurioje yra tinkamai įrengtas atitinkamas diržas. Kai yra diržo įtraukikliai, bandymas atliekamas juostą išvyniojus iki galo.

7.5.3.   Du visos diržo sąrankos pavyzdžiai dviem valandoms įdedami į šaldymo kamerą, kurioje palaikoma – 10 ± 1 °C temperatūra. Išėmus diržą iš šaldymo kameros, porinės sagties dalys iš karto sukabinamos ranka.

7.5.4.   Du visos diržo sąrankos pavyzdžiai dviem valandoms įdedami į šaldymo kamerą, kurioje palaikoma – 10 ± 1 °C temperatūra. Tada bandomos standžios detalės ir plastikinės dalys paeiliui dedamos ant plokščio standaus plieninio paviršiaus (jis kartu su pavyzdžiais buvo laikomas šaldymo kameroje), padėto ant horizontalios ištisos standžios trinkos, sveriančios bent 100 kg, ir per 30 sekundžių nuo detalių išėmimo iš šaldymo kameros iš 300 mm aukščio ant bandomojo pavyzdžio paleidžiamas kristi 18 kg plieninis svarmuo. 18 kg svarmens smogiamasis paviršius turi būti bent 45 HRC kietumo iškilasis paviršius, kurio skersinis spindulys – 10 mm, o išilginis – 150 mm, einantis išilgai svarmens vidurio linijos. Atliekant bandymą vienas bandomasis pavyzdys dedamas taip, kad išlenktojo strypo ašis sutaptų su juosta, o kitas pavyzdys bandomas padėtas 90° kampu juostos atžvilgiu.

7.5.5.   Sagtys, turinčios dviem saugos diržams bendrų dalių, apkrova veikiamos taip, kad būtų imituojamos sagčių naudojimo sąlygos transporto priemonėje, kai nustatyta vidurinė sėdynių padėtis. Kiekviena juosta tuo pat metu veikiama 1 470 daN apkrova. Apkrovos taikymo kryptis nustatoma pagal 7.7.1 punktą. Bandymui atlikti tinkamas įrenginys pavaizduotas šios taisyklės 10 priede.

7.5.6.   Atliekant ranka reguliuojamo įtaiso bandymą, juosta pro jį traukiama tolygiai, atsižvelgiant į įprastas naudojimo sąlygas, maždaug 100 mm/s greičiu, ir juostai pasislinkus pirmuosius 25 mm, 0,1 daN tikslumu matuojama didžiausia jėga. Atliekant bandymą, juosta pro įtaisą traukiama abiem kryptimis, o prieš matavimą su juosta turi būti atlikta 10 eigos ciklų.

7.6.   Papildomi saugos diržų su įtraukikliais bandymai

7.6.1.   Diržo įtraukiklio mechanizmo patvarumas

7.6.1.1.   Juosta ištraukiama ir leidžiama ją įtraukti, kol ne didesniu kaip 30 ciklų per minutę dažniu bus pasiektas reikalaujamas ciklų skaičius. Bandant avarinio fiksavimo diržo įtraukiklius, taip, kad įtraukiklis užsifiksuotų, trūktelima kas penktą ciklą.

Trūktelima po tiek pat kartų, ištraukus penkių skirtingų ilgių juostos atkarpas: 90, 80, 75, 70 ir 65 proc. viso įtraukiklyje likusios suvyniotos juostos ilgio. Tačiau jei juosta yra ilgesnė nei 900 mm, nurodytieji procentiniai dydžiai taikomi galutinei juostos 900 mm ilgio atkarpai, kuri gali būti ištraukta iš diržo įtraukiklio.

7.6.1.2.   7.6.1.1 punkte nuodytiems bandymams atlikti tinkamas aparatas pavaizduotas šios taisyklės 3 priede.

7.6.2.   Avarinio fiksavimo diržo įtraukiklių užsifiksavimas

7.6.2.1.   Vieną kartą išbandoma, ar diržo įtraukiklis užsifiksuoja, juostą išvyniojus iki galo taip, kad liktų 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1.   Jeigu diržo įtraukiklis užsifiksuoja dėl juostos judesio, juosta ištraukiama kryptimi, įprasta, kai diržo įtraukiklis įrengtas transporto priemonėje.

7.6.2.1.2.   Atliekant diržo įtraukiklių jautrumo transporto priemonės lėtėjimui bandymus, įtraukikliai bandomi traukiant taip, kaip nurodyta pirmiau, išilgai dviejų statmenų ašių, kurios yra horizontalios, jeigu diržo įtraukiklis transporto priemonėje įrengtas pagal saugos diržo gamintojo nurodymus. Jeigu tokia padėtis nenurodyta, bandymus atliekanti institucija turi pasikonsultuoti su saugos diržo gamintoju. Viena iš šių ašių turi būti patvirtinimo bandymą atliekančios techninės tarnybos pasirinkta kryptimi, kad, atsižvelgiant į fiksavimo mechanizmo įsijungimą, būtų sudarytos nepalankiausios sąlygos.

7.6.2.2.   7.6.2.1 punkte nurodytiems bandymams atlikti tinkamas aparatas aprašytas šios taisyklės 4 priede. Bet kurio tokio bandymo aparato konstrukcija turi užtikrinti, kad bus pasiektas reikalaujamas pagreitis prieš ištraukiant juostas iš diržo įtraukiklio daugiau kaip 5 mm ir kad juosta būtų ištraukiama pagreičiui vidutiniškai didėjant bent 55 g/s (7), bet ne daugiau kaip 150 g/s, kai bandomas jautrumas juostos judesiui, ir bent 25 g/s, bet ne daugiau kaip 150 g/s, kai bandomas jautrumas transporto priemonės lėtėjimui.

7

7.6.2.3.   Siekiant patikrinti, ar laikomasi 6.2.5.3.1.3 ir 6.2.5.3.1.4 punktų reikalavimų, diržo įtraukiklis montuojamas ant horizontalaus stalo, o stalas kreipiamas ne didesniu kaip 2° per sekundę greičiu, kol įtraukiklis užsifiksuoja. Kad būtų užtikrintas reikalavimų laikymasis, bandymas kartojamas kreipiant kitomis kryptimis.

7.6.3.   Atsparumas dulkėms

7.6.3.1.   Diržo įtraukiklis dedamas į bandymo kamerą, kaip aprašyta šios taisyklės 5 priede. Jo montavimo kryptis turi būti panaši į jo montavimo transporto priemonėje kryptį. Bandymo kameroje turi būti dulkių, kaip nurodyta 7.6.3.2 punkte. Iš diržo įtraukiklio ištraukiama 500 mm juostos ir laikoma ištraukta, išskyrus tą metą, kai per vieną ar dvi minutes po kiekvieno dulkių sumaišymo iki galo atliekama 10 įtraukimo ir ištraukimo ciklų. Penkias valandas dulkės kas 20 minučių penkias sekundes maišomos sausu suslėgtu oru be alyvos, 5,5 · 105 ± 0,5 · 105 Pa slėgiu leidžiamu pro 1,5 ± 0,1 mm skersmens angą.

5

5

7.6.3.2.   7.6.3.1 punkte aprašytame bandyme naudojamos dulkės turi būti sudarytos iš maždaug 1 kg sauso kvarco. Dalelės turi būti tokio dydžio:

| a) | telpančios pro 150 μm angą, vielos skersmuo – 104 μm: 99–100 proc.; |
| --- | --- |

a)

telpančios pro 150 μm angą, vielos skersmuo – 104 μm: 99–100 proc.;

| b) | telpančios pro 105 μm angą, vielos skersmuo – 64 μm: 76–86 proc.; |
| --- | --- |

b)

telpančios pro 105 μm angą, vielos skersmuo – 64 μm: 76–86 proc.;

| c) | telpančios pro 75 μm angą, vielos skersmuo – 52 μm: 60–70 proc. |
| --- | --- |

c)

telpančios pro 75 μm angą, vielos skersmuo – 52 μm: 60–70 proc.

7.6.4.   Įtraukimo jėgos

7.6.4.1.   Įtraukimo jėga matuojama saugos diržo sąranką uždėjus ant manekeno kaip 7.7 punkte nurodytam dinaminiam bandymui. Juostos įtempis matuojamas kontakto su manekenu taške (bet šiek tiek atokiau), kai juosta įtraukiama apytiksliai 0,6 m/min. greičiu. Jeigu saugos dirže yra įtempio mažinimo įtaisas, įtraukimo jėga ir juostos įtempis matuojami nustačius ir įtempio mažinimo įtaiso veikimo režimą, ir neveikimo režimą.

7.6.4.2.   Prieš atliekant 7.7 punkte aprašytą dinaminį bandymą, medvilniniais marškinėliais aprengtas pasodintas manekenas pakreipiamas į priekį tiek, kad iš diržo įtraukiklio būtų ištraukta 350 mm juostos, tada grąžinamas į pradinę padėtį.

7.7.   Diržo sąrankos arba apsaugos sistemos dinaminis bandymas

7.7.1.   Diržo sąranka montuojama vežimėlyje, kuriame įrengta šios taisyklės 6 priedo 1 pav. apibrėžta sėdynė ir bendrieji tvirtinimo įtaisai. Tačiau jei diržo sąranka skirta specialioms transporto priemonėms arba specialių tipų transporto priemonėms, atstumus tarp manekeno ir tvirtinimo įtaisų nustato bandymus atliekanti techninė tarnyba, laikydamasi su diržu pateiktų įrengimo nurodymų arba remdamasi transporto priemonės gamintojo pateiktais duomenimis. Jeigu dirže įtaisytas 2.14.6 punkte apibrėžtas diržo aukščio reguliavimo įtaisas, įtaiso padėtis ir jo tvirtinimo priemonės turi būti tokios pačios, kaip transporto priemonėje.

Tokiu atveju atlikto tam tikro tipo transporto priemonių dinaminio bandymo nereikia kartoti su kitų tipų transporto priemonėmis, jeigu kiekvienas tvirtinimo taškas yra mažiau nei 50 mm atstumu nuo išbandyto diržo atitinkamo tvirtinimo taško. Kita vertus, gamintojai gali bandymui nustatyti spėjamas tvirtinimo vietas, kad būtų apimtas didžiausias tikrų tvirtinimo taškų skaičius.

7.7.1.1.   Jeigu saugos diržas arba apsaugos sistema yra dalis sąrankos, kurios tipą prašoma patvirtinti kaip apsaugos sistemos, saugos diržas montuojamas taip, kaip apibrėžta 7.7.1 punkte, arba prie transporto priemonės konstrukcijos dalies, prie kurios įprastai tvirtinama apsaugos sistema, o ši dalis 7.7.1.2–7.7.1.6 punktuose nurodytu būdu standžiai pritvirtinama prie bandymo vežimėlio.

Jeigu saugos dirže arba apsaugos sistemoje yra išankstinės apkrovos įtaisų, kurių veikimas priklauso nuo ne pačioje diržo sąrankoje įmontuotų komponentų, diržo sąranka bandymo vežimėlyje montuojama 7.7.1.2–7.7.1.6 punktuose nurodytu būdu kartu su reikalingomis papildomomis transporto priemonės dalimis.

Jeigu šių įtaisų išbandyti bandymo vežimėlyje neįmanoma, įrodyti, kad įtaisas atitinka šios taisyklės reikalavimus, gamintojas gali įprastu priekinio susidūrimo bandymu, atliekamu 50 km/h greičiu, laikantis procedūros ISO 3560 (1975).

7.7.1.2.   Dėl transporto priemonei per bandymą įtvirtinti taikomo metodo negali padidėti sėdynių tvirtinimo įtaisų ar saugos diržų tvirtumas arba sumažėti įprasta konstrukcijos deformacija. Priekyje neturi būti jokios transporto priemonės dalies, kuri, ribodama manekeno, išskyrus jo kojas, judėjimą į priekį, per bandymą sumažintų apsaugos sistemą veikiančią apkrovą. Pašalintos konstrukcijos dalys gali būti pakeistos tokio pat tvirtumo dalimis su sąlyga, kad jos netrukdys manekenui judėti į priekį.

7.7.1.3.   Įtvirtinimo įtaisas laikomas atitinkančiu reikalavimus, jeigu nedaro poveikio viso konstrukcijos pločio zonai ir jeigu transporto priemonė arba konstrukcija yra įtvirtinta arba užfiksuota priekyje ne mažesniu kaip 500 mm atstumu nuo apsaugos sistemos tvirtinimo įtaiso. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 7.7.1.2 punkto reikalavimų, gale konstrukcija įtvirtinama pakankamu atstumu už tvirtinimo įtaisų.

7.7.1.4.   Transporto priemonės sėdynės turi būti įrengtos ir išdėstytos patvirtinimo bandymus atliekančios techninės tarnybos parinktoje važiavimo padėtyje, stengiantis tvirtumo atžvilgiu sudaryti kuo nepalankesnes sąlygas, suderinamas su manekeno įtaisymu transporto priemonėje. Sėdynių padėtys nurodomos ataskaitoje. Sėdynės atlošas, jeigu jo pokrypis reguliuojamas, turi būti užfiksuotas, kaip nustatyta gamintojo, arba, jeigu specifikacijos nėra, tikrasis sėdynės atlošo pokrypio kampas M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse nustatomas kuo artimesnis 25°, o visų kitų kategorijų transporto priemonėse – kuo artimesnis 15°.

1

1

7.7.1.5.   Siekiant įvertinti atitiktį 6.4.1.4.1 ir 6.4.1.4.1.1 punktų reikalavimams, sėdynė turi būti labiausiai priekyje esančioje vairavimo padėtyje, tinkamoje atsižvelgiant į manekeno matmenis.

7.7.1.6.   Siekiant įvertinti atitiktį 6.4.1.4.1 ir 6.4.1.4.1.2 punktų reikalavimams, sėdynė turi būti sureguliuota taip:

| 7.7.1.6.1. | Priekinės keleivio sėdynės: transporto priemonės priekyje važiuojantis asmuo turi būti labiausiai priekyje esančioje važiavimo padėtyje, atsižvelgiant į manekeno matmenis. Sėdynių padėtys nurodomos ataskaitoje. |
| --- | --- |

7.7.1.6.1.

Priekinės keleivio sėdynės: transporto priemonės priekyje važiuojantis asmuo turi būti labiausiai priekyje esančioje važiavimo padėtyje, atsižvelgiant į manekeno matmenis. Sėdynių padėtys nurodomos ataskaitoje.

| 7.7.1.6.2. | Galinės sėdynės: atliekant visus bandymus, kai asmenys važiuoja transporto priemonės gale, laikoma, kad bandomosios sėdėjimo padėties padėtis atitinka sėdynės tašką R. Jeigu sėdynės atlošas reguliuojamas, sėdynės atlošo pokrypio kampas, naudojant 3-D-H taškų įrenginį, turėtų būti nustatytas taip, kad liemens polinkio kampas kuo tiksliau atitiktų 10°.
  Priešais bandomąją sėdėjimo padėtį esanti sėdėjimo padėtis nustatoma į vidurinę važiavimo padėtį ir aukštį arba į artimiausią fiksavimo padėtį. Jeigu sėdynės atlošas reguliuojamas, sėdynės atlošo pokrypio kampas, naudojant 3-D-H taškų įrenginį, turėtų būti nustatytas taip, kad liemens polinkio kampas kuo tiksliau atitiktų 10°.
  Tai gali būti įrodoma naudojant kontūrus fiksuojančią įrangą CAD arba padėties transporto priemonės viduje brėžiniu. |
| --- | --- |

7.7.1.6.2.

Galinės sėdynės: atliekant visus bandymus, kai asmenys važiuoja transporto priemonės gale, laikoma, kad bandomosios sėdėjimo padėties padėtis atitinka sėdynės tašką R. Jeigu sėdynės atlošas reguliuojamas, sėdynės atlošo pokrypio kampas, naudojant 3-D-H taškų įrenginį, turėtų būti nustatytas taip, kad liemens polinkio kampas kuo tiksliau atitiktų 10°.

Priešais bandomąją sėdėjimo padėtį esanti sėdėjimo padėtis nustatoma į vidurinę važiavimo padėtį ir aukštį arba į artimiausią fiksavimo padėtį. Jeigu sėdynės atlošas reguliuojamas, sėdynės atlošo pokrypio kampas, naudojant 3-D-H taškų įrenginį, turėtų būti nustatytas taip, kad liemens polinkio kampas kuo tiksliau atitiktų 10°.

Tai gali būti įrodoma naudojant kontūrus fiksuojančią įrangą CAD arba padėties transporto priemonės viduje brėžiniu.

7.7.1.7.   Jeigu šių įtaisų išbandyti bandymo vežimėlyje neįmanoma, kaip alternatyva 7.7.1.5 ir 7.7.1.6 punktų nuostatoms, įrodyti, kad įtaisas atitinka šios taisyklės reikalavimus, gamintojas gali įprastu priekinio susidūrimo bandymu, atliekamu 50 km/h greičiu, laikantis procedūros ISO 3560:2013.

7.7.1.8.   Visos bet kurios sėdynių grupės sėdynės bandomos vienu metu.

7.7.1.9.   Diržų komplekto sistemos dinaminiai bandymai atliekami be tarpukojo juostos (sąrankos), jeigu ji yra.

7.7.2.   Diržo sąranka prie šios taisyklės 7 priede aprašyto manekeno tvirtinama taip: tarp manekeno nugaros ir sėdynės atlošo dedama 25 mm storio lenta. Diržas tvirtai prispaudžiamas prie manekeno. Tada lenta išimama, kad visa manekeno nugara liestų sėdynės atlošą. Reikia patikrinti, ar dėl abiejų sagties dalių sujungimo būdo nekyla rizikos, kad sumažės fiksavimo patikimumas.

7.7.3.   Palaidi juostų galai turi tęstis pakankamai toli už reguliavimo įtaisų, kad juosta galėtų slysti.

7.7.4.   Lėtėjimo arba greitėjimo įtaisai

Pareiškėjas savo nuožiūra naudoja vieną iš toliau nurodytų dviejų įtaisų.

7.7.4.1.   Lėtėjimo bandymo įtaisas

Vežimėlis varomas taip, kad susidūrimo momentu jo laisvosios eigos greitis būtų 50 ± 1 km/h, o manekenas liktų stabilus. Vežimėlio stabdymo atstumas turi būti 40 ± 5 cm. Lėtėdamas vežimėlis turi išlikti horizontalioje padėtyje. Vežimėlis lėtinamas naudojant šios taisyklės 6 priede aprašytą aparatą arba bet kokį kitą lygiaverčius rezultatus užtikrinantį įtaisą. Aparatas turi atitikti toliau nurodytas charakteristikas.

Vežimėlio, kuris atliekant saugos diržų bandymus kartu su inercine mase sveria 455 ± 20 kg, o atliekant apsaugos sistemų bandymus – 910 ± 40 kg, kai to vežimėlio ir transporto priemonės konstrukcijos vardinė masė yra 800 kg, lėtėjimo kreivė turi būti 8 priede pateikto grafiko brūkšniuotame plote. Jeigu reikia, vežimėlio ir pritvirtintos transporto priemonės konstrukcijos vardinę masę galima didinti dalimis po 200 kg; tokiu atveju dėl kiekvieno tokio padidinimo pridedama po 28 kg papildomos inercinės masės. Bendra vežimėlio ir transporto priemonės konstrukcijos masė ir inercinė masė nuo kalibravimo bandymams naudojamos vardinės vertės jokiu būdu negali skirtis daugiau kaip ± 40 kg. Kalibruojant stabdymo įtaisą, vežimėlio greitis turi būti 50 ± 1 km/h, o stabdymo atstumas – 40 ± 2 cm.

7.7.4.2.   Greitėjimo bandymo įtaisas

Vežimėlis varomas taip, kad jo bendras greičio pokytis ΔV būtų 51
  Formula
  km/h. Greitėdamas vežimėlis turi išlikti horizontalioje padėtyje. Vežimėlio greitėjimas užtikrinamas naudojant aparatą, atitinkantį toliau nurodytas charakteristikas.

Vežimėlio, kurio svoris nustatomas įtraukus inercinę masę, greitėjimo kreivė turi būti 8 priede pateikto grafiko brūkšniuotame plote ir likti virš dalies, apibrėžtos 10 g, 5 ms ir 20 g, 10 ms koordinačių. Susidūrimo pradžia (T0) nustatoma pagal standartą ISO 17 373 (2005) esant 0,5 g pagreičiui. Bendra vežimėlio ir transporto priemonės konstrukcijos masė ir inercinė masė nuo kalibravimo bandymams naudojamos vardinės vertės jokiu būdu negali skirtis daugiau kaip ± 40 kg. Kalibruojant greitėjimo bandymo įtaisą, bendras vežimėlio greičio pokytis ΔV turi būti 51
  Formula
  km/h.

Nepaisant atitikties šiems reikalavimams, techninė tarnyba naudoja didesnę nei 380 kg vežimėlio (su įrengtomis sėdynėmis) masę, kaip nurodyta 6 priedo 1 punkte.

7.7.5.   Išmatuojamas vežimėlio greitis prieš pat susidūrimą (tik lėtėjimo vežimėlių, nes to reikia stabdymo atstumui apskaičiuoti), vežimėlio greitėjimas ar lėtėjimas, manekeno poslinkis į priekį ir krūtinės judėjimo greitis, kai jos poslinkis yra 300 mm.

Greičio pokytis apskaičiuojamas įtraukiant užfiksuotą vežimėlio greitėjimą ar lėtėjimą.

Atstumą, kuriame pasiekiamas pirmas 50
  Formula
  km/h lygus vežimėlio greičio pokytis, galima apskaičiuoti dukart įtraukiant užfiksuotą vežimėlio lėtėjimą.

7.7.6.   Po susidūrimo diržo sąranka arba apsaugos sistema ir jų standžiosios dalys apžiūrimi neatsegus sagties, siekiant nustatyti, ar nėra gedimų arba lūžių. Bandant apsaugos sistemas, po bandymo taip pat patikrinama, ar prie vežimėlio pritvirtintos transporto priemonės konstrukcijos dalys patyrė matomą negrįžtamą deformaciją. Jeigu tokia deformacija yra, į tai atsižvelgiama atliekant bet kokius skaičiavimus pagal 6.4.1.4.1 punktą.

7.7.7.   Tačiau jei bandymai buvo atlikti didesniu greičiu ir (arba) greitėjimo kreivė kirto viršutinį brūkšniuoto ploto lygį, o saugos diržas atitinka reikalavimus, bandymo rezultatai laikomi priimtinais.

7.8.   Sagties atsegimo bandymas

7.8.1.   Per šį bandymą naudojamos diržo sąrankos arba apsaugos įtaisai, su kuriais pagal 7.7 punktą jau atliktas dinaminis bandymas.

7.8.2.   Diržo sąranka, neatsegus sagties, išimama iš bandymo vežimėlio. Sagtis veikiama apkrova tiesiogiai traukiant prie sagties pritaisytas juostas taip, kad visos juostos būtų veikiamos
  Formula
  daN jėga. (Suprantama, kad n yra su užsegta sagtimi sujungtų juostų skaičius.) Jeigu sagtis yra pritaisyta prie standžios dalies, apkrova veikiama tuo pačiu kampu, kuris susidaro tarp sagties ir standžiosios dalies galo per dinaminį bandymą. Apkrova veikiama 400 ± 20 mm/min greičiu į sagties atsegimo mygtuko geometrinį centrą, išilgai fiksuotos ašies, lygiagrečios su pradine mygtuko judėjimo kryptimi. Taikant sagčiai atsegti reikalingą jėgą, sagtis prilaikoma standžios atramos. Pirmiau nurodyta apkrova negali būti didesnė už 6.2.2.5 punkte nurodytą ribinę vertę. Bandymo įrangos kontakto taškas turi būti rutulio formos, 2,5 ± 0,1 mm skersmens, poliruotu metaliniu paviršiumi.

7.8.3.   Išmatuojama sagties atsegimo jėga ir užfiksuojami visi sagties gedimai.

7.8.4.   Atlikus sagties atsegimo bandymą, patikrinami diržo sąrankos arba apsaugos įtaiso komponentai, su kuriais buvo atlikti 7.7 punkte nurodyti bandymai, ir bandymų ataskaitoje užfiksuojamas per dinaminį bandymą diržo sąrankai arba apsaugos įtaisui padarytos žalos mastas.

7.9.   Papildomi saugos diržų su išankstinės apkrovos įtaisais bandymai

7.9.1.   Kondicionavimas

Išankstinės apkrovos įtaisas gali būti atskirtas nuo bandytino saugos diržo ir 24 valandas laikomas 60 ± 5 °C temperatūroje. Tada temperatūra dviem valandoms padidinama iki 100 ± 5 °C. Vėliau įtaisas 24 valandas laikomas – 30 ± 5 °C temperatūroje. Po kondicionavimo įtaisas turi sušilti iki aplinkos temperatūros. Jeigu buvo atskirtas, jis vėl pritaisomas prie saugos diržo.

7.10.   Bandymų ataskaita

7.10.1.   Bandymų ataskaitoje pateikiami visų 7 punkte nurodytų bandymų rezultatai, visų pirma:

| a) | bandymui naudoto įtaiso tipas (greitėjimo ar lėtėjimo įtaisas); |
| --- | --- |

a)

bandymui naudoto įtaiso tipas (greitėjimo ar lėtėjimo įtaisas);

| b) | bendras greičio pokytis; |
| --- | --- |

b)

bendras greičio pokytis;

| c) | vežimėlio greitis prieš pat susidūrimą (tik lėtėjimo vežimėlių); |
| --- | --- |

c)

vežimėlio greitis prieš pat susidūrimą (tik lėtėjimo vežimėlių);

| d) | greitėjimo ar lėtėjimo kreivė viso vežimėlio greičio kitimo metu; |
| --- | --- |

d)

greitėjimo ar lėtėjimo kreivė viso vežimėlio greičio kitimo metu;

| e) | didžiausias manekeno poslinkis į priekį; |
| --- | --- |

e)

didžiausias manekeno poslinkis į priekį;

| f) | sagties vieta per bandymą (jeigu ji gali įvairuoti); |
| --- | --- |

f)

sagties vieta per bandymą (jeigu ji gali įvairuoti);

| g) | sagties atsegimo jėga; |
| --- | --- |

g)

sagties atsegimo jėga;

| h) | bet kokie gedimai ar lūžiai; |
| --- | --- |

h)

bet kokie gedimai ar lūžiai;

| i) | bet kokios apsaugos sistemos (išskyrus vairuotojo) atveju techninė tarnyba savo ataskaitoje turėtų įvertinti sąlyčio kontūrą manekeno judėjimo rogėse atžvilgiu. |
| --- | --- |

i)

bet kokios apsaugos sistemos (išskyrus vairuotojo) atveju techninė tarnyba savo ataskaitoje turėtų įvertinti sąlyčio kontūrą manekeno judėjimo rogėse atžvilgiu.

Jeigu pagal 7.7.1 punktą neatsižvelgta į šios taisyklės 6 priede nurodytus tvirtinimo įtaisus, bandymų ataskaitoje aprašoma, kaip diržo sąranka arba apsaugos sistema yra įrengti, ir nurodomi svarbūs kampai ir matmenys.

8.   ĮRENGIMO TRANSPORTO PRIEMONĖJE REIKALAVIMAI

8.1.   Saugos diržų ir apsaugos sistemų įranga

8.1.1.   Išskyrus sėdynes, skirtas naudoti tik transporto priemonei stovint, M1, M2 (III arba B klasės (8)), M3 (III arba B klasės) ir N kategorijų transporto priemonių sėdynėse turi būti įrengti šios taisyklės reikalavimus atitinkantys saugos diržai arba apsaugos sistemos.

1

2

8

3

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali reikalauti saugos diržus įrengti prie II klasės priskiriamose M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėse.

2

3

Prie I, II ar A klasės priskiriamose M2 arba M3 kategorijos transporto priemonėse įrengti saugos diržai ir (arba) apsaugos sistemos turi atitikti šios taisyklės reikalavimus.

2

3

Laikydamosi nacionalinės teisės aktų, susitariančiosios šalys gali leisti įrengti šioje taisyklėje nenustatytus saugos diržus ar apsaugos sistemas, jeigu jie yra skirti neįgaliesiems.

Šios taisyklės nuostatos netaikomos apsaugos sistemoms, atitinkančioms Taisyklės Nr. 107 02 pakeitimų serijos 8 priedo nuostatas.

Prie I ar A klasės priskiriamose M2 arba M3 kategorijos transporto priemonėse gali būti įrengti saugos diržai ir (arba) apsaugos sistemos, atitinkantys šios taisyklės reikalavimus.

2

3

Apsaugos sistemos, turinčios lankstųjį diržo aukščio reguliavimo pagal peties padėtį įtaisą, gali būti įrengtos tik M2 arba M3 kategorijos transporto priemonėse (2.14.7 punktas).

2

3

8.1.2.   Kiekvienoje sėdėjimo padėtyje, kurioje reikalaujama įrengti saugos diržus arba apsaugos sistemas, šios įrangos tipai turi būti tokie, kokie nurodyti 16 priede (su kuriais negali būti naudojami nei neužsifiksuojantys (2.14.1 punktas), nei rankinio atpalaidavimo diržo įtraukikliai (2.14.2 punktas)). Visose sėdėjimo padėtyse, kurioms 16 priede nurodyti B tipo juosmens diržai, leidžiama naudoti Br3 tipo juosmens diržus, išskyrus atvejus, kai naudojami ir įprastai prisegti jie įtraukiami tiek, kad gerokai sumažėja patogumas.

8.1.2.1.   Vis dėlto 16 priede nurodytose ir simboliu Ø pažymėtose N1 kategorijos transporto priemonių kraštinėse ne priekinėse sėdėjimo padėtyse leidžiama įrengti Br4m arba Br4Nm tipo juosmens diržą, jeigu tarp sėdynės ir transporto priemonės artimiausios šoninės sienos yra praėjimas, kuriuo keleiviai patenka į kitas transporto priemonės dalis. Erdvė tarp sėdynės ir šoninės sienos laikoma praėjimu, jeigu atstumas tarp tos šoninės sienos (kai visos durelės uždarytos) ir per atitinkamos sėdynės vidurio liniją einančios vertikalios išilginės plokštumos, išmatuotas taško R vietoje statmenai transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai, yra didesnis kaip 500 mm.

1

8.1.3.   Jeigu įrengti saugos diržus nereikalaujama, gamintojo nuožiūra gali būti naudojamas šios taisyklės reikalavimus atitinkantis bet kurio tipo saugos diržas arba apsaugos sistema. Tose sėdėjimo padėtyse, kurioms 16 priede nurodyti juosmens diržai, kaip alternatyva jiems gali būti naudojami tų tipų, kuriuos leidžiama naudoti pagal 16 priedą, A tipo diržai.

8.1.4.   Tritaškio tvirtinimo diržuose su įtaisytais įtraukikliais turi veikti bent vienas įstrižosios juostos įtraukiklis.

8.1.5.   Išskyrus M1 kategorijos transporto priemones, vietoj 4 tipo diržo įtraukiklio (2.14.4 punktas) gali būti leidžiama naudoti 4N tipo avarinio fiksavimo diržo įtraukiklį (2.14.5 punktas), jeigu už bandymus atsakingas tarnybas tenkinančiu būdu įrodoma, kad įtaisyti 4 tipo diržo įtraukiklį būtų nepraktiška.

1

8.1.6.   16 priede nurodytoms ir simboliu * pažymėtoms priekinėms kraštinėms ir priekinei vidurinei sėdėjimo padėtims tinkamais laikomi tame priede nurodyto tipo juosmens diržai, jeigu priekinis stiklas yra už Taisyklės Nr. 21 1 priede apibrėžtos atskaitos zonos.

Saugos diržų atžvilgiu priekinis stiklas laikomas atskaitos zonos dalimi, jeigu galimas jo statinis kontaktas su bandymo aparatu Taisyklės Nr. 21 1 priede aprašytu būdu.

8.1.7.   Kiekvienoje sėdėjimo padėtyje, 16 priede pažymėtoje simboliu ߦ, įrengiami 16 priede nurodyto tipo tritaškio tvirtinimo diržai, nebent laikomasi vienos iš toliau nurodytų sąlygų – tokiu atveju galima naudoti 16 priede nurodyto tipo dvitaškio tvirtinimo diržus:

8.1.7.1.   tiesiai priešais yra sėdynių arba kitų transporto priemonės dalių, atitinkančių Taisyklės Nr. 80 1 priedėlio 3.5 punkto reikalavimus,

8.1.7.2.   atskaitos zonoje nėra arba, transporto priemonei judant, negali būti jokios transporto priemonės dalies, arba

8.1.7.3.   minėtoje atskaitos zonoje esančios transporto priemonės dalys atitinka Taisyklės Nr. 80 6 priedėlyje nustatytus energijos sugerties reikalavimus.

8.1.8.   Kiekvienoje keleivio sėdėjimo padėtyje, kurioje įrengta priekinė apsauginė oro pagalvė, turi būti įspėjimas, kad toje sėdėjimo padėtyje draudžiama naudoti atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonę. Tokia informacija pateikiama bent ženkle su aiškiomis įspėjamosiomis piktogramomis, kaip parodyta toliau:

Piktogramos paveikslėliai turi būti sugrupuoti, tokio dydžio arba didesni, nustatytų raudonos, juodos ir baltos spalvų

Viršutiniai simboliai juodi geltonos ar gintarinės spalvos fone

Baltas fonas

Baltas fonas

Ženklo apybrėžos vertikalios ir horizontalios linijos juodos

Standartą ISO 2575:2004 - Z.01 atitinkanti piktograma turi būti tokio dydžio arba didesnė, nustatytų raudonos, juodos ir baltos spalvų

Bendri matmenys turi būti bent 120 × 60 mm arba panašūs.

Parodytas ženklas gali būti pritaikytas taip, kad jo išdėstymas skirtųsi nuo pateikto pavyzdžio, tačiau turinys turi atitikti išdėstytus nurodymus.

8.1.9.   Jeigu priekinė apsauginė oro pagalvė įrengta prieš priekinę keleivio sėdynę, įspėjimas patikimai pritvirtinamas kiekvienoje keleivio priekinio saulės skydelio pusėje tokioje vietoje, kad bet kuriuo metu, neatsižvelgiant į saulės skydelio padėtį, būtų matomas bent vienas ant saulės skydelio esantis įspėjimas. Antraip vienas įspėjimas turi būti matomoje užlenkto saulės skydelio pusėje, o kitas – ant stogo už skydelio, kad bet kuriuo metu būtų matomas bent vienas įspėjimas. Turi būti neįmanoma lengvai nuimti įspėjamojo ženklo nuo skydelio ir stogo, skydeliui arba stogui transporto priemonės viduje nepadarius akivaizdžios ir aiškiai matomos žalos.

Jeigu transporto priemonėje nėra saulės skydelio arba stogo, įspėjamasis ženklas turi būti pritvirtintas tokioje vietoje, kurioje bet kuriuo metu būtų aiškiai matomas.

Jeigu priekinių apsauginių oro pagalvių transporto priemonėje įrengta ir prieš kitas sėdynes, įspėjimas turi būti pritvirtintas tiesiai prieš atitinkamą sėdynę ir turi būti bet kuriuo metu aiškiai matomas atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonę ant tos sėdynės tvirtinančiam asmeniui. Šio ir 8.1.8 punktų reikalavimai netaikomi sėdėjimo padėtims, kuriose yra įtaisas, kuris, įtaisius atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonę, automatiškai išjungia priekinės apsauginės pagalvės įtaisą.

8.1.10.   Išsami informacija, kurioje nurodomas įspėjimas, turi būti pateikta transporto priemonės naudotojo vadove; visomis oficialiomis šalies arba šalių, kurioje (-ose), kaip pagrįstai tikimasi, transporto priemonė gali būti įregistruojama (pvz., Europos Sąjungos teritorijoje, Japonijoje, Rusijos Federacijoje, Naujojoje Zelandijoje ir kt.), kalbomis pateikiamas bent toks tekstas:

„Atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonės NIEKADA nedėkite ant sėdynės, prieš kurią įtaisyta ORO PAGALVĖ yra ĮJUNGTA – VAIKAS gali ŽŪTI arba būti SUNKIAI SUŽEISTAS.“

Prie teksto turi būti pateiktas toks pat įspėjamasis ženklas, koks yra transporto priemonėje. Informaciją naudotojo vadove turi būti lengva rasti (pvz., pagal pirmajame puslapyje išspausdintą specialią nuorodą, puslapių rodyklėje, atskiroje brošiūroje ir pan.).

Šio punkto reikalavimai netaikomi transporto priemonėms, kurių visose keleivių sėdėjimo padėtyse yra įtaisas, kuris, įtaisius atgalinės krypties vaiko apsaugos priemonę, automatiškai išjungia priekinės apsauginės pagalvės įtaisą.

8.1.11.   Jeigu sėdynes galima pasukti ar nustatyti kitomis kryptimis ir jos yra pritaikytos naudoti transporto priemonei stovint, 8.1.1 punkto reikalavimai taikomi tik toms kryptims, kurios numatytos įprastai naudoti transporto priemonei važiuojant keliu, kaip nustatyta šioje taisyklėje.

8.2.   Bendrieji reikalavimai

8.2.1.   Saugos diržai, apsaugos sistemos ir ISOFIX vaiko apsaugos sistemos, taip pat i dydžio vaiko apsaugos sistemos pagal 17 priedo 3 priedėlį pritaisomos prie tvirtinimo įtaisų, o i dydžio vaiko apsaugos sistemos taip pat atremiamos į transporto priemonės grindis liečiantį paviršių; jie turi atitikti Taisyklės Nr. 14 arba Taisyklės Nr. 145 specifikacijas, tokias kaip modelio ir matmenų ypatybės, tvirtinimo įtaisų skaičius ir tvirtumo reikalavimai.

8.2.2.   Pagal 17 priedo 3 priedėlį gamintojo rekomenduojami saugos diržai, apsaugos sistemos ir vaiko apsaugos sistemos įrengiami taip, kad tinkamai veiktų ir įvykus avarijai sumažintų kūno sužalojimo pavojų. Visų pirma jie įrengiami taip, kad:

| 8.2.2.1. | juostos negalėtų pavojingai susipinti; |
| --- | --- |

8.2.2.1.

juostos negalėtų pavojingai susipinti;

| 8.2.2.2. | pavojus, kad tinkamai prisegtas diržas nuslys nuo į priekį pajudėjusio naudotojo peties, būtų kuo mažesnis; |
| --- | --- |

8.2.2.2.

pavojus, kad tinkamai prisegtas diržas nuslys nuo į priekį pajudėjusio naudotojo peties, būtų kuo mažesnis;

| 8.2.2.3. | pavojus, kad juosta dils liesdamasi su aštriomis transporto priemonės arba sėdynės konstrukcijos dalimis, taip pat pagal 17 priedo 3 priedėlį gamintojo rekomenduojamomis vaiko apsaugos sistemomis, būtų kuo mažesnis; |
| --- | --- |

8.2.2.3.

pavojus, kad juosta dils liesdamasi su aštriomis transporto priemonės arba sėdynės konstrukcijos dalimis, taip pat pagal 17 priedo 3 priedėlį gamintojo rekomenduojamomis vaiko apsaugos sistemomis, būtų kuo mažesnis;

| 8.2.2.4. | kiekvienai sėdėjimo padėčiai skirtas kiekvienas saugos diržas būtų suprojektuotas ir įrengtas taip, kad būtų patogu jį naudoti. Be to, jeigu visą sėdynę arba jos paminkštą ir (arba) atlošą galima sulenkti, kad būtų įmanoma patekti į transporto priemonės galinę dalį arba į krovinių ar bagažo skyrių, tokias sėdynes sulenkus ir vėl grąžinus į sėdėjimo padėtį, joms skirtus saugos diržus turi būti galima naudoti arba vienas asmuo turi galėti juos lengvai ištraukti iš po sėdynės arba iš už jos pagal transporto priemonės naudotojo vadove pateiktus nurodymus ir tam neprireiktų mokymų ar praktikos. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

kiekvienai sėdėjimo padėčiai skirtas kiekvienas saugos diržas būtų suprojektuotas ir įrengtas taip, kad būtų patogu jį naudoti. Be to, jeigu visą sėdynę arba jos paminkštą ir (arba) atlošą galima sulenkti, kad būtų įmanoma patekti į transporto priemonės galinę dalį arba į krovinių ar bagažo skyrių, tokias sėdynes sulenkus ir vėl grąžinus į sėdėjimo padėtį, joms skirtus saugos diržus turi būti galima naudoti arba vienas asmuo turi galėti juos lengvai ištraukti iš po sėdynės arba iš už jos pagal transporto priemonės naudotojo vadove pateiktus nurodymus ir tam neprireiktų mokymų ar praktikos.

| 8.2.2.5. | Techninė tarnyba turi patikrinti, ar, kai sagties liežuvėlis įkištas į sagtį:






  8.2.2.5.1. | galimas diržo laisvumas netrukdo tinkamai įtaisyti gamintojo rekomenduojamų vaiko apsaugos sistemų ir, |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.

Techninė tarnyba turi patikrinti, ar, kai sagties liežuvėlis įkištas į sagtį:

8.2.2.5.1.

galimas diržo laisvumas netrukdo tinkamai įtaisyti gamintojo rekomenduojamų vaiko apsaugos sistemų ir,

| 8.2.2.5.2. | jeigu naudojami tritaškio tvirtinimo diržai, iš išorės tempiant įstrižąją diržo dalį galima pasiekti bent 50 N diržo juosmens dalies įtempį, kai diržas uždėtas:






  a) | 10 metų vaiką atitinkančiam manekenui, nurodytam Taisyklės Nr. 44 8 priedo 1 priedėlyje ir pasodintam pagal šios taisyklės 17 priedo 4 priedėlį, arba |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2.

jeigu naudojami tritaškio tvirtinimo diržai, iš išorės tempiant įstrižąją diržo dalį galima pasiekti bent 50 N diržo juosmens dalies įtempį, kai diržas uždėtas:

a)

10 metų vaiką atitinkančiam manekenui, nurodytam Taisyklės Nr. 44 8 priedo 1 priedėlyje ir pasodintam pagal šios taisyklės 17 priedo 4 priedėlį, arba

| b) | ant šios taisyklės 17 priedo 1 priedėlio 1 paveiksle parodyto įtaiso, jeigu ant sėdynių galima įtaisyti universalios kategorijos vaiko apsaugos įtaisą. |
| --- | --- |

b)

ant šios taisyklės 17 priedo 1 priedėlio 1 paveiksle parodyto įtaiso, jeigu ant sėdynių galima įtaisyti universalios kategorijos vaiko apsaugos įtaisą.

8.3.   Saugos diržų arba apsaugos sistemų standžioms dalims taikomi specialūs reikalavimai

8.3.1.   Standžios dalys, pvz., sagtys, reguliavimo įtaisai ir priedai, per avariją negali didinti naudotojo arba kitų transporto priemone važiuojančių asmenų kūno sužalojimo pavojaus.

8.3.2.   Sagties atsegimo įtaisas turi būti aiškiai matomas ir lengvai pasiekiamas naudotojui ir turi būti suprojektuotas taip, kad nebūtų įmanoma jo atsegti netyčia ar atsitiktinai. Sagties padėtis turi būti tokia, kad ją galėtų lengvai pasiekti gelbėtojas, avariniu atveju turintis išlaisvinti diržo naudotoją.

Sagtis turi būti įtaisyta taip, kad neveikiamą apkrovos ir veikiamą naudotojo masės ją naudotojas galėtų atsegti vienu paprastu bet kurios rankos judesiu viena kryptimi.

Priekinėms kraštinėms sėdėjimo padėtims skirtų saugos diržų arba apsaugos sistemų, išskyrus diržų komplektus, sagtį tokiu pat būdu turi būti įmanoma ir užsegti.

Jeigu sagtis liečia naudotoją, turi būti patikrinta, ar lietimosi paviršiaus plotis yra ne mažesnis kaip 46 mm.

Jeigu sagtis liečia naudotoją, turi būti patikrinta, ar lietimosi paviršius atitinka šios taisyklės 6.2.2.1 punkto reikalavimus.

8.3.3.   Prisegtas diržas turi būti reguliuojamas automatiškai, kad prisitaikytų prie naudotojo, arba turi būti suprojektuotas taip, kad sėdintis naudotojas lengvai pasiektų ranka valdomą reguliavimo įtaisą ir juo būtų patogu bei lengva naudotis. Be to, turi būti įmanoma viena ranka įtempti diržą, kad jis būtų pritaikytas prie naudotojo kūno sudėjimo ir transporto priemonės sėdynės padėties.

8.3.4.   Saugos diržai arba apsaugos sistemos su diržo įtraukikliais turi būti įrengti taip, kad įtraukikliai galėtų tinkamai veikti ir veiksmingai įtraukti juostą. Jeigu yra įrengtas diržo reguliavimo įtaisas ir lankstusis diržo aukščio reguliavimo pagal peties padėtį įtaisas, tikrinama bent jiems esant aukščiausioje ir žemiausioje padėtyje, ar diržo įtraukiklis prisegus diržą automatiškai pritaiko juostos ilgį pagal naudotojo peties padėtį ir ar sagtį atsegus sagties liežuvėlis susivynioja.

8.3.5.   Kad transporto priemonės naudotojas (-ai) būtų informuotas (-i) apie vaikų vežimo nuostatas, M1, M2, M3 ir N1 kategorijų transporto priemonės turi atitikti 17 priedo reikalavimus dėl informavimo. Laikantis atitinkamų Taisyklės Nr. 14 arba Taisyklės Nr. 145 nurodymų, visose M1 kategorijos transporto priemonėse turi būti įrengtos ISOFIX padėtys.

1

2

3

1

1

Pirmoje ISOFIX padėtyje turi būti įmanoma įtaisyti bent vieną iš trijų priekinės krypties įtaisų, kaip apibrėžta 17 priedo 2 priedėlyje; antroje ISOFIX padėtyje turi būti įmanoma įtaisyti bent vieną atgalinės krypties įtaisą, kaip apibrėžta 17 priedo 2 priedėlyje. Naudojant antrąją ISOFIX padėtį, jeigu dėl transporto priemonės modelio antroje transporto priemonės sėdynių eilėje įtaisyti atgalinės krypties įtaiso negalima, leidžiama vieną įtaisą įrengti bet kurioje transporto priemonės vietoje.

8.3.6.   ISOFIX vaiko apsaugos įtaisus ISO/F2X, ISO/R2, atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūrį, kaip apibrėžta 17 priedo 2 priedėlyje, ir paaukštintos sėdynės įtaisą ISO/B2, kaip apibrėžta 17 priedo 5 priedėlyje, be ISOFIX priedų (žr. išsamų brėžinį B), turi būti galima įtaisyti bet kurioje i dydžio sėdėjimo padėtyje. Turi būti įmanoma vienu metu sėdėti visose greta esančiose i dydžio sėdėjimo padėtyse. Laikoma, kad tai įrodyta, kai atstumas tarp atskirų greta esančių padėčių vertikalių vidurio plokštumų yra ne mažesnis kaip 440 mm.

8.4.   Priminimo prisisegti saugos diržus įranga

8.4.1.   Kiekvienos konkrečios sėdėjimo padėties reikalavimai ir išimtys

8.4.1.1.   M ir N kategorijų transporto priemonių (9) vairuotojo sėdėjimo padėtyje ir toje pačioje eilėje kaip M ir N kategorijų transporto priemonių vairuotojas sėdinčių asmenų sėdėjimo padėtyse turi būti įrengta priminimo prisisegti saugos diržus įranga, atitinkanti 8.4.3 punkto reikalavimus.

9

8.4.1.2.   Visose M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių (9) galinės eilės (-ių) sėdėjimo padėtyse turi būti įrengta priminimo prisisegti saugos diržus įranga, atitinkanti 8.4.4 punkto reikalavimus.

1

1

9

Jeigu transporto priemonės gamintojas yra numatęs priminimo prisisegti saugos diržus įrangą galinėje sėdėjimo padėtyje kitos kategorijos transporto priemonėje, priminimo prisisegti saugos diržus įranga gali būti tvirtinama pagal šią taisyklę.

8.4.1.3.   Priminimo prisisegti saugos diržus įranga nėra privaloma atlenkiamosiose sėdynėse (t. y. sėdynėse, kurios paprastai būna užlenktos ir pritaikytos naudoti tik retkarčiais, pvz., atlenkiamos autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų įgulos sėdynės) ir sėdėjimo padėtyse, kuriose įrengti S tipo diržai (įskaitant diržų komplektus).

Nepaisant 8.4.1.1 ir 8.4.1.2 punktų, priminimo prisisegti saugos diržus įrangos nereikalaujama įrengti ir galinėse greitosios pagalbos automobilių, katafalkų bei kemperių, taip pat visų transporto priemonių, naudojamų neįgaliesiems vežti, ginkluotųjų tarnybų, civilinės gynybos, ugniagesių ir viešosios tvarkos palaikymo pajėgų naudojamų transporto priemonių sėdynėse.

8.4.2.   Bendrieji reikalavimai

8.4.2.1.   Vaizdinis įspėjimas

8.4.2.1.1.   Vaizdinis įspėjimas turi būti tokioje vietoje, kad vairuotojas jį gerai matytų ir atpažintų tiek dienos šviesoje, tiek naktį, ir galėtų jį atskirti nuo kitų perspėjimų.

8.4.2.1.2.   Vaizdinis įspėjimas turi būti pastoviai deganti arba mirksimoji signalinė lemputė.

8.4.2.2.   Garsinis įspėjimas

8.4.2.2.1.   Garsinis signalas turi būti sudarytas iš nepertraukiamo arba kartotinio (pertrauka turi būti ne ilgesnė kaip 1 sekundė) garso signalo arba nepertraukiamos balsinės informacijos. Jeigu informacija skelbiama balsu, transporto priemonės gamintojas užtikrina, kad įspėjimas galėtų būti skelbiamas šalies, kurios rinkoje ketinama parduoti transporto priemonę, kalba (-omis).

8.4.2.2.2.   Garsinis įspėjimas turi būti lengvai atpažįstamas vairuotojo.

8.4.2.3.   Pirmojo lygio įspėjimas

8.4.2.3.1.   Pirmojo lygio įspėjimas – bent vaizdinis įspėjimas, rodomas ne trumpiau kaip 30 sekundžių 8.4.1.1 punkte nurodytose sėdėjimo padėtyse arba ne trumpiau kaip 60 sekundžių 8.4.1.2 punkte nurodytose sėdėjimo padėtyse, įjungus uždegimo jungiklį arba pagrindinį transporto priemonės valdymo jungiklį, kai bet kurios sėdynės saugos diržas yra neprisegtas.

8.4.2.3.2.   Pirmojo lygio įspėjimas gali būti nutrauktas, kai

| i) | visi saugos diržai, kurie perdavė įspėjimą, yra prisegti arba |
| --- | --- |

i)

visi saugos diržai, kurie perdavė įspėjimą, yra prisegti arba

| ii) | sėdynėse, kurios perdavė įspėjimą, niekas nebesėdi. |
| --- | --- |

ii)

sėdynėse, kurios perdavė įspėjimą, niekas nebesėdi.

8.4.2.3.3.   Pirmojo lygio įspėjimo įsijungimo bandymai atliekami taikant 18 priedo 1 punkte apibrėžtą bandymų tvarką.

8.4.2.4.   Antrojo lygio įspėjimas

8.4.2.4.1.   Antrojo lygio įspėjimas – vaizdinis ir garsinis signalai, įsijungiantys bent 30 sekundžių, neskaitant laiko tarpo, kurį įspėjamasis signalas gali išsijungti ne ilgiau nei 3 sekundėms, jei gamintojo nuožiūra laikomasi bent vienos iš 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 punktų sąlygų (arba bet kurio šių sąlygų derinio). Antrojo lygio įspėjimas pakeičia pirmojo lygio įspėjimą, jei pastarasis tebeveikia.

8.4.2.4.1.1.   Nuvažiuotas atstumas didesnis už ribinį atstumą. Įspėjimo įsijungimo ribinė vertė turi neviršyti 500 m. Nuvažiuotas atstumas, kai transporto priemonė veikia ne įprastai, neįskaitomi.

8.4.2.4.1.2.   Transporto priemonės greitis didesnis už ribinį greitį. Ribinis greitis turi būti ne didesnis kaip 25 km/h;

8.4.2.4.1.3.   Trukmė (variklio, varomosios sistemos ar kt. veikimo) ilgesnė nei ribinė trukmė. Ribinė trukmė turi būti ne ilgesnė kaip 60 sekundžių. Pirmojo lygio įspėjimo trukmė ir laikas, kai transporto priemonė veikia ne įprastai, neįskaitomi.

8.4.2.4.2.   8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 punktuose išvardytos priminimo prisisegti saugos diržus įrangos įsijungimo ribinės vertės gali būti grąžinamos į pradžią, jeigu:

| i) | buvo atidarytos bet kurios durys, kai transporto priemonė neveikia įprastai, arba |
| --- | --- |

i)

buvo atidarytos bet kurios durys, kai transporto priemonė neveikia įprastai, arba

| ii) | sėdynėse, kurios perdavė įspėjimą, niekas nebesėdi. |
| --- | --- |

ii)

sėdynėse, kurios perdavė įspėjimą, niekas nebesėdi.

8.4.2.4.3.   Antrojo lygio įspėjimas gali būti nutrauktas, kai

| i) | visi saugos diržai, kurie perdavė įspėjimą, yra prisegti, |
| --- | --- |

i)

visi saugos diržai, kurie perdavė įspėjimą, yra prisegti,

| ii) | transporto priemonė nebeveikia įprastai arba |
| --- | --- |

ii)

transporto priemonė nebeveikia įprastai arba

| iii) | sėdynėse, kurios perdavė įspėjimą, niekas nebesėdi. |
| --- | --- |

iii)

sėdynėse, kurios perdavė įspėjimą, niekas nebesėdi.

8.4.2.4.4.   Antrojo lygio įspėjimas įsijungia iš naujo ir veikia likusį reikiamą laiko tarpą, jei gamintojo nuožiūra laikomasi bent vienos iš 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 punktų sąlygų (arba bet kurio šių sąlygų derinio).

8.4.2.4.5.   Esant sąlygai, kad saugos diržas atsisega arba atsegamas pagal 8.4.3.3 ir 8.4.4.5 punktus, 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 punktuose išdėstytos ribinės vertės matuojamos nuo atsegimo momento.

8.4.2.4.6.   Antrojo lygio įspėjimo įsijungimo bandymai atliekami taikant 18 priedo 2 punkte apibrėžtą bandymų tvarką.

8.4.3.   Priminimo prisisegti saugos diržus įranga, skirta vairuotojui ir toje pačioje eilėje sėdintiems asmenims

8.4.3.1.   Priminimo prisisegti saugos diržus įranga, skirta vairuotojui ir toje pačioje eilėje sėdintiems asmenims, turi atitikti 8.4.2 punkte išdėstytus reikalavimus.

8.4.3.2.   Vaizdiniam įspėjimui naudojama Taisyklės Nr. 121 1 lentelės 21 punkte nurodyta spalva ir simbolis.

8.4.3.3.   Antrojo lygio įspėjimas įsijungia atsegus saugos diržą arba jam atsisegus, kai transporto priemonė veikia įprastai ir kartu gamintojo nuožiūra laikomasi bent vienos iš 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 punktų sąlygų (arba bet kurio šių sąlygų derinio).

8.4.4.   Priminimo prisisegti saugos diržus įranga, skirta galinės eilės (-ių) sėdynėse sėdintiems asmenims.

8.4.4.1.   Priminimo prisisegti saugos diržus įranga, skirta galinės eilės (-ių) sėdynėse sėdintiems asmenims, turi atitikti 8.4.2 punkte išdėstytus reikalavimus.

8.4.4.2.   Vaizdinis įspėjimas turi rodyti bent visas galines sėdėjimo padėtis, kad vairuotojas, sėdėdamas vairuotojo sėdynėje atsisukęs į priekį, galėtų matyti bet kurią sėdėjimo padėtį, kurios saugos diržas yra neprisegtas. Jeigu transporto priemonėje yra informacija apie tai, ar galinėse sėdynėse sėdima, vaizdinis įspėjimas neprivalo rodyti, kad sėdynių, kuriose nesėdima, saugos diržai neprisegti.

8.4.4.3.   Vaizdinis įspėjimas neprivalo būti raudonos spalvos, o saugos diržų, kuriems taikomas 8.4.1.2 punktas, vaizdinio įspėjimo simbolis gali būti kitoks nei apibrėžta Taisyklėje Nr. 121. Be to, 8.4.1.2 punkte numatytų sėdimųjų padėčių pirmojo lygio įspėjimas gali būti atšaukiamas vairuotojo.

8.4.4.4.   8.4.1.1 ir 8.4.1.2 punktuose numatytiems saugos diržams gali būti naudojama bendra signalinė lemputė.

8.4.4.5.   Antrojo lygio įspėjimas įsijungia atsegus saugos diržą arba jam atsisegus, kai transporto priemonė veikia įprastai ir kartu gamintojo nuožiūra laikomasi bent vienos iš 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 punktų sąlygų (arba bet kurio šių sąlygų derinio).

8.4.5.   Priminimo prisisegti saugos diržus įranga gali būti suprojektuota taip, kad ją būtų galima deaktyvuoti.

8.4.5.1.   Jeigu priminimo prisisegti saugos diržus įrangą galima trumpam deaktyvuoti, tai padaryti turi būti sunkiau nei prisisegti ir atsisegti saugos diržą (t. y. tam reikia valdyti specialius valdiklius, kurie nėra integruoti į saugos diržo sagtį) ir tai turi būti įmanoma tik transporto priemonei nejudant. Uždegimo jungiklį arba pagrindinį transporto priemonės valdymo jungiklį išjungus ilgiau kaip 30 minučių ir vėl jį įjungus, trumpam deaktyvuota priminimo prisisegti saugos diržus įranga turi būti vėl aktyvuota. Turi būti neįmanoma trumpam laikui deaktyvuoti susijusių vaizdinių įspėjimų.

8.4.5.2.   Jeigu numatyta ilgalaikio deaktyvavimo galimybė, įrangai deaktyvuoti turi būti atlikta veiksmų seka, kuri yra išsamiai aprašyta tik gamintojo techniniame vadove ir (arba) kuriai atlikti reikia su transporto priemone nepateiktų įrankių (mechaninių, elektrinių, skaitmeninių ir kt.). Turi būti neįmanoma ilgam laikui deaktyvuoti susijusių vaizdinių įspėjimų.

9.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ir jas taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai.

9.1.   Kiekvieno pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemonė, saugos diržas arba apsaugos sistema turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą laikantis 6, 7 ir 8 punktuose nustatytų reikalavimų.

9.2.   Turi būti laikomasi būtiniausių gamybos atitikties kontrolės procedūrų reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 14 priede.

9.3.   Tipą patvirtinusi tipo patvirtinimo institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomus atitikties kontrolės metodus. Paprastai tokie patikrinimai atliekami du kartus per metus.

10.   SANKCIJOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

10.1.   Jeigu nesilaikoma 9.1 punkte pateikto reikalavimo arba pasirinkto (-ų) saugos diržo (-ų) arba apsaugos sistemos (-ų) 9.2 punkte nurodytų patikrinimų rezultatai yra neigiami, transporto priemonės arba diržo ar apsaugos sistemos tipo patvirtinimas gali būti panaikintas.

10.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančioms šalims nedelsdama praneša naudodama šios taisyklės 1A arba 1B priede (atitinkamai) pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

11.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO ARBA SAUGOS DIRŽO AR APSAUGOS SISTEMOS TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

11.1.   Apie kiekvieną transporto priemonės tipo ir (arba) diržo ar apsaugos sistemos pakeitimą pranešama transporto priemonės arba saugos diržo ar apsaugos sistemos tipą patvirtinusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tuomet institucija gali:

| 11.1.1. | manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė arba saugos diržas ar apsaugos sistema vis tiek atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

11.1.1.

manyti, kad pakeitimai greičiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė arba saugos diržas ar apsaugos sistema vis tiek atitinka reikalavimus, arba

| 11.1.2. | reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos. |
| --- | --- |

11.1.2.

reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymus, kitos bandymų ataskaitos.

11.2.   Nedarant poveikio 11.1 punkto nuostatoms, transporto priemonės, kurios parengtos naudoti masė yra mažesnė už patvirtinimo bandymui pateiktos transporto priemonės masę, variantas transporto priemonės tipo pakeitimu nelaikomas.

11.3.   Apie tipo patvirtinimą arba nepatvirtinimą, nurodant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama šios taisyklės 5.2.3 arba 5.3.3 punkte aprašyta tvarka.

11.4.   Patvirtintą tipą išplečianti tipo patvirtinimo institucija suteikia išplėtimo serijos numerį ir praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1A arba 1B priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

12.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Visiškai nutraukęs pagal šią taisyklę patvirtinto įtaiso gamybą, patvirtinimo sertifikato turėtojas apie tai informuoja patvirtinimą suteikusią tipo patvirtinimo instituciją. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1A arba 1B priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

13.   NURODYMAI

Jeigu atitinkamo tipo saugos diržas pateikiamas atskirai nuo transporto priemonės, ant pakuotės ir įrengimo nurodymuose turi būti aiškiai nurodytas (-i) transporto priemonės tipas (-ai), kuriam (-iems) saugos diržas yra skirtas.

14.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios tvirtina tipą ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai apie kitose šalyse patvirtintą tipą, tipo nepatvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą ar patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

15.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

15.1.   Transporto priemonių tipų patvirtinimas

15.1.1.   Nuo oficialios 04 serijos pakeitimų 15 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 15 papildymu.

15.1.2.   Praėjus 2 metams nuo šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 15 papildymo įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tipus patvirtina tik jei laikomasi šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 15 papildymu, reikalavimų.

15.1.3.   Praėjus 7 metams nuo šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 15 papildymo įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, suteiktus ne pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 15 papildymą. Tačiau suteikti ne M1 kategorijos transporto priemonių patvirtinimai, kuriems šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 15 papildymas netaikomas, lieka galioti ir šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta.

1

15.1.3.1.   Vis dėlto šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys nuo 2000 m. spalio 1 d. gali atsisakyti pripažinti M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių patvirtinimus, suteiktus ne pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 8 papildymą, jeigu nesilaikoma 8.3.5 punkte ir 17 priede išdėstytų informavimo reikalavimų.

1

1

15.2.   Saugos diržų ir priminimo prisisegti saugos diržus įrangos įrengimas

Šios pereinamojo laikotarpio nuostatos taikomos tik saugos diržų ir priminimo prisisegti saugos diržus įrangos įrengimui transporto priemonėse, tačiau jomis nekeičiamas saugos diržo ženklinimas.

15.2.1.   Nuo oficialios 04 serijos pakeitimų 12 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti pavirtinti tipų pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 12 papildymu.

15.2.2.   Praėjus 36 mėnesiams nuo 15.2.1 punkte nurodytos oficialios įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tipą patvirtina tik jei transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 12 papildymu, reikalavimus.

15.2.3.   Praėjus 60 mėnesių nuo 15.2.1 punkte nurodytos oficialios įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, suteiktus ne pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 12 papildymą.

15.2.4.   Nuo oficialios 04 serijos pakeitimų 14 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 14 papildymu.

15.2.5.   Nuo oficialios 04 serijos pakeitimų 16 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 16 papildymu.

15.2.6.   Praėjus 36 mėnesiams nuo 15.2.4 punkte nurodytos oficialios įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tipą patvirtina tik jei transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 14 papildymu, reikalavimus.

15.2.7.   Praėjus 60 mėnesių nuo 15.2.4 punkte nurodytos oficialios įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, suteiktus ne pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 14 papildymą.

15.2.8.   Po 2006 m. liepos 16 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tipą patvirtina tik jei transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 04 serijos pakeitimų 16 papildymu, reikalavimus.

15.2.9.   Po 2008 m. liepos 16 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti N1 kategorijos transporto priemonių patvirtinimus, suteiktus ne pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimų 16 papildymą.

1

15.2.10.   Nuo oficialios 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su pakeitimais, kurių serijos numeris 05.

15.2.11.   Praėjus 18 mėnesių nuo įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tipus patvirtina tik jei patvirtintinas transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės su pakeitimais, kurių serijos numeris 05, reikalavimus.

15.2.12.   Praėjus 72 mėnesiams nuo šios taisyklės 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, pagal šią taisyklę suteikti patvirtinimai nustoja galioti, išskyrus transporto priemonės tipų, atitinkančių šios taisyklės su pakeitimais, kurių serijos numeris 05, reikalavimus.

15.2.13.   Nepaisant 15.2.12 punkto, pagal šios taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus suteikti ne M1 kategorijos transporto priemonių patvirtinimai, kuriems 05 serijos pakeitimai, susiję su reikalavimais dėl priminimo prisisegti saugos diržus įrangos įrengimo, yra netaikomi, lieka galioti ir šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta.

1

15.2.14.   Nepaisant 15.2.12 punkto, pagal šios taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus suteikti ne N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių patvirtinimai, kuriems 05 serijos pakeitimai, susiję su 16 priede nustatytais būtiniausiais reikalavimais dėl saugos diržų ir diržo įtraukiklių, yra netaikomi, lieka galioti ir šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta.

2

3

15.2.15.   Net po 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos pagal taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus suteikti komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimai lieka galioti, o taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta ir neturi atsisakyti išplėsti pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimus patvirtintų tipų.

15.2.16.   Nepaisant išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų, susitariančiosios šalys, kurios šią taisyklę pradeda taikyti po 05 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, neprivalo pripažinti patvirtinimų, suteiktų pagal šios taisyklės bet kurios ankstesnės serijos pakeitimus.

15.3.   Nuo oficialios 06 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su pakeitimais, kurių serijos numeris 06.

15.3.1.   Praėjus 24 mėnesiams nuo 06 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys tipus patvirtina tik jei laikomasi šios taisyklės su pakeitimais, kurių serijos numeris 06, reikalavimų.

15.3.2.   Praėjus 36 mėnesiams nuo 06 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti patvirtinimus, suteiktus ne pagal šios taisyklės 06 serijos pakeitimus.

15.3.3.   Net po 06 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos pagal taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus suteikti komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimai lieka galioti, o taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta ir gali toliau išplėsti pagal 05 serijos pakeitimus patvirtintus tipus.

15.3.4.   Nepaisant 15.3.1 ir 15.3.2 punktų, pagal šios taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus suteikti transporto priemonių kategorijų patvirtinimai, kuriems 06 serijos pakeitimai netaikomi, lieka galioti ir šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta.

15.3.5.   Jeigu prisijungimo prie šios taisyklės metu susitariančiųjų šalių nacionalinėse taisyklėse reikalavimų dėl privalomo saugos diržų įrengimo atlenkiamosiose sėdynėse nėra, suteikdamos nacionalinį patvirtinimą, susitariančiosios šalys gali ir toliau leisti jų neįrengti, tačiau tokiu atveju tų kategorijų autobusų tipai pagal šią taisyklę negali būti patvirtinti.

15.3.6.   Nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti komponento tipų pagal taisyklės ankstesnės serijos pakeitimus, jeigu saugos diržai skirti įrengti transporto priemonėse, patvirtintose iki atitinkamos serijos pakeitimų.

15.3.7.   Nuo oficialios 06 serijos pakeitimų 5 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti patvirtinti tipų pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 06 serijos pakeitimų 5 papildymu.

15.3.8.   12 mėnesių nuo šios taisyklės 06 serijos pakeitimų 5 papildymo įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali toliau tvirtinti tipus pagal šios taisyklės 06 serijos pakeitimus, neatsižvelgdamos į 06 serijos pakeitimų 5 papildymo nuostatas.

15.3.9.   Iki 2018 m. rugsėjo 1 d. nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti tipų patvirtinimų pagal 06 serijos pakeitimus, neatsižvelgdamos į 06 serijos pakeitimų 9 papildymo nuostatas.

15.4   Nuo oficialios 07 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti ar pripažinti tipų patvirtinimų pagal šią taisyklę su pakeitimais, kurių serijos numeris 07. Susitariančiosios šalys gali toliau išplėsti pagal ankstesnių serijų pakeitimus patvirtintus tipus.

15.4.1   Nuo 2019 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neprivalo pripažinti tipų patvirtinimų, suteiktų pagal ankstesnių serijų pakeitimus, kurie pirmą kartą buvo suteikti 2019 m. rugsėjo 1 d. ar vėliau.

15.4.2.   Iki 2022 m. rugsėjo 1 d., suteikiant tipo patvirtinimą pagal 07 serijos pakeitimus, priminimo prisisegti saugos diržus įranga nėra privaloma išmontuojamose galinėse sėdynėse ir bet kurioje eilėje, kurioje yra sėdynės su pakaba. Šios išimtys tebetaikomos, kai išplečiami tipai, pirmą kartą patvirtinti iki 2022 m. rugsėjo 1 d.

15.4.3   Iki 2021 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys pripažįsta tipų patvirtinimus, suteiktus pagal ankstesnių serijų pakeitimus, kurie pirmą kartą buvo suteikti iki 2019 m. rugsėjo 1 d.

15.4.4   Nuo 2021 m. rugsėjo 1 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neprivalo pripažinti tipų patvirtinimų, suteiktų pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus.

15.4.5.   Nepaisant 15.4.4 punkto, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau pripažįsta saugos diržų ir apsaugos sistemų JT tipų patvirtinimus, suteiktus pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus.

15.4.6.   Nepaisant 15.4.4 punkto, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys toliau pripažįsta pagal šios taisyklės ankstesnių serijų pakeitimus suteiktus transporto priemonių, kurioms 07 serijos pakeitimai netaikomi, tipų patvirtinimus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3.) (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

1

(2)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3.) (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

2

(3)  1958 m. Susitarimo šalių skiriamieji numeriai nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, 3 priedas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

3

(4)  Žr. šios taisyklės 5.2.4.1 punkto išnašą.

4

(5)  g = 9,81 m/s2.

5

2

(6)  Toks ruoželinio pynimo juostų su sustiprintais poliesterio siūlais bandymas neatliktas, nes tokios juostos veikiamos apkrovos platėja. Tokiu atveju nesant apkrovos plotis turi būti ≥ 46 mm.

6

(*1)  Žr. 7.4.1.6.4.3 punktą.

*1

(7)  9,81 m/s2

7

2

(8)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3.) (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

8

(9)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3.) (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, 2 punktas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

9

---

1A PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

pateiktas: institucijos pavadinimas

dėl transporto priemonės tipo priklausomai nuo saugos diržų (2) patvirtinimo

patvirtinto tipo išplėtimo

nepatvirtinimo

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

pagal Taisyklę Nr. 16

Patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1. Bendroji informacija

1.1. Markė (gamintojo prekės pavadinimas)

1.2. Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašymas (-ai)

1.3. Tipo, jei ant transporto priemonės yra jo ženklas, identifikavimo priemonės

1.3.1. Tokio ženklo vieta

1.4. Transporto priemonės kategorija

1.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas

1.6. Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai)

1.7. Už bandymą atsakinga techninė tarnyba

1.8. Bandymų ataskaitos parengimo data

1.9. Bandymų ataskaitos numeris

2. Transporto priemonės bendrosios konstrukcijos ypatybės

2.1. Reprezentatyviosios transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai

3. Kėbulas

3.1. Sėdynės

3.1.1. Skaičius

3.1.2. Padėtis ir išdėstymas

3.1.2.1. Sėdėjimo padėtis (-ys), skirta (-os) naudoti tik transporto priemonei stovint

3.1.3. Ypatybės: aprašas ir brėžiniai:

3.1.3.1. sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų

3.1.3.2. reguliavimo sistemos

3.1.3.3. poslinkio ir fiksavimo sistemų

3.1.3.4. saugos diržo tvirtinimo įtaisų, jei jie įtraukti į sėdynės konstrukciją

3.2. Saugos diržai ir (arba) kitos apsaugos sistemos

3.2.1. Saugos diržų bei apsaugos sistemų ir sėdynių, kuriose jie gali būti naudojami, skaičius ir padėtis

Visas tipo patvirtinimo ženklas

Variantas (jei taikoma)

Diržo aukščio reguliavimo įtaisas (nurodyti: yra / nėra / neprivaloma)

Pirma sėdynių eilė

D

V

K

Antra sėdynių eilė

D

V

K

(D – dešinės pusės sėdynės, V – vidurinės sėdynės, K – kairės pusės sėdynės)

3.2.2. Papildomų apsaugos sistemų pobūdis ir padėtis (nurodyti: yra / nėra / neprivaloma)

Priekinė oro pagalvė

Šoninė oro pagalvė

Diržo išankstinės apkrovos įtaisas

Pirma sėdynių eilė

D

V

K

Antra sėdynių eilė

D

V

K

(D – dešinės pusės sėdynės, V – vidurinės sėdynės, K – kairės pusės sėdynės)

3.2.3. Saugos diržų tvirtinimo įtaisų skaičius ir padėtis, taip pat atitikties Taisyklei Nr. 14 įrodymas (t. y. tipo patvirtinimo numeris arba bandymų ataskaita)

3.3. Priminimo vairuotojui prisisegti saugos diržą įranga (nurodyti: yra / nėra (2))

4. Vieta

5. Data

6. Parašas

(1) Tipą patvirtinusios / patvirtintą tipą išplėtusios / tipo nepatvirtinusios / tipo patvirtinimą panaikinusios (žr. patvirtinimo nuostatas šioje taisyklėje) šalies skiriamasis numeris.

(2) Išbraukti, kas netaikoma.

---

1B PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

pateiktas: institucijos pavadinimas

dėl variklio varomomis transporto priemonėmis važiuojantiems suaugusiesiems skirtų saugos diržų arba apsaugos sistemų tipo (2) patvirtinimo

patvirtinto tipo išplėtimo

nepatvirtinimo

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

pagal Taisyklę Nr. 16

Patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1. Apsaugos sistema(, kurioje yra) / tritaškio tvirtinimo diržas / juosmens diržas / specialaus tipo diržas / (, kuriame įrengtas) energijos sugėriklis / diržo įtraukiklis / viršutinės statramsčio kilpos aukščio reguliavimo įtaisas / lankstusis diržo aukščio reguliavimo pagal peties padėtį įtaisas (3)

2. Prekės pavadinimas arba ženklas

3. Gamintojo nurodytas diržo arba apsaugos sistemos tipas

4. Gamintojo pavadinimas

5. Gamintojo atstovo, jei toks yra, pavadinimas

6. Adresas

7. Pateikta patvirtinti (data)

8. Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba

9. Tos tarnybos pateiktos bandymų ataskaitos data

10. Tos tarnybos pateiktos bandymų ataskaitos numeris

11. Įtaiso tipas: lėtėjimo / greitėjimo (2)

12. Tipas patvirtintas / tipas nepatvirtintas / patvirtintas tipas išplėstas / patvirtinimas panaikintas (2), tvirtinti bendrojo tvirtinimo vietose, kaip apibrėžta šios taisyklės 6 priedo 1 paveiksle, / naudoti konkrečioje transporto priemonėje arba konkrečių tipų transporto priemonėse (2) (4)

12.1. Jeigu apsaugos sistemos tipas buvo patvirtintas / išplėstas (2), toks patvirtinimas gali būti naudojamas tam tikrų tipų transporto priemonėms, kurių matmenys atitinka šias sąlygas: toliau pavaizduotoje A zonoje nėra jokios vidinės dalies (2 paveikslas):

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

pateiktas: institucijos pavadinimas

dėl variklio varomomis transporto priemonėmis važiuojantiems suaugusiesiems skirtų saugos diržų arba apsaugos sistemų tipo (2) patvirtinimo

patvirtinto tipo išplėtimo

nepatvirtinimo

patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

pagal Taisyklę Nr. 16

Patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1. Apsaugos sistema(, kurioje yra) / tritaškio tvirtinimo diržas / juosmens diržas / specialaus tipo diržas / (, kuriame įrengtas) energijos sugėriklis / diržo įtraukiklis / viršutinės statramsčio kilpos aukščio reguliavimo įtaisas / lankstusis diržo aukščio reguliavimo pagal peties padėtį įtaisas (3)

2. Prekės pavadinimas arba ženklas

3. Gamintojo nurodytas diržo arba apsaugos sistemos tipas

4. Gamintojo pavadinimas

5. Gamintojo atstovo, jei toks yra, pavadinimas

6. Adresas

7. Pateikta patvirtinti (data)

8. Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba

9. Tos tarnybos pateiktos bandymų ataskaitos data

10. Tos tarnybos pateiktos bandymų ataskaitos numeris

11. Įtaiso tipas: lėtėjimo / greitėjimo (2)

12. Tipas patvirtintas / tipas nepatvirtintas / patvirtintas tipas išplėstas / patvirtinimas panaikintas (2), tvirtinti bendrojo tvirtinimo vietose, kaip apibrėžta šios taisyklės 6 priedo 1 paveiksle, / naudoti konkrečioje transporto priemonėje arba konkrečių tipų transporto priemonėse (2) (4)

12.1. Jeigu apsaugos sistemos tipas buvo patvirtintas / išplėstas (2), toks patvirtinimas gali būti naudojamas tam tikrų tipų transporto priemonėms, kurių matmenys atitinka šias sąlygas: toliau pavaizduotoje A zonoje nėra jokios vidinės dalies (2 paveikslas):

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

1.   Su saugos diržų įrengimu susijusių transporto priemonės patvirtinimo ženklų išdėstymas

A PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 5.2.4 punktą)

Image 6

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas dėl saugos diržų buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal Taisyklę Nr. 16. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 16 su pakeitimais, kurių serijos numeris 07, reikalavimus.

B PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 5.2.5 punktą)

Image 7

Pavaizduotas prie transporto priemonės pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus transporto priemonės tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal taisykles Nr. 16 ir 52 (1). Patvirtinimo numeriai rodo, kad tuo metu, kai buvo suteikti atitinkami patvirtinimai, į Taisyklę Nr. 16 buvo įtraukti 07 serijos pakeitimai, o į Taisyklę Nr. 52 – 01 serijos pakeitimai.

2.   Saugos diržo patvirtinimo ženklų išdėstymas (žr. šios taisyklės 5.3.5 punktą)

Image 8

Pavaizduotu patvirtinimo ženklu pažymėtas diržas yra tritaškio tvirtinimo diržas (A) su energijos sugėrikliu (e), patvirtintas Nyderlanduose (E 4), jo patvirtinimo numeris 062439, o patvirtinimo metu į taisyklę jau buvo įtraukti 06 serijos pakeitimai.

Image 9

Pavaizduotu patvirtinimo ženklu pažymėtas diržas yra juosmens diržas (B) su 4 tipo diržo įtraukikliu, reaguojančiu į kelis veiksnius (m), patvirtintas Nyderlanduose (E 4), jo patvirtinimo numeris 062489, o patvirtinimo metu į taisyklę jau buvo įtraukti 06 serijos pakeitimai.

Pastaba. Patvirtinimo numeris ir papildomas (-i) simbolis (-iai) rašomi greta apskritimo, virš raidės E, po ja, į kairę arba į dešinę nuo jos. Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti toje pačioje raidės E pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Papildomas (-i) simbolis (-iai) turi būti diametraliai priešingoje patvirtinimo numeriui padėtyje. Kad nebūtų painiavos su kitais simboliais, turėtų būti vengiama patvirtinimo numeriuose vartoti romėniškus skaitmenis.

Image 10

Šiuo patvirtinimo ženklu pažymėtas diržas yra specialaus tipo diržas (S) su energijos sugėrikliu (e), patvirtintas Nyderlanduose (E 4), jo patvirtinimo numeris 0622439, o patvirtinimo metu į taisyklę jau buvo įtraukti 06 serijos pakeitimai.

Image 11

Pavaizduotu patvirtinimo ženklu pažymėtas diržas yra apsaugos sistemos dalis (Z); tai specialaus tipo diržas (S) su energijos sugėrikliu (e). Jis patvirtintas Nyderlanduose (E 4), jo patvirtinimo numeris 0624391, o patvirtinimo metu į taisyklę jau buvo įtraukti 06 serijos pakeitimai.

Image 12

Pavaizduotu tipo patvirtinimo ženklu pažymėtas diržas yra tritaškio tvirtinimo diržas (A) su 4N tipo diržo įtraukikliu (r4N), reaguojančiu į kelis veiksnius (m), jo tipas patvirtintas Nyderlanduose (E 4), jo patvirtinimo numeris 062439, o patvirtinimo metu į taisyklę jau buvo įtraukti 06 serijos pakeitimai. Šio diržo negalima įrengti M1 kategorijos transporto priemonėse.

Image 13

Pavaizduotu tipo patvirtinimo ženklu pažymėtas saugos diržas yra tritaškio tvirtinimo diržas (A) su energijos sugėrikliu (e), patvirtintas kaip atitinkantis specialius šios taisyklės 6.4.1.3.3 arba 6.4.1.3.4 punktų reikalavimus, ir su 4 tipo (r4) diržo įtraukikliu, reaguojančiu į kelis veiksnius (m), kurio tipas patvirtintas Nyderlanduose (E 4), jo patvirtinimo numeris 062439. Pirmieji du skaitmenys rodo, kad patvirtinimo metu į taisyklę jau buvo įtraukti 06 serijos pakeitimai. Šis saugos diržas turi būti įrengtas konkrečioje transporto priemonės sėdėjimo padėtyje su oro pagalve.

---

(1)  Antrasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

3 PRIEDAS

DIRŽO ĮTRAUKIKLIO MECHANIZMO PATVARUMO BANDYMO APARATO SCHEMA

DIRŽO ĮTRAUKIKLIS

REDUKTORINIS VARIKLIS

---

4 PRIEDAS

AVARINIO FIKSAVIMO DIRŽO ĮTRAUKIKLIŲ UŽSIFIKSAVIMO BANDYMO APARATO SCHEMA

Šiam tikslui tinkamas aparatas, sudarytas iš variklio varomo kumštelio, kurio sekiklis laidais sujungtas su mažu vežimėliu ant bėgių, pavaizduotas toliau pateiktame paveiksle. Kumštelio konstrukcija ir variklio sūkių skaičius suderinami taip, kad būtų pasiektas reikalaujamas pagreitis ir jis didėtų šios taisyklės 7.6.2.2 punkte nustatyta sparta, o eiga nustatoma taip, kad būtų didesnė už didžiausią leidžiamą diržo juostų poslinkį prieš užsifiksuojant.

Ant vežimėlio pritvirtinamas laikiklis, kuris gali būti sukiojamas, kad diržo įtraukiklį būtų galima sumontuoti įvairiose padėtyse, atsižvelgiant į vežimėlio judėjimo kryptį.

Bandant diržo įtraukiklių jautrumą juostos poslinkiui, įtraukiklis pritaisomas prie tinkamai įtvirtinto laikiklio, o juosta pritvirtinama prie vežimėlio.

Atliekant minėtuosius bandymus, visi gamintojo ar jo įgaliotojo atstovo pateikti laikikliai ir kiti įtaisai bandymų įrangoje montuojami taip, kad kuo tiksliau atitiktų numatytą įrengimą transporto priemonėje.

Visus papildomus laikiklius ir kitus įtaisus, kurių gali reikėti siekiant imituoti numatytą įrengimą transporto priemonėje, pateikia gamintojas ar jo įgaliotasis atstovas.

DIRŽO ĮTRAUKIKLIS

---

5 PRIEDAS

ATSPARUMO DULKĖMS BANDYMO APARATO SCHEMA

(matmenys milimetrais)

500

Diržo įtraukiklis

Anga

Vožtuvas ir filtras

Oras

Duklės

Dulkių rinktuvas

Ciklų priedas

40°

250

Diržo įtraukiklis

500

---

6 PRIEDAS

VEŽIMĖLIO, SĖDYNĖS, TVIRTINIMO ĮTAISŲ IR STABDYMO ĮTAISO APRAŠYMAS

1.   VEŽIMĖLIS

Atliekant bandymus su saugos diržais, vežimėlio, prie kurio pritvirtinta tik sėdynė, masė turi būti 400 + 20 kg. Bandant apsaugos sistemas, vežimėlio, prie kurio pritvirtinta transporto priemonės konstrukcija, masė turi būti 800 kg. Tačiau prireikus bendrą vežimėlio ir transporto priemonės konstrukcijos masę galima palaipsniui didinti po 200 kg. Bendra masė nuo vardinės vertės jokiu būdu negali skirtis daugiau kaip ± 40 kg.

2.   SĖDYNĖ

Išskyrus apsaugos sistemų bandymus, sėdynės konstrukcija turi būti standi, o paviršius – lygus. Turi būti atsižvelgta į šio priedo 1 paveiksle nurodytus duomenis ir pasirūpinta, kad jokia metalinė dalis neliestų diržo.

3.   TVIRTINIMO ĮTAISAI

3.1.   Jeigu dirže įtaisytas šios taisyklės 2.14.6 punkte apibrėžtas diržo aukščio reguliavimo įtaisas, šis įtaisas tvirtinamas prie standaus rėmo arba prie transporto priemonės dalies, prie kurios yra įprastai montuojamas, o ta dalis patikimai pritvirtinama prie bandymo vežimėlio.

3.2.   Bendrieji tvirtinimo įtaisai turi būti išdėstyti taip, kaip parodyta 1 paveiksle. Tvirtinimo įtaisų išdėstymą atitinkantys ženklai rodo, kur diržo galai turi būti prijungti prie vežimėlio arba prie apkrovos daviklio, atsižvelgiant į aplinkybes. Įprastai naudojamos tvirtinimo vietos yra taškai A, B ir K, jeigu juostos ilgis tarp sagties viršutinio krašto ir juostos laikiklio tvirtinimo kiaurymės yra ne didesnis kaip 250 mm. Kitu atveju naudojami taškai A1 ir B1. Tvirtinimo taškų padėties leidžiamasis nuokrypis yra toks: kiekvienas tvirtinimo taškas turi būti ne didesniu kaip 50 mm atstumu nuo 1 paveiksle parodytų atitinkamų taškų A, B ir K arba, atsižvelgiant į aplinkybes, taškų A1, B1 ir K.

3.3.   Konstrukcija, prie kurios pritaisomi tvirtinimo įtaisai, turi būti standi. Viršutinis tvirtinimo įtaisas, išilgai veikiamas 98 daN apkrovos, negali ta kryptimi pasislinkti daugiau kaip 0,2 mm. Vežimėlis turi būti sukonstruotas taip, kad dalyse, kuriose įtaisyti tvirtinimo įtaisai, per bandymą nebūtų liekamosios deformacijos.

3.4.   Jeigu diržo įtraukikliui pritvirtinti reikalingas ketvirtas tvirtinimo įtaisas, tas tvirtinimo įtaisas turi būti:

| | vertikalioje išilginėje plokštumoje, einančioje per tašką K; |
| --- | --- |

vertikalioje išilginėje plokštumoje, einančioje per tašką K;

| | toks, kad diržo įtraukiklį būtų įmanoma pakreipti gamintojo nurodytu kampu; |
| --- | --- |

toks, kad diržo įtraukiklį būtų įmanoma pakreipti gamintojo nurodytu kampu;

| | apskritimo, kurio spindulys KB1 = 790 mm, lanke, jeigu ilgis tarp viršutinio juostos kreiptuvo ir juostos angos diržo įtraukiklyje yra ne mažesnis kaip 540 mm, arba – visais kitais atvejais – 350 mm spindulio apskritimo, kurio centras yra taškas K, lanke. |
| --- | --- |

apskritimo, kurio spindulys KB1 = 790 mm, lanke, jeigu ilgis tarp viršutinio juostos kreiptuvo ir juostos angos diržo įtraukiklyje yra ne mažesnis kaip 540 mm, arba – visais kitais atvejais – 350 mm spindulio apskritimo, kurio centras yra taškas K, lanke.

4.   STABDYMO ĮTAISAS

4.1.   Įtaisą sudaro du lygiagrečiai sumontuoti vienodi amortizatoriai, nebent bandomos apsaugos sistemos – tokiu atveju 800 kg vardinei masei naudojami keturi amortizatoriai. Jei reikia, kiekvieną kartą 200 kg padidinus vardinę masę, naudojamas papildomas amortizatorius. Kiekvieną amortizatorių sudaro:

| | iš plieninio vamzdžio padarytas išorinis korpusas, |
| --- | --- |

iš plieninio vamzdžio padarytas išorinis korpusas,

| | iš poliuretano pagamintas energiją sugeriantis vamzdis, |
| --- | --- |

iš poliuretano pagamintas energiją sugeriantis vamzdis,

| | į amortizatorių įterptas ovalo formos poliruoto plieno mygtukas ir |
| --- | --- |

į amortizatorių įterptas ovalo formos poliruoto plieno mygtukas ir

| | velenas ir smūgiuojamoji plokštė. |
| --- | --- |

velenas ir smūgiuojamoji plokštė.

4.2.   Įvairių šio amortizatoriaus dalių matmenys parodyti 2, 3 ir 4 paveiksluose pateiktuose brėžiniuose.

4.3.   Energiją sugeriančios medžiagos savybės nurodytos šio priedo lentelėje. Prieš pat kiekvieną bandymą vamzdžiai turi būti bent 12 valandų nenaudojami kondicionuojami 15–25 °C temperatūroje. Atliekant saugos diržų arba apsaugos sistemų dinaminį bandymą, stabdymo įtaiso temperatūra turi būti tokia pat kaip per kalibravimo bandymą, atsižvelgiant į ± 2 °C leidžiamąjį nuokrypį. Reikalavimai, kuriuos turi atitikti stabdymo įtaisas, išdėstyti šios taisyklės 8 priede. Gali būti naudojamas bet koks kitas įtaisas, su kuriuo gaunami lygiaverčiai rezultatai.

Energiją sugeriančios medžiagos savybės

(Jei nenurodyta kitaip, taikomas ASTM D 735 metodas)

| Šoro kietis (A) | 95 ± 2 esant 20 ± 5 °C temperatūrai |
| --- | --- |
| Trūkstamasis atsparumas | Ro > 343 daN/cm2 |
| Mažiausias pailgėjimas | Ao > 400 proc. |
| Modulis esant 100 proc. pailgėjimui | > 108 daN/cm2 |
| Modulis esant 300 proc. pailgėjimui | > 235 daN/cm2 |
| Trapumas žemoje temperatūroje (ASTM D 736 metodas) | 5 valandos – 55 °C temperatūroje |
| Liekamoji gniuždymo deformacija (B metodas) | 22 valandos 70 °C temperatūroje < 45 proc. |
| Tankis 25 °C temperatūroje | 1,05–1,10 |

Šoro kietis (A)

95 ± 2 esant 20 ± 5 °C temperatūrai

Trūkstamasis atsparumas

Ro > 343 daN/cm2

Mažiausias pailgėjimas

Ao > 400 proc.

Modulis esant 100 proc. pailgėjimui

> 108 daN/cm2

Modulis esant 300 proc. pailgėjimui

> 235 daN/cm2

Trapumas žemoje temperatūroje (ASTM D 736 metodas)

5 valandos – 55 °C temperatūroje

Liekamoji gniuždymo deformacija (B metodas)

22 valandos 70 °C temperatūroje < 45 proc.

Tankis 25 °C temperatūroje

1,05–1,10

| Sendinimas ore (ASTM D 573 metodas) |
| --- |
| 70 valandų 100 °C temperatūroje | — | Šoro kietis (A): |

Sendinimas ore (ASTM D 573 metodas)

70 valandų 100 °C temperatūroje

—

Šoro kietis (A):

didžiausias pokytis ± 3

| — | Trūkstamasis atsparumas: |
| --- | --- |

—

Trūkstamasis atsparumas:

sumažėja < 10 proc. Ro vertės

| — | Pailgėjimas: |
| --- | --- |

—

Pailgėjimas:

sumažėja < 10 proc. Ao vertės

| — | Masė: |
| --- | --- |

—

Masė:

sumažėja < 1 proc.

Panardinimas į alyvą (ASTM metodas Nr. 1 – alyva)

70 valandų 100 °C temperatūroje

| — | Šoro kietis (A): |
| --- | --- |

—

Šoro kietis (A):

didžiausias pokytis ± 4

| — | Trūkstamasis atsparumas: |
| --- | --- |

—

Trūkstamasis atsparumas:

sumažėja < 15 proc. Ro vertės

| — | Pailgėjimas: |
| --- | --- |

—

Pailgėjimas:

sumažėja < 10 proc. Ao vertės

| — | Tūris: |
| --- | --- |

—

Tūris:

padidėja < 5 proc.

Panardinimas į alyvą (ASTM metodas Nr. 3 – alyva)

70 valandų 100 °C temperatūroje

| — | Trūkstamasis atsparumas: |
| --- | --- |

—

Trūkstamasis atsparumas:

sumažėja < 15 proc. Ro vertės

| — | Pailgėjimas: |
| --- | --- |

—

Pailgėjimas:

sumažėja < 15 proc. Ao vertės

| — | Tūris: |
| --- | --- |

—

Tūris:

padidėja < 20 proc.

Panardinimas į distiliuotą vandenį

1 savaitė 70 °C temperatūroje

| — | Trūkstamasis atsparumas: |
| --- | --- |

—

Trūkstamasis atsparumas:

sumažėja < 35 proc. Ro vertės

| — | Pailgėjimas: |
| --- | --- |

—

Pailgėjimas:

sumažėja < 20 proc. Ao vertės

1 paveikslas

Vežimėlis, sėdynė, tvirtinimo įtaisas

Matmenys nurodyti milimetrais;

leidžiamasis nuokrypis ± 5 mm

Nerūdijančio plieno plokštė (nedažyta)

2 paveikslas

2 paveikslas

Stabdymo įtaisas

Stabdymo įtaisas

(sumontuotas)

Velenas

Tarpas nustatytas pagal išorinį poliuretano vamzdžio skersmenį (kad būtų lengva įstumti)

Išsamiau paroduta 4 pav.

Išsamiau paroduta 3 pav.

Ovalo formos mygtukas

Poliuretano vamzdis

Plieninis vamzdis ant vežimėlio

3 paveikslas

3 paveikslas

Stabdymo įtaisas

Stabdymo įtaisas

(poliuretano vamzdis)

Spaudiklio aviršiaus apdaila

Trukdžių leidžiamasis nuokrypis ± 0,2

Visi matmenys nurodyti milimetrais

Medžiaga A

4 paveikslas

4 paveikslas

Stabdymo įtaisas

Stabdymo įtaisas

(ovalo formos mygtukas)

Image 21

| * | Šis matmuo gali įvairuoti nuo 43 iki 49 mm.
  Matmenys nurodyti milimetrais |
| --- | --- |

*

Šis matmuo gali įvairuoti nuo 43 iki 49 mm.

Matmenys nurodyti milimetrais

Image 22

| Paviršiaus apdaila | Trukdžių leidžiamasis nuokrypis ± 0,1 |
| --- | --- |

Formula

Trukdžių leidžiamasis nuokrypis ± 0,1

---

7 PRIEDAS

MANEKENO APRAŠYMAS

1.   MANEKENO SPECIFIKACIJOS

1.1.   Bendroji informacija

Pagrindinės manekeno ypatybės nurodytos šiuose brėžiniuose ir lentelėse:

| 1 paveikslas. | Galvos, kaklo ir liemens vaizdas iš šono; |
| --- | --- |
| 2 paveikslas. | Galvos, kaklo ir liemens vaizdas iš priekio; |
| 3 paveikslas. | Klubo, šlaunies ir blauzdos vaizdas iš šono; |
| 4 paveikslas. | Klubo, šlaunies ir blauzdos vaizdas iš priekio; |
| 5 paveikslas. | Pagrindiniai matmenys; |
| 6 paveikslas | Sėdintis manekenas, parodyta: | sunkio centro vieta, |

1 paveikslas.

Galvos, kaklo ir liemens vaizdas iš šono;

2 paveikslas.

Galvos, kaklo ir liemens vaizdas iš priekio;

3 paveikslas.

Klubo, šlaunies ir blauzdos vaizdas iš šono;

4 paveikslas.

Klubo, šlaunies ir blauzdos vaizdas iš priekio;

5 paveikslas.

Pagrindiniai matmenys;

6 paveikslas

Sėdintis manekenas, parodyta:

sunkio centro vieta,

| | taškų, kuriuose matuojamas poslinkis, vieta, pečių aukštis; |
| --- | --- |

taškų, kuriuose matuojamas poslinkis, vieta, pečių aukštis;

1 lentelė.

Manekeno komponentų numeriai, pavadinimai, medžiagos ir pagrindiniai matmenys;

2 lentelė.

Galvos, kaklo, liemens, šlaunų ir blauzdų masė.

1.2.   Manekeno aprašymas

1.2.1.   Blauzdos konstrukcija (žr. 3 ir 4 pav.)

Blauzdos konstrukciją sudaro trys komponentai:

| | pado plokštė (30), |
| --- | --- |

pado plokštė (30),

| | blauzdos vamzdis (29), |
| --- | --- |

blauzdos vamzdis (29),

| | kelio vamzdis (26). |
| --- | --- |

kelio vamzdis (26).

Kelio vamzdyje yra dvi iškyšos, ribojančios blauzdos poslinkį šlaunies atžvilgiu.

Iš tiesios padėties blauzda lankstosi atgal 120° kampu.

1.2.2.   Šlaunies konstrukcija (žr. 3 ir 4 pav.)

Šlaunies konstrukciją sudaro trys komponentai:

| | kelio vamzdis (22), |
| --- | --- |

kelio vamzdis (22),

| | šlaunies strypas (21), |
| --- | --- |

šlaunies strypas (21),

| | klubų vamzdis (20). |
| --- | --- |

klubų vamzdis (20).

Kelio poslinkį riboja dvi kelio vamzdžio (22) išpjovos, kurios susijungia su blauzdos iškyšomis.

1.2.3.   Liemens konstrukcija (žr. 1 ir 2 pav.)

Liemens konstrukciją sudaro:

| | klubų vamzdis (2), |
| --- | --- |

klubų vamzdis (2),

| | ritininė grandinė (4), |
| --- | --- |

ritininė grandinė (4),

| | šonkauliai (6) ir (7), |
| --- | --- |

šonkauliai (6) ir (7),

| | krūtinkaulis (8), |
| --- | --- |

krūtinkaulis (8),

| | grandinės tvirtinimo įtaisai (3) ir tvirtinimo įtaisai prie (7) ir (8) dalių. |
| --- | --- |

grandinės tvirtinimo įtaisai (3) ir tvirtinimo įtaisai prie (7) ir (8) dalių.

1.2.4.   Kaklas (žr. 1 ir 2 pav.)

Kaklą sudaro septyni poliuretano diskai (9). Kaklo standumą galima reguliuoti grandinės tempikliu.

1.2.5.   Galva (žr. 1 ir 2 pav.)

Galva (15) yra tuščiavidurė; poliuretano forma yra sustiprinta plieno plokšte (17). Grandinės tempiklį, kuriuo galima reguliuoti kaklą, sudaro poliamido trinkelė (10), vamzdinis tarpiklis (11) ir įtempiamosios dalys (12) ir (13). Galvą galima sukioti apie pirmojo slankstelio ir ašies jungtį, kurią sudaro reguliavimo įtaiso sąranka (14) ir (18), tarpiklis (16) ir poliamido trinkelė (10).

1.2.6.   Kelio jungtis (žr. 4 pav.)

Blauzda ir šlaunis sujungtos vamzdžiu (27) ir tempikliu (28).

1.2.7.   Klubo jungtis (žr. 4 pav.)

Šlaunys ir liemuo sujungti vamzdžiu (23), trinties diskais (24) ir tempiklio sąranka (25).

1.2.8.   Poliuretanas

Tipas: PU 123 CH junginys

Šoro kietis: 50–60 (A)

1.2.9.   Drabužiai

Manekenas apvelkamas specialiu drabužiu (žr. 1 lentelę).

2.   KOREGAVIMO ĮTAISAI

2.1.   Bendroji informacija

Siekiant sukalibruoti manekeną, kad jis atitiktų tam tikras vertes ir bendrąją masę, masės pasiskirstymas reguliuojamas šešiais po 1 kg sveriančiais plieniniais koregavimo svarmenimis, kuriuos galima pritvirtinti prie klubo jungties. Šešis po 1 kg sveriančius poliuretano svarmenis galima pritvirtinti galinėje liemens dalyje.

3.   PAGALVĖLĖ

Manekenui ant krūtinės po drabužiu dedama pagalvėlė. Ši pagalvėlė turi būti pagaminta iš polietileno putų, kurių:

Šoro kietis: 7–10 (A);

storis: 25 + 5 mm.

Pagalvėlę turi būti įmanoma pakeisti.

4.   JUNGČIŲ REGULIAVIMAS

4.1.   Bendroji informacija

Kad būtų galima gauti atkuriamus rezultatus, reikia nustatyti ir kontroliuoti kiekvienos jungties trintį.

4.2.   Kelio jungtis

Kelio jungtis priveržiama.

Nustatoma vertikali šlaunies ir blauzdos padėtis.

Blauzda pasukama 30° kampu.

Tempiklis (28) palaipsniui atlaisvinamas, kol savo masės veikiama blauzda pradeda svirti žemyn.

Tempiklis užfiksuojamas šioje padėtyje.

4.3.   Klubų jungtis

Klubų jungtis priveržiama.

Nustatoma horizontali šlaunų ir vertikali liemens padėtis.

Liemuo pakreipiamas į priekį, kol tarp liemens ir šlaunų susidaro 60° kampas.

Tempiklis palaipsniui atlaisvinamas, kol savo masės veikiamas liemuo pradeda svirti.

Tempiklis užfiksuojamas šioje padėtyje.

4.4.   Pirmojo kaklo slankstelio ir ašies jungtis

Pirmojo kaklo slankstelio ir ašies jungtis sureguliuojama taip, kad išlaikytų savo svorį ir nesvirtų nei pirmyn, nei atgal.

4.5.   Kaklas

Kaklą galima reguliuoti grandinės tempikliu (13). Kai kaklas sureguliuotas, 10 daN horizontaliosios apkrovos veikiamas viršutinis tempiklio galas turi pasislinkti 4–6 cm.

1 lentelė

| Nuorodos numeris | Pavadinimas | Medžiaga | Matmenys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kūnas | Poliuretanas | — |
| 2 | Klubų vamzdis | Plienas | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Grandinės tvirtinimo įtaisai | Plienas | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Ritininė grandinė | Plienas | 3/4 |
| 5 | Pečių plokštė | Poliuretanas | — |
| 6 | Profilis | Plienas | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Šonkauliai | Perforuotas plieno lakštas | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Krūtinkaulis | Perforuotas plieno lakštas | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Diskai (šeši) | Poliuretanas | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 ×x 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Trinkelė | Poliamidas | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Vamzdinis tarpiklis | Plienas | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Įtempimo varžtas | Plienas | M16 × 90 mm |
| 13 | Tempiklio veržlė | Plienas | M16 |
| 14 | Pirmojo kaklo slankstelio ir ašies jungties tempiklis | Plienas | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Galva | Poliuretanas | — |
| 16 | Vamzdinis tarpiklis | Plienas | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Sutvirtinimo plokštė | Plienas | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Tempiklio veržlė | Plienas | M12 mm |
| 19 | Šlaunys | Poliuretanas | — |
| 20 | Klubų vamzdis | Plienas | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Šlaunies strypas | Plienas | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Kelio vamzdis | Plienas | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Jungiamasis klubų vamzdis | Plienas | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Trinties diskai (keturi) | Plienas | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Tempiklio sąranka | Plienas | M12 × 320 mm + plokštės ir veržlės |
| 26 | Kelio vamzdis | Plienas | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | Jungiamasis kelio vamzdis | Plienas | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Tempiklio plokštė | Plienas | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Blauzdos vamzdis | Plienas | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Pėdos plokštė | Plienas | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Prie liemens tvirtinami koregavimo svarmenys (šeši) | Poliuretanas | Kiekvienas po 1 kg |
| 32 | Pagalvėlė | Polietileno putos | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Drabužis | Medvilnės ir poliamido juostelės | — |
| 34 | Prie klubų tvirtinami koregavimo svarmenys (šeši) | Plienas | Kiekvienas po 1 kg |

Nuorodos numeris

Pavadinimas

Medžiaga

Matmenys

1

Kūnas

Poliuretanas

—

2

Klubų vamzdis

Plienas

76 × 70 × 100 mm

3

Grandinės tvirtinimo įtaisai

Plienas

25 × 10 × 70 mm

4

Ritininė grandinė

Plienas

3/4

5

Pečių plokštė

Poliuretanas

—

6

Profilis

Plienas

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Šonkauliai

Perforuotas plieno lakštas

400 × 85 × 1,5 mm

8

Krūtinkaulis

Perforuotas plieno lakštas

250 × 90 × 1,5 mm

9

Diskai (šeši)

Poliuretanas

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 ×x 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Trinkelė

Poliamidas

60 × 60 × 25 mm

11

Vamzdinis tarpiklis

Plienas

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Įtempimo varžtas

Plienas

M16 × 90 mm

13

Tempiklio veržlė

Plienas

M16

14

Pirmojo kaklo slankstelio ir ašies jungties tempiklis

Plienas

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Galva

Poliuretanas

—

16

Vamzdinis tarpiklis

Plienas

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Sutvirtinimo plokštė

Plienas

30 × 3 × 500 mm

18

Tempiklio veržlė

Plienas

M12 mm

19

Šlaunys

Poliuretanas

—

20

Klubų vamzdis

Plienas

76 × 70 × 80 mm

21

Šlaunies strypas

Plienas

30 × 30 × 440 mm

22

Kelio vamzdis

Plienas

52 × 46 × 40 mm

23

Jungiamasis klubų vamzdis

Plienas

70 × 64 × 250 mm

24

Trinties diskai (keturi)

Plienas

160 × 75 × 1 mm

25

Tempiklio sąranka

Plienas

M12 × 320 mm + plokštės ir veržlės

26

Kelio vamzdis

Plienas

52 × 46 × 160 mm

27

Jungiamasis kelio vamzdis

Plienas

44 × 39 × 190 mm

28

Tempiklio plokštė

Plienas

ø 70 × 4 mm

29

Blauzdos vamzdis

Plienas

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Pėdos plokštė

Plienas

100 × 170 × 3 mm

31

Prie liemens tvirtinami koregavimo svarmenys (šeši)

Poliuretanas

Kiekvienas po 1 kg

32

Pagalvėlė

Polietileno putos

350 × 250 × 25 mm

33

Drabužis

Medvilnės ir poliamido juostelės

—

34

Prie klubų tvirtinami koregavimo svarmenys (šeši)

Plienas

Kiekvienas po 1 kg

2 lentelė

| Manekeno komponentai | Masė (kg) |
| --- | --- |
| Galva ir kaklas | 4,6 ± 0,3 |
| Liemuo ir rankos | 40,3 ± 1,0 |
| Šlaunys | 16,2 ± 0,5 |
| Blauzda ir pėda | 9,0 ± 0,5 |
| Bendroji masė, įskaitant koregavimo svarmenis | 75,5 ± 1,0 |

Manekeno komponentai

Masė (kg)

Galva ir kaklas

4,6 ± 0,3

Liemuo ir rankos

40,3 ± 1,0

Šlaunys

16,2 ± 0,5

Blauzda ir pėda

9,0 ± 0,5

Bendroji masė, įskaitant koregavimo svarmenis

75,5 ± 1,0

1 paveikslas

Image 23

2 paveikslas

Image 24

| 3 paveikslas | 4 paveikslas |
| --- | --- |
| | |

3 paveikslas

4 paveikslas

Image 25

Image 26

5 paveikslas

Image 27

6 paveikslas

Image 28

G– sunkio centras

T– liemens atskaitos taškas (manekeno vidurio linijos galinėje dalyje)

P– dubens atskaitos taškas (manekeno vidurio linijos galinėje dalyje)

Poslinkio matavimo taške P negali būti apie klubų ašį ir vertikaliąją ašį besisukančių komponentų.

---

8 PRIEDAS

VEŽIMĖLIO LĖTĖJIMO ARBA GREITĖJIMO, KAIP LAIKO FUNKCIJOS, KREIVĖS APRAŠYMAS

Visais atvejais kalibravimo ir matavimo procedūros turi atitikti apibrėžtąsias tarptautiniame standarte ISO 6487 (2002); matavimo įranga turi atitikti kanalo dažnių klasės (CFC) 60 duomenų perdavimo kanalo specifikacijas.

Įvairių kreivių apibrėžtis

| Laikas (ms) | Pagreitis (g)
  Žemoji dalis | Pagreitis (g)
  Aukštoji dalis |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Laikas (ms)

Pagreitis (g)

Žemoji dalis

Pagreitis (g)

Aukštoji dalis

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

g lygis

Laikas (ms)

Aukštoji dalis

Žemoji dalis

Papildomas segmentas (žr. 7.7.4.2 punktą) taikomas tik greitėjimo rogėms.

---

9 PRIEDAS

NURODYMAI

Su kiekvienu saugos diržu pateikiami tos šalies, kurioje diržas bus parduodamas, kalba ar kalbomis parengti tokie nurodymai:

| 1. | įrengimo nurodymai (jų pateikti nereikalaujama, jeigu saugos diržą įrengia transporto priemonės gamintojas), kuriuose nurodoma, kokių modelių transporto priemonėms tinka ta sąranka, ir pateikiamas tinkamas sąrankos įtaisymo transporto priemonėje metodas, įskaitant įspėjimą saugoti juostas, kad jos nesudiltų; |
| --- | --- |

1.

įrengimo nurodymai (jų pateikti nereikalaujama, jeigu saugos diržą įrengia transporto priemonės gamintojas), kuriuose nurodoma, kokių modelių transporto priemonėms tinka ta sąranka, ir pateikiamas tinkamas sąrankos įtaisymo transporto priemonėje metodas, įskaitant įspėjimą saugoti juostas, kad jos nesudiltų;

| 2. | naudojimo nurodymai (jie gali būti įtraukti į transporto priemonės naudotojo vadovą, jeigu saugos diržą įrengia transporto priemonės gamintojas), kuriais siekiama užtikrinti, kad saugos diržas naudotojui būtų kuo naudingesnis. Tuose nurodymuose nurodoma:






  a) | tai, kad svarbu saugos diržą prisisegti visose kelionėse; |
| --- | --- | --- |

2.

naudojimo nurodymai (jie gali būti įtraukti į transporto priemonės naudotojo vadovą, jeigu saugos diržą įrengia transporto priemonės gamintojas), kuriais siekiama užtikrinti, kad saugos diržas naudotojui būtų kuo naudingesnis. Tuose nurodymuose nurodoma:

a)

tai, kad svarbu saugos diržą prisisegti visose kelionėse;

| b) | tinkamas saugos diržo prisisegimo būdas, visų pirma:






  i) | numatyta sagties vieta; |
| --- | --- | --- |

b)

tinkamas saugos diržo prisisegimo būdas, visų pirma:

i)

numatyta sagties vieta;

| ii) | tai, kad diržai turėtų gerai priglusti prie kūno; |
| --- | --- |

ii)

tai, kad diržai turėtų gerai priglusti prie kūno;

| iii) | tinkama juostų padėtis ir būtinybė išvengti jų susisukimo; |
| --- | --- |

iii)

tinkama juostų padėtis ir būtinybė išvengti jų susisukimo;

| iv) | tai, kad kiekvieną diržą turi naudoti tik vienas transporto priemone važiuojantis asmuo; visų pirma diržu negalima juosti vaiko, sėdinčio ant transporto priemone važiuojančio asmens kelių; |
| --- | --- |

iv)

tai, kad kiekvieną diržą turi naudoti tik vienas transporto priemone važiuojantis asmuo; visų pirma diržu negalima juosti vaiko, sėdinčio ant transporto priemone važiuojančio asmens kelių;

| c) | sagties valdymo būdas; |
| --- | --- |

c)

sagties valdymo būdas;

| d) | reguliatoriaus valdymo būdas; |
| --- | --- |

d)

reguliatoriaus valdymo būdas;

| e) | kiekvieno diržo įtraukiklio, kuris gali būti sąrankos dalis, valdymo būdas ir būdas patikrinti, ar jis užsifiksuoja; |
| --- | --- |

e)

kiekvieno diržo įtraukiklio, kuris gali būti sąrankos dalis, valdymo būdas ir būdas patikrinti, ar jis užsifiksuoja;

| f) | rekomenduojami diržo valymo ir, prireikus, išvalyto diržo surinkimo būdai; |
| --- | --- |

f)

rekomenduojami diržo valymo ir, prireikus, išvalyto diržo surinkimo būdai;

| g) | būtinybė pakeisti saugos diržą, jeigu jį naudojant įvyko didelė avarija arba matyti, kad diržas labai nusidėvėjęs ar įpjautas, arba, jei diržas turi matomą perkrovos indikatorių, – kai jis rodo, kad diržas nebetinkamas naudoti, arba, jei saugos diržas turi išankstinės apkrovos įtaisą, – kai pastarasis buvo įsijungęs; |
| --- | --- |

g)

būtinybė pakeisti saugos diržą, jeigu jį naudojant įvyko didelė avarija arba matyti, kad diržas labai nusidėvėjęs ar įpjautas, arba, jei diržas turi matomą perkrovos indikatorių, – kai jis rodo, kad diržas nebetinkamas naudoti, arba, jei saugos diržas turi išankstinės apkrovos įtaisą, – kai pastarasis buvo įsijungęs;

| h) | tai, kad diržo negalima perdaryti ar pakeisti, nes dėl tokių pakeitimų jis gali tapti neveiksmingas, o ypač jei dėl konstrukcijos diržo dalis gali būti išardyta, – nurodymai, kad diržas būtų vėl tinkamai surinktas; |
| --- | --- |

h)

tai, kad diržo negalima perdaryti ar pakeisti, nes dėl tokių pakeitimų jis gali tapti neveiksmingas, o ypač jei dėl konstrukcijos diržo dalis gali būti išardyta, – nurodymai, kad diržas būtų vėl tinkamai surinktas;

| i) | tai, kad diržas skirtas naudoti transporto priemone važiuojantiems suaugusiojo ūgio asmenims; |
| --- | --- |

i)

tai, kad diržas skirtas naudoti transporto priemone važiuojantiems suaugusiojo ūgio asmenims;

| j) | nenaudojamo diržo laikymo sąlygos. |
| --- | --- |

j)

nenaudojamo diržo laikymo sąlygos.

| 3. | Jeigu saugos diržas yra su 4N tipo diržo įtraukikliu, įrengimo nurodymuose ir ant pakuotės turi būti nurodyta, kad toks diržas nepritaikytas įrengti keleiviams vežti skirtose motorinėse transporto priemonėse, kuriose yra ne daugiau kaip devynios sėdynės, įskaitant vairuotojo vietą. |
| --- | --- |

3.

Jeigu saugos diržas yra su 4N tipo diržo įtraukikliu, įrengimo nurodymuose ir ant pakuotės turi būti nurodyta, kad toks diržas nepritaikytas įrengti keleiviams vežti skirtose motorinėse transporto priemonėse, kuriose yra ne daugiau kaip devynios sėdynės, įskaitant vairuotojo vietą.

| 4. | Gamintojas (pareiškėjas) klientui pateikia įrengimo reikalavimus, taikytinus visoms transporto priemonėms, kuriose gali būti naudojama tarpukojo juostos sąranka. Diržų komplekto gamintojas turi nurodyti, kaip montuoti papildomus sutvirtinimo elementus tarpukojo juostų tvirtinimo vietose ir kaip įrengti diržus visose transporto priemonėse, kuriose numatyta juos įrengti. |
| --- | --- |

4.

Gamintojas (pareiškėjas) klientui pateikia įrengimo reikalavimus, taikytinus visoms transporto priemonėms, kuriose gali būti naudojama tarpukojo juostos sąranka. Diržų komplekto gamintojas turi nurodyti, kaip montuoti papildomus sutvirtinimo elementus tarpukojo juostų tvirtinimo vietose ir kaip įrengti diržus visose transporto priemonėse, kuriose numatyta juos įrengti.

---

10 PRIEDAS

DVIGUBOS SAGTIES BANDYMAS

Per procedūrą nustatytinas kampas nurodytas 7.5.5 ir 7.7.1 punktuose.

1 470 daN

1 470 daN

W

W– taikoma apkrova

W

---

11 PRIEDAS

DILINIMO IR TRUMPOJO SLYDIMO BANDYMAS

1 paveikslas

I tipo procedūra

Reguliavimo įtaiso tipą atitinkantys bandymų įrangos pavyzdžiai

PAVYZDYS A

F = 2,5 daN

Vidiniam strypui skirta apsauginė juosta

Atrama

Bendra eiga 300 ± 20 mm

PAVYZDYS B

F = 2,5 daN

Besisukantis kaištis

Apatinis stabdiklis

Bendra eiga 300 ± 20 mm

2 paveikslas

2 paveikslas

2 tipo procedūra

2 tipo procedūra

Juostos horizontaliuose plokštumose

F = 0,5 daN

30 ± 5°

Bendra eiga 300 ± 20 mm

Bandymas su kreiptuvu arba skriemuliu

F =5 ± 0,05 daN

25 ± 5°

25 ± 5°

Bendra eiga 300 ± 20 mm

3 paveikslas

3 paveikslas

3 tipo procedūra ir trumpojo slydimo bandymas

3 tipo procedūra ir trumpojo slydimo bandymas

Bendra eiga 300 ± 20 mm

Laisvas diržas

Įtemptas diržas

Prisiūta juosta

F =5 daN

F =5 daN

Reguliavimo įtaisas

Prisiūta juosta

Reguliavimo įtaisas

5 daN apkrovą sukuriantis svarmuo bandymo įtaise nukreipiamas vertikaliai taip, kad nesiūbuotų, o juosta nesusisuktų.

Tvirtinimo įtaisas prie 5 daN apkrovą sukuriančio svarmens pritvirtinamas taip, kaip transporto priemonėje.

---

12 PRIEDAS

KOROZIJOS BANDYMAS

1.   BANDYMO APARATAS

1.1.   Aparatą sudaro dulksnos kamera, druskos tirpalo talpykla, tinkamai kondicionuoto suslėgto oro tiekimo sistema, vienas arba keli purkštukai, pavyzdžių laikikliai, kameros šildymo įranga ir reikiami valdikliai. Aparato dydis ir išsami konstrukcija pasirenkami savo nuožiūra, jeigu laikomasi bandymo sąlygų.

1.2.   Svarbu užtikrinti, kad ant kameros lubų ar dangčio susikaupę tirpalo lašai nekristų ant bandomųjų pavyzdžių.

1.3.   Nuo bandomųjų pavyzdžių nulašėję tirpalo lašai neturi patekti į talpyklą, kad būtų vėl išpurkšti.

1.4.   Aparatas negali būti pagamintas iš medžiagų, kurios darytų įtaką dulksnos korozinėms savybėms.

2.   BANDOMŲJŲ PAVYZDŽIŲ IŠDĖSTYMAS DULKSNOS KAMEROJE

2.1.   Pavyzdžiai, išskyrus diržo įtraukiklius, atremiami arba pakabinami 15–30° kampu nuo vertikalės ir, pageidautina, lygiagrečiai su pagrindine dulksnos horizontaliojo srauto kryptimi kameroje, atsižvelgiant į pagrindinį bandomą paviršių.

2.2.   Diržo įtraukikliai atremiami arba pakabinami taip, kad ričių, ant kurių suvyniojama juosta, ašys būtų statmenos pagrindinei dulksnos horizontaliojo srauto krypčiai kameroje. Diržo įtraukiklyje esanti juostos anga taip pat atsukama šia pagrindine kryptimi.

2.3.   Kiekvienas pavyzdys padedamas taip, kad dulksna galėtų laisvai nusėsti ant visų pavyzdžių.

2.4.   Kiekvienas pavyzdys padedamas taip, kad druskos tirpalas negalėtų nuo vieno pavyzdžio lašėti ant kito.

3.   DRUSKOS TIRPALAS

3.1.   Druskos tirpalas paruošiamas 5 ± 1 dalis natrio chlorido masės ištirpinant 95 dalyse distiliuoto vandens. Druska – tai natrio chloridas iš esmės be nikelio ir vario priemaišų, kuriame išdžiovintame yra ne daugiau kaip 0,1 proc. natrio jodido, o bendras priemaišų kiekis yra ne didesnis kaip 0,3 proc.

3.2.   Tirpalas turi būti toks, kad išpurkšto 35 °C temperatūroje ir surinkto jo pH būtų 6,5–7,2.

4.   ORO TIEKIMAS

Į purkštuką arba purkštukus druskos tirpalui purkšti tiekiamas suslėgtas oras turi būti be alyvos ir nešvarumų ir tiekiamas 70–170 kN/m2 slėgio sąlygomis.

5.   SĄLYGOS DULKSNOS KAMEROJE

5.1.   Dulksnos kameros poveikio zonoje turi būti palaikoma 35 ± 5 °C temperatūra. Poveikio zonoje padedami bent du švarūs dulksnos rinktuvai, kad nesikauptų nuo bandomųjų pavyzdžių arba kitų šaltinių lašantys tirpalo lašai. Rinktuvai padedami prie bandomųjų pavyzdžių: vienas – kuo arčiau bet kurio purkštuko, kitas – kuo toliau nuo visų purkštukų. Dulksna turi būti tokia, kad kiekvieno rinktuvo kiekviename 80 cm2 dydžio horizontaliame surinkimo plote per valandą būtų surenkama 1,0–2,0 ml tirpalo, kai vidurkis skaičiuojamas remiantis bent 16 valandų trukmės matavimu.

5.2.   Purkštukas arba purkštukai nukreipiami arba sureguliuojami taip, kad nepurkštų tiesiai į bandomuosius pavyzdžius.

---

13 PRIEDAS

BANDYMŲ TVARKA

| Punktai | Bandymas | Pavyzdžiai |
| --- | --- | --- |
| Diržo arba apsaugos sistemos Nr. | Juostos Nr. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Diržo arba apsaugos sistemos patikrinimas | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | Sagties patikrinimas | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5. | Sagties tvirtumo bandymas | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Reguliavimo įtaiso (ir, prireikus, diržo įtraukiklių) tvirtumo bandymas | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Priedų (ir, prireikus, diržo įtraukiklių) tvirtumo bandymas | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Sagties bandymas žemoje temperatūroje | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Žemos temperatūros poveikio standžiosioms dalims bandymas | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | Reguliavimo patogumas | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Diržo ar apsaugos sistemos kondicionavimas ir (arba) bandymas prieš dinaminį bandymą | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4. | Sagties patvarumas | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2./7.2. | Standžiųjų dalių atsparumas korozijai | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Diržo įtraukiklių kondicionavimas | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Užsifiksavimo ribinė vertė | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4. | Įtraukimo jėga | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. | Patvarumas | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. | Korozija | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. | Dulkės | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.3. | Juostos pločio bandymas | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Juostos tvirtumo bandymas po: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | kondicionavimo kambario sąlygomis | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | kondicionavimo šviesa | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | kondicionavimo žemoje temperatūroje | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | kondicionavimo karščiu | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | kondicionavimo vandeniu | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2./7.3. | Trumpojo slydimo bandymas | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Dilinimo bandymas | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Dinaminis bandymas | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Sagties atsegimo bandymas | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4. | Juostos pavyzdžio laikymas | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Punktai

Bandymas

Pavyzdžiai

Diržo arba apsaugos sistemos Nr.

Juostos Nr.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Diržo arba apsaugos sistemos patikrinimas

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

Sagties patikrinimas

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5.

Sagties tvirtumo bandymas

X

6.2.3.3./7.5.1.

Reguliavimo įtaiso (ir, prireikus, diržo įtraukiklių) tvirtumo bandymas

X

6.2.4./7.5.2.

Priedų (ir, prireikus, diržo įtraukiklių) tvirtumo bandymas

X

6.2.2.3./7.5.3.

Sagties bandymas žemoje temperatūroje

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Žemos temperatūros poveikio standžiosioms dalims bandymas

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

Reguliavimo patogumas

X

Diržo ar apsaugos sistemos kondicionavimas ir (arba) bandymas prieš dinaminį bandymą

6.2.2.4.

Sagties patvarumas

X

X

6.2.1.2./7.2.

Standžiųjų dalių atsparumas korozijai

X

X

Diržo įtraukiklių kondicionavimas

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Užsifiksavimo ribinė vertė

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4.

Įtraukimo jėga

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1.

Patvarumas

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2.

Korozija

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3.

Dulkės

X

X

6.3.1.2./7.4.3.

Juostos pločio bandymas

X

X

Juostos tvirtumo bandymas po:

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

kondicionavimo kambario sąlygomis

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

kondicionavimo šviesa

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

kondicionavimo žemoje temperatūroje

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

kondicionavimo karščiu

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

kondicionavimo vandeniu

X

X

6.2.3.2./7.3.

Trumpojo slydimo bandymas

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Dilinimo bandymas

X

X

6.4.1./7.7.

Dinaminis bandymas

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Sagties atsegimo bandymas

X

X

7.1.4.

Juostos pavyzdžio laikymas

X

---

14 PRIEDAS

GAMYBOS ATITIKTIES KONTROLĖ

1.   BANDYMAI

Reikalaujama įrodyti, kad saugos diržai atitinka reikalavimus, kuriais pagrįsti toliau nurodyti bandymai.

1.1.   Užsifiksavimo ribinės vertės ir avarinio fiksavimo diržo įtraukiklių patvarumo patikrinimas

Pagal šios taisyklės 7.6.2 punkto nuostatas atitinkamai pačia nepalankiausia kryptimi, atlikus 7.2., 7.6.1 ir 7.6.3 punktuose išsamiai aprašytus patvarumo bandymus, kaip reikalaujama šios taisyklės 6.2.5.3.5 punkte.

1.2.   Automatinio fiksavimo diržo įtraukiklių patvarumo patikrinimas

Pagal šios taisyklės 7.6.1 punkto nuostatas, papildytas 7.2 ir 7.6.3 punktuose aprašytais bandymais, kaip reikalaujama šios taisyklės 6.2.5.2.3 punkte.

1.3.   Juostų tvirtumo bandymas po kondicionavimo

Pagal šios taisyklės 7.4.2 punkte aprašytą tvarką, po kondicionavimo pagal šios taisyklės 7.4.1.1–7.4.1.5 punktų reikalavimus.

1.3.1.   Juostų tvirtumo bandymas po dilinimo

Pagal šios taisyklės 7.4.2 punkte aprašytą tvarką, po kondicionavimo pagal šios taisyklės 7.4.1.6 punkte išdėstytus reikalavimus.

1.4.   Trumpojo slydimo bandymas

Pagal šios taisyklės 7.3 punkte aprašytą tvarką.

1.5.   Standžiųjų dalių bandymas

Pagal šios taisyklės 7.5 punkte aprašytą tvarką.

1.6.   Saugos diržo arba apsaugos sistemos atitikties veikimo reikalavimams patikrinimas atliekant dinaminį bandymą

1.6.1.   Bandymai su kondicionavimu

1.6.1.1.   Diržai arba apsaugos sistemos su avarinio fiksavimo diržo įtraukikliu: pagal šios taisyklės 7.7 ir 7.8 punktuose išdėstytas nuostatas, naudojant diržą, su kurio įtraukikliu anksčiau buvo atlikta 45 000 šios taisyklės 7.6.1 punkte nurodyto patvarumo bandymo ciklų ir šios taisyklės 6.2.2.4, 7.2 ir 7.6.3 punktuose apibrėžti bandymai.

1.6.1.2.   Diržai arba apsaugos sistemos su automatinio fiksavimo diržo įtraukikliu: pagal šios taisyklės 7.7 ir 7.8 punktuose išdėstytas nuostatas, naudojant diržą, su kurio įtraukikliu anksčiau buvo atlikta 10 000 7.6.1 punkte nurodyto patvarumo bandymo ciklų, taip pat šios taisyklės 6.2.2.4, 7.2 ir 7.6.3 punktuose nurodyti bandymai.

1.6.1.3.   Nejudamieji diržai: pagal šios taisyklės 7.7 ir 7.8 punktuose išdėstytas nuostatas išbandomas saugos diržas, su kuriuo buvo atliktas šios taisyklės 6.2.2.4 ir 7.2 punktuose nurodytas bandymas.

1.6.2.   Bandymas be kondicionavimo

Pagal šios taisyklės 7.7 ir 7.8 punktuose išdėstytas nuostatas.

2.   BANDYMŲ DAŽNUMAS IR REZULTATAI

2.1.   Pagal šio priedo 1.1–1.5 punktų reikalavimus atliekamų bandymų dažnumas turi būti statistiškai kontroliuojamas ir taikoma atsitiktinė atranka pagal vieną iš įprastinių kokybės užtikrinimo procedūrų.

2.1.1.   Be to, atliekant avarinio fiksavimo diržo įtraukiklių bandymus, visos sąrankos turi būti patikrintos:

| 2.1.1.1. | pagal šios taisyklės 7.6.2.1 ir 7.6.2.2 punktuose išdėstytas nuostatas, pačia nepalankiausia kryptimi, kaip nustatyta 7.6.2.1.2 punkte; bandymų rezultatai turi atitikti šios taisyklės 6.2.5.3.1.1 ir 6.2.5.3.3 punktų reikalavimus; arba |
| --- | --- |

2.1.1.1.

pagal šios taisyklės 7.6.2.1 ir 7.6.2.2 punktuose išdėstytas nuostatas, pačia nepalankiausia kryptimi, kaip nustatyta 7.6.2.1.2 punkte; bandymų rezultatai turi atitikti šios taisyklės 6.2.5.3.1.1 ir 6.2.5.3.3 punktų reikalavimus; arba

| 2.1.1.2. | pagal šios taisyklės 7.6.2.3 punkte išdėstytas nuostatas, pačia nepalankiausia kryptimi. Vis dėlto polinkio greitis gali būti didesnis, nei nurodyta, jeigu tai nedaro įtakos bandymų rezultatams. Bandymų rezultatai turi atitikti šios taisyklės 6.2.5.3.1.4 punkto reikalavimus. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

pagal šios taisyklės 7.6.2.3 punkte išdėstytas nuostatas, pačia nepalankiausia kryptimi. Vis dėlto polinkio greitis gali būti didesnis, nei nurodyta, jeigu tai nedaro įtakos bandymų rezultatams. Bandymų rezultatai turi atitikti šios taisyklės 6.2.5.3.1.4 punkto reikalavimus.

2.2.   Jeigu pagal šio priedo 1.6 punktą dinaminio bandymo reikalavimai atitinkami, šis bandymas atliekamas bent toliau nurodytu dažnumu.

2.2.1.   Bandymai su kondicionavimu

2.2.1.1.   Jeigu diržų su avarinio fiksavimo įtraukikliu

per dieną pagaminama daugiau kaip 1 000: su vienu iš 100 000 pagamintų diržų, ne rečiau kaip kartą per dvi savaites,

o jeigu jų per dieną pagaminama ne daugiau kaip 1 000: su vienu iš 10 000 pagamintų diržų, ne rečiau kaip kartą per metus, su kiekvienos rūšies fiksavimo mechanizmu (1).

atliekamas šio priedo 1.6.1.1 punkte nurodytas bandymas.

2.2.1.2.   Jeigu diržų su automatinio fiksavimo įtraukikliu ir nejudamųjų diržų

per dieną pagaminama daugiau kaip 1 000: su vienu iš 100 000 pagamintų diržų, ne rečiau kaip kartą per dvi savaites,

o jeigu jų per dieną pagaminama ne daugiau kaip 1 000: su vienu iš 10 000 pagamintų diržų, ne rečiau kaip kartą per metus

atliekamas atitinkamai šio priedo 1.6.1.2 arba 1.6.1.3 punkte nurodytas bandymas.

2.2.2.   Bandymai be kondicionavimo

2.2.2.1.   Jeigu diržai yra su avarinio fiksavimo įtraukikliu, 1.6.2 punkte nurodytas bandymas atliekamas su nurodytu skaičiumi pavyzdžių:

2.2.2.1.1.   jeigu per dieną pagaminama ne mažiau kaip 5 000 diržų, bandomi du diržai iš 25 000 pagamintų vienetų, ne rečiau kaip po vieną kiekvienos rūšies fiksavimo mechanizmą turintį diržą per dieną;

2.2.2.1.2.   jeigu per dieną pagaminama mažiau kaip 5 000 diržų, bandomas vienas diržas iš 5 000 pagamintų vienetų, ne rečiau kaip po vieną kiekvienos rūšies fiksavimo mechanizmą turintį diržą per metus.

2.2.2.2.   Jeigu diržai yra su automatinio fiksavimo įtraukikliu arba nejudamieji, 1.6.2 punkte nurodytas bandymas atliekamas su nurodytu skaičiumi pavyzdžių:

2.2.2.2.1.   jeigu per dieną pagaminama ne mažiau kaip 5 000 diržų, bandomi du diržai iš 25 000 pagamintų vienetų, ne mažiau kaip po vieną kiekvieno patvirtinto tipo diržą per dieną;

2.2.2.2.2.   jeigu per dieną pagaminama mažiau kaip 5 000 diržų, bandomas vienas diržas iš 5 000 pagamintų vienetų, ne rečiau kaip po vieną kiekvieno patvirtinto tipo diržą per metus.

2.2.3.   Rezultatai

Bandymų rezultatai turi atitikti šios taisyklės 6.4.1.3.1 punkte nustatytus reikalavimus.

Manekeno poslinkis į priekį gali būti kontroliuojamas atsižvelgiant į šios taisyklės 6.4.1.3.2 punktą (arba, jei taikoma, 6.4.1.4 punktą), kai atliekamas bandymas taikant supaprastintą pritaikytą metodą.

Supaprastintas pritaikytas metodas gali būti toks: naudojamas atskaitinis krūtinės greitis, išmatuotas esant 300 mm poslinkiui į priekį, atliekant fizinį bandymą be oro pagalvės ar papildomų apsaugos sistemos komponentų (įtrauktinas į atitikties kontrolės planą).

2.2.3.1.   Suteikiant patvirtinimą pagal šios taisyklės 6.4.1.3.3 arba 6.4.1.3.4 punktą ir šio priedo 1.6.1 punktą nurodoma tik tai, kad jokia diržo dalis negali sulūžti arba atsilaisvinti, o krūtinės atskaitos taško greitis esant 300 mm poslinkiui negali būti didesnis kaip 24 km/h.

2.3.   Jeigu bandomasis pavyzdys neišlaiko tam tikro su juo atliekamo bandymo, laikantis tų pačių reikalavimų atliekamas papildomas bent trijų kitų pavyzdžių bandymas. Jeigu nesėkmingas vienas iš minėtųjų pavyzdžių dinaminių bandymų, patvirtinimo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas informuoja tipą patvirtinusią tipo patvirtinimo instituciją ir nurodo, kokių veiksmų imtasi gamybos atitikčiai vėl užtikrinti.

---

(1)  Šiame priede fiksavimo mechanizmo rūšis yra visi avarinio fiksavimo diržo įtraukikliai, kurių mechanizmai skiriasi tik jutiklio akstinimo kampu (-ais) transporto priemonės atskaitos ašių sistemos atžvilgiu.

---

15 PRIEDAS

Motorinių transporto priemonių sėdėjimo padėčių taško H ir tikrojo liemens polinkio kampo nustatymo tvarka
   (1)

| 1 priedėlis. | Trimačio taško H įrenginio aprašymas (1) |
| --- | --- |

1 priedėlis.

| 2 priedėlis. | Trimatė atskaitos sistema (1) |
| --- | --- |

2 priedėlis.

| 3 priedėlis. | Sėdėjimo padėčių atskaitos duomenys (1) |
| --- | --- |

3 priedėlis.

---

(1)  Tvarka aprašyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 1 priede ir jo 1, 2 ir 3 priedėliuose (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

---

16 PRIEDAS

SAUGOS DIRŽŲ ĮRENGIMAS NURODANT DIRŽO IR DIRŽO ĮTRAUKIKLIO TIPUS

| Saugos diržams ir diržo įtraukikliams taikomi būtinieji reikalavimai |
| --- |
| Transporto priemonės kategorija | Priekinės krypties sėdėjimo padėtys | Atgalinės krypties sėdėjimo padėtys | Šoninės krypties sėdėjimo padėtys |
| Kraštinės sėdėjimo padėtys | Vidurinės sėdėjimo padėtys |
| Priekinė | Ne priekinė | Priekinė | Ne priekinė |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m | — |
| M2 < 3.5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M2 > 3,5 t | Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m arAr4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M3 | Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ
  Žr. 8.1.7 punktą dėl sąlygų, kuriomis leidžiamas juosmens diržas | Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ
  Žr. 8.1.7 punktą dėl sąlygų, kuriomis leidžiamas juosmens diržas | Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ
  Žr. 8.1.7 punktą dėl sąlygų, kuriomis leidžiamas juosmens diržas | Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ
  Žr. 8.1.7 punktą dėl sąlygų, kuriomis leidžiamas juosmens diržas | — | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm arba A, Ar4m, Ar4Nm* (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| 8.1.2.1 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu sėdynė yra į vidų nuo praėjimo | 8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas nėra atskaitos zonoje |
| N2 | Br3, Br4m, Br4Nm arba Ar4m, Ar4Nm*
  8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas yra už atskaitos zonos ribų ir jei tai yra vairuotojo sėdynė | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm arba A, Ar4m, Ar4Nm*
  8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas nėra atskaitos zonoje | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| N3 | Br3, Br4m, Br4Nm arba Ar4m, Ar4Nm*
  8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas yra už atskaitos zonos ribų ir jei tai yra vairuotojo sėdynė | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm arba A, Ar4m, Ar4Nm*
  8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas nėra atskaitos zonoje | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| | | | | | | |
| A: tritaškio tvirtinimo (juosmens ir įstrižasis) diržas | B: dvitaškio tvirtinimo (juosmens) diržas | r: diržo įtraukiklis | m: į kelis veiksnius reaguojantis avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis |
| 3: automatinio fiksavimo diržo įtraukiklis | 4: avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis | N: didesnė suveikimo jėgos vertė | (žr. Taisyklės Nr. 16 2.14.3 ir 2.14.5 punktus) |
| * susijęs su šios taisyklės 8.1.6 punktu (2) | Ø susijęs su šios taisyklės 8.1.2.1 punktu | ߦ susijęs su šios taisyklės 8.1.7 punktu (2) | |

Saugos diržams ir diržo įtraukikliams taikomi būtinieji reikalavimai

Transporto priemonės kategorija

Priekinės krypties sėdėjimo padėtys

Atgalinės krypties sėdėjimo padėtys

Šoninės krypties sėdėjimo padėtys

Kraštinės sėdėjimo padėtys

Vidurinės sėdėjimo padėtys

Priekinė

Ne priekinė

Priekinė

Ne priekinė

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

—

M2 < 3.5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M2 > 3,5 t

Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m arAr4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M3

Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ

Žr. 8.1.7 punktą dėl sąlygų, kuriomis leidžiamas juosmens diržas

Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ

Žr. 8.1.7 punktą dėl sąlygų, kuriomis leidžiamas juosmens diržas

Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ

Žr. 8.1.7 punktą dėl sąlygų, kuriomis leidžiamas juosmens diržas

Br3, Br4m, Br4Nm, arba Ar4m ar Ar4Nm ߦ

Žr. 8.1.7 punktą dėl sąlygų, kuriomis leidžiamas juosmens diržas

—

B, Br3, Br4m, Br4Nm

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm arba A, Ar4m, Ar4Nm* (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

8.1.2.1 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu sėdynė yra į vidų nuo praėjimo

8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas nėra atskaitos zonoje

N2

Br3, Br4m, Br4Nm arba Ar4m, Ar4Nm*

8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas yra už atskaitos zonos ribų ir jei tai yra vairuotojo sėdynė

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm arba A, Ar4m, Ar4Nm*

8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas nėra atskaitos zonoje

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

N3

Br3, Br4m, Br4Nm arba Ar4m, Ar4Nm*

8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas yra už atskaitos zonos ribų ir jei tai yra vairuotojo sėdynė

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm arba A, Ar4m, Ar4Nm*

8.1.6 punktas, juosmens diržas leidžiamas, jeigu priekinis stiklas nėra atskaitos zonoje

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

A: tritaškio tvirtinimo (juosmens ir įstrižasis) diržas

B: dvitaškio tvirtinimo (juosmens) diržas

r: diržo įtraukiklis

m: į kelis veiksnius reaguojantis avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis

3: automatinio fiksavimo diržo įtraukiklis

4: avarinio fiksavimo diržo įtraukiklis

N: didesnė suveikimo jėgos vertė

(žr. Taisyklės Nr. 16 2.14.3 ir 2.14.5 punktus)

*

Ø susijęs su šios taisyklės 8.1.2.1 punktu

ߦ

Pastaba. Visais atvejais vietoj visų galimų A arba B tipo diržų gali būti įrengiami visi S tipo diržai, jeigu jų tvirtinimo įtaisai atitinka Taisyklę Nr. 14.

Jeigu diržų komplektas pagal šią taisyklę patvirtintas kaip S tipo diržas, naudojant juosmens diržo juostą, pečių diržo juostas ir galbūt vieną ar kelis diržo įtraukiklius, gamintojas (pareiškėjas) gali pateikti vieną arba dvi papildomas tarpukojo juostas ir jų tvirtinimo įtaisų priedus. Šie papildomi tvirtinimo įtaisai neprivalo atitikti Taisyklės Nr. 14 (nuo pradžios taikomo 04 serijos pakeitimų 14 papildymo klaidų ištaisymo) reikalavimų.

---

(1)  Nuo pradžios taikomas 04 serijos pakeitimų 12 papildymo klaidų ištaisymas.

(2)  Nuo pradžios taikomas 4 redakcijos klaidų ištaisymas.

---

17 PRIEDAS

Variklio varomomis transporto priemonėmis važiuojantiems suaugusiesiems, sėdintiems priekinės krypties sėdynėse, skirtų saugos diržų ir apsaugos sistemų, taip pat ISOFIX vaiko apsaugos sistemų ir i dydžio vaiko apsaugos sistemų įrengimo reikalavimai

1.   SUDERINAMUMAS SU VAIKO APSAUGOS SISTEMOMIS

1.1.   Transporto priemonės gamintojas į transporto priemonės naudotojo vadovą įtraukia paprastą patarimą apie kiekvienos keleivio sėdėjimo padėties tinkamumą įrengti vaiko apsaugos sistemoms. Ši informacija pateikiama piktogramomis arba šalies, kurioje transporto priemonė parduodama, nacionaline kalba arba bent viena iš nacionalinių kalbų.

Dėl kiekvienos priekinės krypties keleivio sėdėjimo padėties ir kiekvienos konkrečios ISOFIX padėties transporto priemonės gamintojas nurodo:

| a) | ar sėdėjimo padėtis tinkama universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonėms (žr. 1.2 punktą) ir (arba) |
| --- | --- |

a)

ar sėdėjimo padėtis tinkama universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonėms (žr. 1.2 punktą) ir (arba)

| b) | ar sėdėjimo padėtis tinkama i dydžio vaiko apsaugos priemonėms (žr. 1.4 punktą) ir (arba) |
| --- | --- |

b)

ar sėdėjimo padėtis tinkama i dydžio vaiko apsaugos priemonėms (žr. 1.4 punktą) ir (arba)

| c) | ar sėdėjimo padėtis tinkama kitoms (išskyrus nurodytąsias pirmiau) vaiko apsaugos priemonėms (žr. 1.3 punktą). |
| --- | --- |

c)

ar sėdėjimo padėtis tinkama kitoms (išskyrus nurodytąsias pirmiau) vaiko apsaugos priemonėms (žr. 1.3 punktą).

Jeigu sėdėjimo padėtis tinkama naudoti tik priekinės krypties vaiko apsaugos sistemoms, tai taip pat turi būti nurodyta transporto priemonės naudotojo vadove.

Transporto priemonės gamintojas transporto priemonės naudotojui pateikia ne tik pirmiau nurodytą informaciją, bet ir šio priedo 3 priedėlyje nurodytą informaciją. Pavyzdžiui, tokia informacija gali būti pateikiama atskiruose transporto priemonės naudotojo vadovo prieduose, transporto priemonės techniniame aprašyme arba tam skirtoje tinklavietėje. Transporto priemonės naudotojo vadove nurodoma, kur tokią informaciją rasti.

1.2.   Universalios kategorijos vaiko apsaugos sistema – vaiko apsaugos priemonė, pagal Taisyklę Nr. 44 su 03 serijos pakeitimų (arba vėlesnių pakeitimų) 5 papildymu patvirtinta kaip universalios kategorijos priemonė. Padėtys, kurias transporto priemonės gamintojas yra nurodęs kaip tinkamas universalios kategorijos vaiko apsaugos sistemoms įrengti, turi atitikti šio priedo 1 ir 5 priedėlių nuostatas.

1.3.   ISOFIX vaiko apsaugos sistema – vaiko apsaugos priemonė, patvirtinta pagal Taisyklę Nr. 44 su 03 serijos pakeitimų 5 papildymu arba Taisyklę Nr. 129 (arba vėlesnius pakeitimus). Padėtys, kurias transporto priemonės gamintojas yra nurodęs kaip tinkamas ISOFIX vaiko apsaugos sistemoms įrengti, turi atitikti šio priedo 2 priedėlio nuostatas.

1.4.   i dydžio vaiko apsaugos priemonė – vaiko apsaugos priemonė, pagal Taisyklę Nr. 129 patvirtinta kaip i dydžio kategorijos priemonė. Sėdėjimo padėtys, kurias transporto priemonės gamintojas yra nurodęs kaip tinkamas i dydžio vaiko apsaugos sistemoms įrengti, turi atitikti šio priedo 2 ir 5 priedėlių nuostatas.

1 PRIEDĖLIS

Universalios kategorijos vaiko apsaugos sistemų, įtaisomų su transporto priemonės saugos diržų įranga, įrengimo nuostatos

1.   BENDROJI INFORMACIJA

1.1.   Šiame priedėlyje išdėstyta bandymų tvarka ir reikalavimai taikomi siekiant nustatyti, ar sėdėjimo padėtys yra tinkamos universalios kategorijos vaiko apsaugos priemonėms įrengti.

1.2.   Bandymai gali būti atliekami transporto priemonėje arba atitinkamoje transporto priemonės dalyje.

2.   BANDYMŲ TVARKA

2.1.   Nustatoma toliausia galinė ir žemiausia sėdynės padėtis.

2.2.   Sėdynės atlošo polinkio kampas sureguliuojamas atsižvelgiant į gamintojo nurodytą projektinę padėtį. Jeigu specifikacijų nėra, sėdynės atlošą reikėtų pakreipti 25° kampu nuo vertikalės arba nustatyti artimiausią užfiksuojamą padėtį.

2.3.   Nustatoma žemiausia pečių tvirtinimo įtaiso padėtis.

2.4.   Sėdynės atlošas ir paminkštas užklojami medvilniniu audiniu.

2.5.   Įtaisas (kaip parodyta šio priedėlio 1 pav.) dedamas ant transporto priemonės sėdynės.

2.6.   Jeigu sėdėjimo padėtis pritaikyta priekinės arba atgalinės krypties universaliai apsaugos sistemai įtaisyti, atliekami 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 ir 2.10 punktuose nurodyti veiksmai. Jeigu sėdėjimo padėtis pritaikyta tik priekinės krypties universaliai apsaugos sistemai įtaisyti, atliekami 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 ir 2.10 punktuose nurodyti veiksmai.

2.6.1.   Įtaisas tinkamai apjuosiamas saugos diržo juosta maždaug taip, kaip parodyta 2 ir 3 paveiksluose, ir užsegama sagtis.

2.6.2.   150 mm spindulio apatinė įtaiso dalis tinkamai apjuosiama saugos diržo juosmens juosta maždaug taip, kaip parodyta 3 paveiksle, ir užsegama sagtis.

2.7.   Užtikrinama, kad įtaisas būtų padėtas taip, kad jo vertikali simetrijos plokštuma su ± 25 mm paklaida sutaptų su sėdėjimo padėties vertikalia simetrijos plokštuma.

2.8.   Užtikrinama, kad nebebūtų likę laisvos juostos. Juostos įtempiamos naudojant pakankamą jėgą, tačiau jos neturi būti pernelyg įtemptos.

2.9.   Įtaiso priekinės dalies vidurys 100 ± 10 N jėga lygiagrečiai su apatiniu paviršiumi pastumiamas atgal, tada nustojama stumti.

2.10.   Įtaiso viršutinio paviršiaus vidurys 100 ± 10 N jėga pastumiamas vertikaliai žemyn, tada nustojama stumti.

3.   REIKALAVIMAI

3.1.   Įtaiso pagrindas turi liesti ir sėdynės paminkšto paviršiaus priekinę, ir jo galinę dalis. Jeigu toks sąlytis neįmanomas dėl diržo prieigos tarpo bandomajame įtaise, šis tarpas gali būti uždengtas lygiagrečiai su bandomojo įtaiso apatiniu paviršiumi.

3.2.   Diržo juosmens dalis turi iš abiejų pusių liesti įtaisą galinėje juosmens diržo trajektorijos dalyje (žr. 3 pav.).

3.3.   Diržo juosmens dalis turi iš abiejų pusių liesti įtaisą galinėje juosmens diržo trajektorijos dalyje (žr. 3 pav.). Saugos diržo juosta visą laiką turi liesti taškus BP kairiajame ir dešiniajame lenktojo krašto gale; tiksli taškų BP padėtis lenktajame krašte nurodyta 1 paveikslo elemente W.

1 paveikslas

Įtaiso specifikacijos

Detalė W

Lygiai paskirstytas 23 kg svoris

Detalė W

| 2 paveikslas


  Įtaiso montavimas ant transporto priemonės sėdynės (žr. 2.6.1 punktą) | 3 paveikslas


  Suderinamumo patikrinimas (žr. 2.6.1 ir 3.2 punktus) |
| --- | --- |
| |

2 paveikslas

2 paveikslas

Įtaiso montavimas ant transporto priemonės sėdynės (žr. 2.6.1 punktą)

Įtaiso montavimas ant transporto priemonės sėdynės (žr. 2.6.1 punktą)

3 paveikslas

3 paveikslas

Suderinamumo patikrinimas (žr. 2.6.1 ir 3.2 punktus)

Suderinamumo patikrinimas (žr. 2.6.1 ir 3.2 punktus)

Image 38

2 PRIEDĖLIS

Priekinės ir atgalinės krypties universalios ir pusiau universalios kategorijų ISOFIX vaiko apsaugos sistemų, įtaisomų ISOFIX arba i dydžio padėtyse, įrengimo nuostatos

1.   BENDROJI INFORMACIJA

1.1.   Šiame priedėlyje išdėstyta bandymų tvarka ir reikalavimai taikomi siekiant nustatyti, ar ISOFIX padėtys yra tinkamos universalios ir pusiau universalios kategorijų ISOFIX vaiko apsaugos sistemoms įrengti ir ar i dydžio sėdėjimo padėtys yra tinkamos i dydžio vaiko apsaugos sistemoms įrengti.

1.2.   Bandymai gali būti atliekami transporto priemonėje arba atitinkamoje transporto priemonės dalyje.

I dydžio sėdėjimo padėčių atitiktis i dydžio atraminės kojelės įrengimo reikalavimams gali būti vertinama atliekant fizinį bandymą, kompiuterinį modeliavimą arba atsižvelgiant į reprezentatyvius brėžinius.

2.   BANDYMŲ TVARKA

Transporto priemonės gamintojo nurodytos ISOFIX padėtys transporto priemonėje patikrinamos, siekiant užtikrinti, kad jose galima įtaisyti šio priedėlio 4 punkte išvardytus VAĮ. Jeigu transporto priemonės gamintojas nurodė, kad ISOFIX padėtyje (-yse) bus įtaisomas tam tikras VAĮ, laikoma, kad galima įtaisyti ir mažesnius tokios pačios krypties VAĮ.

Transporto priemonės gamintojo nurodytos i dydžio sėdėjimo padėtys patikrinamos, siekiant užtikrinti, kad jose galima įtaisyti tiek ISO/R2, tiek ISO/F2X vaiko apsaugos įtaisus (žr. šio priedo 4 punktą), įskaitant i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūrį.

Tiek ISOFIX, tiek i dydžio padėtims taikoma ši procedūra:

| 2.1. | Tikrinant ant sėdynės įtaisytą VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo, tą sėdynę galima reguliuoti išilgai, kad būtų nustatyta jos pati galinė ir žemiausia padėtis. |
| --- | --- |

2.1.

Tikrinant ant sėdynės įtaisytą VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo, tą sėdynę galima reguliuoti išilgai, kad būtų nustatyta jos pati galinė ir žemiausia padėtis.

| 2.2. | Sėdynės atlošo polinkio kampas sureguliuojamas atsižvelgiant į gamintojo nurodytą projektinę padėtį, o galvos atrama nustatoma į žemiausią galinę padėtį. Jeigu specifikacijų nėra, nustatomas 25° nuo vertikalės lygų liemens polinkio kampą atitinkantis sėdynės atlošo polinkio kampas arba artimiausia užfiksuojama sėdynės atlošo padėtis.
  Tikrinant ant galinės sėdynės įtaisytą VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo, prieš tą galinę sėdynę esančią transporto priemonės sėdynę galima pastumti išilgai į priekį, bet ne toliau kaip iki vidurinės padėties tarp toliausiai gale ir toliausiai priekyje esančių jos padėčių. Sėdynės atlošo polinkio kampą taip pat galima reguliuoti, bet negalima nustatyti statesnio kampo už tą, kuris atitinka 15° liemens polinkio kampą. |
| --- | --- |

2.2.

Sėdynės atlošo polinkio kampas sureguliuojamas atsižvelgiant į gamintojo nurodytą projektinę padėtį, o galvos atrama nustatoma į žemiausią galinę padėtį. Jeigu specifikacijų nėra, nustatomas 25° nuo vertikalės lygų liemens polinkio kampą atitinkantis sėdynės atlošo polinkio kampas arba artimiausia užfiksuojama sėdynės atlošo padėtis.

Tikrinant ant galinės sėdynės įtaisytą VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo, prieš tą galinę sėdynę esančią transporto priemonės sėdynę galima pastumti išilgai į priekį, bet ne toliau kaip iki vidurinės padėties tarp toliausiai gale ir toliausiai priekyje esančių jos padėčių. Sėdynės atlošo polinkio kampą taip pat galima reguliuoti, bet negalima nustatyti statesnio kampo už tą, kuris atitinka 15° liemens polinkio kampą.

| 2.3. | Jei reikia, sėdynės atlošas ir paminkštas užklojami medvilniniu audiniu. |
| --- | --- |

2.3.

Jei reikia, sėdynės atlošas ir paminkštas užklojami medvilniniu audiniu.

| 2.4. | VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo dedamas ISOFIX arba i dydžio padėtyje. |
| --- | --- |

2.4.

VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo dedamas ISOFIX arba i dydžio padėtyje.

| 2.5. | Vidurinis taškas tarp ISOFIX tvirtinimo įtaisų 100 ± 10 N jėga lygiagrečiai su apatiniu paviršiumi pastumiamas link ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemos, tada nustojama stumti. |
| --- | --- |

2.5.

Vidurinis taškas tarp ISOFIX tvirtinimo įtaisų 100 ± 10 N jėga lygiagrečiai su apatiniu paviršiumi pastumiamas link ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemos, tada nustojama stumti.

| 2.6. | VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo pritvirtinamas prie ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemos. |
| --- | --- |

2.6.

VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo pritvirtinamas prie ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemos.

| 2.7. | Įtaiso viršutinio paviršiaus vidurys 100 ± 10 N jėga pastumiamas vertikaliai žemyn, tada nustojama stumti. |
| --- | --- |

2.7.

Įtaiso viršutinio paviršiaus vidurys 100 ± 10 N jėga pastumiamas vertikaliai žemyn, tada nustojama stumti.

3.   REIKALAVIMAI

Šios bandymų sąlygos taikomos tik VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo, įtaisytiems ISOFIX ir (arba) i dydžio padėtyje. Nereikalaujama, kad VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo šiomis sąlygomis būtų galima patraukti iš ISOFIX ir (arba) i dydžio padėties arba įstatyti į ją.

3.1.   Turi būti įmanoma VAĮ su i dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūriu arba be jo įtaisyti nekeičiant transporto priemonės salono. VAĮ pagrindo pokrypio kampas turi būti 15 ± 10° virš horizontalios plokštumos, einančios per ISOFIX tvirtinimo įtaisų sistemą. Siekiant palengvinti trukdžių patikrą, ISOFIX priedus galima reguliuoti išilgai nuo – 10 iki + 70 mm (žr. 1–9 paveikslų elementą Y). Paveiksluose pavaizduotos tolimiausios padėtys.

3.2.   ISOFIX viršutinio diržo tvirtinimo įtaisas, jei jis yra, turi likti pasiekiamas.

3.3.   Jeigu šie reikalavimai neįvykdomi esant 2 punkte nurodytiems nustatymams, gali būti nustatytos alternatyvios įprastai naudoti skirtos gamintojo nurodytos sėdynių, sėdynių atlošų ir galvos atramų padėtys, o jas nustačius kartojama pirmiau aprašyta įrengimo procedūra ir vėl tikrinama, ar laikomasi reikalavimų. Šios alternatyvios padėtys turi būti aprašytos transporto priemonės naudotojo vadove, taip pat naudojant šio priedo 3 priedėlio 2 ir (arba) 3 lentelėje pateiktą papildomą informaciją. Prieš i dydžio sėdėjimo padėtis esančias keleivių sėdynes taip pat galima paslinkti labiau į priekį, nei jos yra įprastai naudojamos. Tokiais atvejais transporto priemonės gamintojas turi transporto priemonės naudotojo vadove nurodyti, kad taip paslinktoje atitinkamoje keleivio sėdynėje neturi būti sėdima.

3.4.   Jeigu šie reikalavimai neįvykdomi, kai viduje yra tam tikrų išimamų reikmenų, tokius reikmenis galima pašalinti ir vėl patikrinti, ar laikomasi 3 punkte nurodytų reikalavimų. Tokiu atveju atitinkama informacija pateikiama šio priedo 3 priedėlio 2 ir (arba) 3 lentelėje.

4.   ISOFIX VAIKO APSAUGOS SISTEMŲ DYDŽIŲ ĮTAISŲ APYBRĖŽOS:

| — | ISO/F3: mažyliams skirta priekinės krypties viso aukščio VAS; |
| --- | --- |

—

ISO/F3: mažyliams skirta priekinės krypties viso aukščio VAS;

| — | ISO/F2: mažyliams skirta priekinės krypties mažesnio aukščio VAS; |
| --- | --- |

—

ISO/F2: mažyliams skirta priekinės krypties mažesnio aukščio VAS;

| — | ISO/F2X: mažyliams skirta priekinės krypties mažesnio aukščio VAS; |
| --- | --- |

—

ISO/F2X: mažyliams skirta priekinės krypties mažesnio aukščio VAS;

| — | ISO/R3: mažyliams skirta atgalinės krypties viso dydžio VAS; |
| --- | --- |

—

ISO/R3: mažyliams skirta atgalinės krypties viso dydžio VAS;

| — | ISO/R2: mažyliams skirta atgalinės krypties mažesnio aukščio VAS; |
| --- | --- |

—

ISO/R2: mažyliams skirta atgalinės krypties mažesnio aukščio VAS;

| — | ISO/R2X: mažyliams skirta atgalinės krypties mažesnio aukščio VAS; |
| --- | --- |

—

ISO/R2X: mažyliams skirta atgalinės krypties mažesnio aukščio VAS;

| — | ISO/R1: kūdikiams skirta atgalinės krypties VAS; |
| --- | --- |

—

ISO/R1: kūdikiams skirta atgalinės krypties VAS;

| — | ISO/L1: kairioji šoninės krypties VAS (nešiojamasis lopšys); |
| --- | --- |

—

ISO/L1: kairioji šoninės krypties VAS (nešiojamasis lopšys);

| — | ISO/L2: dešinioji šoninės krypties VAS (nešiojamasis lopšys). |
| --- | --- |

—

ISO/L2: dešinioji šoninės krypties VAS (nešiojamasis lopšys).

Pirmiau nurodyti įtaisai gaminami 10 ir 13 kg (+/– 1 kg) masės ir turi būti pakankamai patvarūs ir standūs, kad atitiktų veikimo reikalavimus, nurodytus šioje lentelėje:

| VAĮ | Masė (kg) | Nuokrypis (kg) |
| --- | --- | --- |
| R1 (1) | 10 | ± 1 |
| R2/R2X (1) | 10 | ± 1 |
| R3 | 13 | ± 1 |
| L1/L2 | 13 | ± 1 |
| F2/F2X (1) | 13 | ± 1 |
| F3 | 13 | ± 1 |

VAĮ

Masė (kg)

Nuokrypis (kg)

R1 (1)

10

± 1

R2/R2X (1)

10

± 1

R3

13

± 1

L1/L2

13

± 1

F2/F2X (1)

13

± 1

F3

13

± 1

4.1.   Mažyliams skirtų priekinės krypties viso aukščio vaiko apsaugos sistemų apybrėža

1 paveikslas

Mažyliams skirtos priekinės krypties viso aukščio VAS ISO/F3 apybrėžos matmenys (aukštis 720 mm) ISOFIX DYDŽIO KLASĖ A

Image 39

Paaiškinimas

| 1. | Priekinės ir viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Brūkšninė linija žymi vietą, kurioje gali išsikišti specialios transporto priemonės VAS atraminė kojelė ar pan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Netaikoma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kitos sujungimo vietos specifikacijos pateiktos Taisyklėje Nr. 44. |
| --- | --- |

4.

4.2.   Mažyliams skirtų priekinės krypties mažesnio aukščio vaiko apsaugos sistemų apybrėža

2 paveikslas

Mažyliams skirtos priekinės krypties mažesnio aukščio VAS ISO/F2 apybrėžos matmenys (aukštis 650 mm) ISOFIX DYDŽIO KLASĖ B

Image 40

Paaiškinimas

| 1. | Priekinės ir viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Brūkšninė linija žymi vietą, kurioje gali išsikišti specialios transporto priemonės VAS atraminė kojelė ar pan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Netaikoma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kitos sujungimo vietos specifikacijos pateiktos Taisyklėje Nr. 44. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Viršutinio diržo juostos tvirtinimo vieta. |
| --- | --- |

5.

4.3.   Mažyliams skirtų priekinės krypties mažesnio aukščio antros versijos pagal nugarėlės formą vaiko apsaugos sistemų apybrėža

3 paveikslas

Mažyliams skirtos priekinės krypties mažesnio aukščio antros versijos pagal nugarėlės paviršiaus formą VAS ISO/F2X apybrėžos matmenys (aukštis 650 mm) ISOFIX DYDŽIO KLASĖ B1

Image 41

Paaiškinimas

| 1. | Priekinės ir viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Brūkšninė linija žymi vietą, kurioje gali išsikišti specialios transporto priemonės VAS atraminė kojelė ar pan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Netaikoma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kitos sujungimo vietos specifikacijos pateiktos Taisyklėje Nr. 44. |
| --- | --- |

4.

4.4.   Mažyliams skirtos atgalinės krypties viso dydžio vaiko apsaugos sistemos apybrėža

4 paveikslas

Mažyliams skirtos atgalinės krypties viso dydžio VAS ISO/R3 apybrėžos matmenys, ISOFIX DYDŽIO KLASĖ C

Image 42

Paaiškinimas

| 1. | Priekinės ir viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Brūkšninė linija žymi vietą, kurioje gali išsikišti specialios transporto priemonės VAS atraminė kojelė ar pan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Galinė riba (paveikslo dešinėje) nustatoma pagal priekinės krypties apybrėžą 2 paveiksle. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kitos sujungimo vietos specifikacijos pateiktos Taisyklėje Nr. 44. |
| --- | --- |

4.

4.5.   Mažyliams skirtų atgalinės krypties mažesnio dydžio vaiko apsaugos sistemų apybrėža

5 paveikslas

Mažyliams skirtos atgalinės krypties mažesnio dydžio VAS ISO/R2 apybrėžos matmenys, ISOFIX DYDŽIO KLASĖ D

Image 43

Paaiškinimas

| 1. | Priekinės ir viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Brūkšninė linija žymi vietą, kurioje gali išsikišti specialios transporto priemonės VAS atraminė kojelė ar pan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Galinė riba (paveikslo dešinėje) nustatoma pagal priekinės krypties apybrėžą 2 paveiksle. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kitos sujungimo vietos specifikacijos pateiktos Taisyklėje Nr. 44. |
| --- | --- |

4.

4.6.   Kūdikiams skirtų atgalinės krypties vaiko apsaugos sistemų apybrėža

6 paveikslas

Kūdikiams skirtos atgalinės krypties VAS ISO/R1 apybrėžos matmenys, ISOFIX DYDŽIO KLASĖ E

Image 44

Paaiškinimas

| 1. | Priekinės ir viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Brūkšninė linija žymi vietą, kurioje gali išsikišti specialios transporto priemonės VAS atraminė kojelė ar pan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Galinė riba (paveikslo dešinėje) nustatoma pagal priekinės krypties apybrėžą 2 paveiksle. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kitos sujungimo vietos specifikacijos pateiktos Taisyklėje Nr. 44. |
| --- | --- |

4.

4.7.   Kūdikiams skirtų atgalinės krypties vaiko apsaugos sistemų ISO/R2X apybrėža

7 paveikslas

Mažyliams skirtos atgalinės krypties mažesnio dydžio VAS apybrėžos matmenys (pakeisti, kad būtų geriau pritaikoma transporto priemonės salone)

Image 45

Paaiškinimas

| 1 | Galinės ir viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1

| 2 | Brūkšninė linija žymi vietą, kurioje gali išsikišti apsaugos nuo sukimosi įtaisas (pvz., apsaugas nuo atšokimo) ar pan. |
| --- | --- |

2

| 3 | Galinė riba (paveikslo dešinėje) pavaizduota 2 paveiksle priekinės krypties apybrėža |
| --- | --- |

3

| 4 | Kitos sujungimo vietos specifikacijos pateiktos elemente Y ir standarto ISO 13216-1:1999 2 ir 3 paveiksluose. |
| --- | --- |

4

4.8.   Šoninės krypties vaiko apsaugos sistemų apybrėža

8 paveikslas

Šoninės krypties VAS ISO/L1 arba simetriškai į kitą šoną atsuktos VAS ISO/L2 apybrėžos matmenys (žr. paveikslą)

Pastaba. Kairiosios šoninės krypties VAS (ISO/L1) apybrėžos matmenys yra simetriški ISO/L2 tarpinės išilginės plokštumos atžvilgiu.

Image 46

Paaiškinimas

| 1. | Galinės ir viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.

| 2 | Brūkšninė linija žymi vietą, kurioje gali išsikišti apsaugos nuo sukimosi įtaisas (pvz., apsaugas nuo atšokimo) ar pan. |
| --- | --- |

2

9 paveikslas

I dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūrio, skirto i dydžio sėdėjimo padėčių suderinamumui su i dydžio vaiko apsaugos sistemų atraminėmis kojelėmis įvertinti, vaizdas iš šono

Image 47

Paaiškinimas

| 1. | Vaiko apsaugos įtaisas (VAĮ). |
| --- | --- |

1.

| 2. | ISOFIX apatinių tvirtinimo įtaisų strypas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Plokštuma, kurią sudaro tam skirtoje sėdėjimo padėtyje įtaisyto VAĮ apatinis paviršius. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Plokštuma, einanti per apatinių tvirtinimo įtaisų strypą, statmena VAĮ išilginei vidurio plokštumai ir statmena plokštumai, kurią sudaro tam skirtoje sėdėjimo padėtyje įtaisyto VAĮ apatinis paviršius. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūris, atitinkantis i dydžio vaiko apsaugos sistemos atraminės kojelės geometrines ribas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transporto priemonės grindys. |
| --- | --- |

6.

Pastaba. Brėžinys neatitinka mastelio.

10 paveikslas

I dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūrio, skirto i dydžio sėdėjimo padėčių suderinamumui su i dydžio vaiko apsaugos sistemų atraminėmis kojelėmis įvertinti, trimatis vaizdas

Image 48

Paaiškinimas

| 1. | Vaiko apsaugos įtaisas (VAĮ). |
| --- | --- |

1.

| 2. | ISOFIX apatinių tvirtinimo įtaisų strypas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | VAĮ išilginė vidurio plokštuma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I dydžio atraminės kojelės įrengimo vertinimo tūris. |
| --- | --- |

4.

Pastaba. Brėžinys neatitinka mastelio.

---

(1)  Į ISOFIX pagrindo masę atsižvelgta.

3 PRIEDĖLIS

IŠSAMIOS INFORMACIJOS PAVYZDYS (PVZ., VAIKO APSAUGOS SISTEMŲ GAMINTOJAMS)

Šioje lentelėje pateikiama techninė informacija, skirta, pvz., specialiai vaiko apsaugos sistemų gamintojams, ir jos versti į valstybių narių kalbas nereikia.

| | Sėdėjimo padėtis |
| --- | --- |
| Sėdėjimo padėties numeris | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Sėdėjimo padėtis tinkama universalios kategorijos įtaisui su saugos diržu (taip / ne) | | | | | | | | | |
| i dydžio sėdėjimo padėtis (taip /ne) | | | | | | | | | |
| Sėdėjimo padėtis tinkama šoninės krypties įtaisui (L1/ L2) | | | | | | | | | |
| Didžiausias tinkamas atgalinės krypties įtaisas (R1/ R2X/ R2/ R3) | | | | | | | | | |
| Didžiausias tinkamas priekinės krypties įtaisas (F1/ F2X/ F2/ F3) | | | | | | | | | |
| Didžiausias tinkamas paaukštintas įtaisas (B2/B3) | | | | | | | | | |

Sėdėjimo padėtis

Sėdėjimo padėties numeris

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Sėdėjimo padėtis tinkama universalios kategorijos įtaisui su saugos diržu (taip / ne)

i dydžio sėdėjimo padėtis (taip /ne)

Sėdėjimo padėtis tinkama šoninės krypties įtaisui (L1/ L2)

Didžiausias tinkamas atgalinės krypties įtaisas (R1/ R2X/ R2/ R3)

Didžiausias tinkamas priekinės krypties įtaisas (F1/ F2X/ F2/ F3)

Didžiausias tinkamas paaukštintas įtaisas (B2/B3)

| 1. | Pateikite informaciją apie kiekvieną ne i dydžio sėdėjimo padėtį, suderinamą su atramine kojele, kaip aprašyta šioje taisyklėje. |
| --- | --- |

1.

Pateikite informaciją apie kiekvieną ne i dydžio sėdėjimo padėtį, suderinamą su atramine kojele, kaip aprašyta šioje taisyklėje.

| 2. | Pateikite informaciją apie kiekvieną sėdėjimo padėtį, kurioje įrengti ISOFIX apatiniai tvirtinimo įtaisai, tačiau nėra viršutinio diržo tvirtinimo įtaiso, kaip aprašyta šioje taisyklėje. |
| --- | --- |

2.

Pateikite informaciją apie kiekvieną sėdėjimo padėtį, kurioje įrengti ISOFIX apatiniai tvirtinimo įtaisai, tačiau nėra viršutinio diržo tvirtinimo įtaiso, kaip aprašyta šioje taisyklėje.

| 3. | Pateikite atitinkamą informaciją, jeigu suaugusiųjų saugos diržų sagtys yra iš šono tarp abiejų ISOFIX apatinių tvirtinimo įtaisų. |
| --- | --- |

3.

Pateikite atitinkamą informaciją, jeigu suaugusiųjų saugos diržų sagtys yra iš šono tarp abiejų ISOFIX apatinių tvirtinimo įtaisų.

Pastaba.

| 1. | Kryptis nustatoma pagal įprastinę važiavimo kryptį; sėdėjimo padėtims, kurių transporto priemonėje nėra, skirti stulpeliai gali būti ištrinti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sėdėjimo padėtys numeruojamos taip:






  Sėdynės numeris | Padėtis transporto priemonėje |
| --- | --- | --- |
| 1 | Priekyje kairėje |
| 2 | Priekyje viduryje |
| 3 | Priekyje dešinėje |
| 4 | 2-oje eilėje kairėje |
| 5 | 2-oje eilėje viduryje |
| 6 | 2-oje eilėje dešinėje |
| 7 | 3-ioje eilėje kairėje |
| 8 | 3-ioje eilėje viduryje |
| 9 | 3-ioje eilėje dešinėje |

2.

Sėdynės numeris

Padėtis transporto priemonėje

1

Priekyje kairėje

2

Priekyje viduryje

3

Priekyje dešinėje

4

2-oje eilėje kairėje

5

2-oje eilėje viduryje

6

2-oje eilėje dešinėje

7

3-ioje eilėje kairėje

8

3-ioje eilėje viduryje

9

3-ioje eilėje dešinėje

Informaciją apie sėdėjimo padėties numerį galima pateikti lentelėje, brėžiniuose arba piktogramose.

4 PRIEDĖLIS

10 METŲ VAIKĄ ATITINKANČIO MANEKENO ĮRENGIMAS

| a) | Nustatoma tolimiausia galinė sėdynės padėtis. |
| --- | --- |

a)

Nustatoma tolimiausia galinė sėdynės padėtis.

| b) | Sėdynės aukštis sureguliuojamas pagal gamintojo specifikacijas. Jeigu specifikacijų nėra, nustatoma žemiausia sėdynės padėtis. |
| --- | --- |

b)

Sėdynės aukštis sureguliuojamas pagal gamintojo specifikacijas. Jeigu specifikacijų nėra, nustatoma žemiausia sėdynės padėtis.

| c) | Sėdynės atlošo polinkio kampas sureguliuojamas atsižvelgiant į gamintojo nurodytą projektinę padėtį. Jeigu specifikacijų nėra, sėdynės atlošą reikėtų pakreipti 25° kampu nuo vertikalės arba nustatyti artimiausią užfiksuojamą padėtį. |
| --- | --- |

c)

Sėdynės atlošo polinkio kampas sureguliuojamas atsižvelgiant į gamintojo nurodytą projektinę padėtį. Jeigu specifikacijų nėra, sėdynės atlošą reikėtų pakreipti 25° kampu nuo vertikalės arba nustatyti artimiausią užfiksuojamą padėtį.

| d) | Nustatoma žemiausia pečių tvirtinimo įtaiso padėtis. |
| --- | --- |

d)

Nustatoma žemiausia pečių tvirtinimo įtaiso padėtis.

| e) | Manekenas pasodinamas ant sėdynės taip, kad dubuo liestų sėdynės atlošą. |
| --- | --- |

e)

Manekenas pasodinamas ant sėdynės taip, kad dubuo liestų sėdynės atlošą.

| f) | Manekeno vidurio liniją kertanti išilginė plokštuma turi būti ant sėdėjimo padėties tariamosios vidurio linijos. |
| --- | --- |

f)

Manekeno vidurio liniją kertanti išilginė plokštuma turi būti ant sėdėjimo padėties tariamosios vidurio linijos.

5 PRIEDĖLIS

Priekinės krypties universalios ir specialios kategorijų paaukštintų vaiko apsaugos sistemų, įtaisomų transporto priemonės sėdėjimo padėtyse arba i dydžio padėtyse, įrengimo nuostatos

1.   BENDROJI INFORMACIJA

1.1.   Šiame priedėlyje išdėstyta bandymų tvarka ir reikalavimai taikomi siekiant nustatyti, ar sėdėjimo padėtys yra tinkamos paaukštintų sėdynių įtaisams ISO/B2 arba ISO/B3 be ISOFIX priedų įrengti. Jeigu transporto priemonės gamintojas nurodė, kad transporto priemonės padėtyje (-yse) bus įtaisomas tam tikras VAĮ, laikoma, kad galima įtaisyti ir mažesnius tokios pačios krypties VAĮ.

1.2.   Bandymai gali būti atliekami transporto priemonėje arba atitinkamoje transporto priemonės dalyje. Atitiktį šiam reikalavimui galima įrodyti fiziniu bandymu, kompiuteriniu modeliavimu arba reprezentatyviais brėžiniais.

2.   BANDYMŲ TVARKA

Transporto priemonės gamintojo nurodytos i dydžio padėtys patikrinamos, siekiant užtikrinti, kad jose galima įtaisyti šio priedėlio 4 punkte nurodytą ISO/B2 bent be ISOFIX tvirtinimo įtaisų.

2.1.   Nustatoma toliausia galinė ir žemiausia sėdynės padėtis.

2.2.   Sėdynės atlošo polinkio kampas sureguliuojamas atsižvelgiant į gamintojo nurodytą projektinę padėtį. Jeigu specifikacijų nėra, sėdynės atlošą reikėtų pakreipti 25° kampu nuo vertikalės arba nustatyti artimiausią užfiksuojamą padėtį.

2.3.   Tikrinant ant galinės sėdynės įtaisytą VAĮ, prieš tą galinę sėdynę esančią transporto priemonės sėdynę galima pastumti išilgai į priekį, bet ne toliau kaip iki vidurinės padėties tarp pačiame gale ir pačiame priekyje esančių jos padėčių. Sėdynės atlošo polinkio kampą taip pat galima reguliuoti, bet negalima nustatyti statesnio kampo už tą, kuris atitinka 15° liemens polinkio kampą. Jeigu galima reguliuoti priekinės sėdynės aukštį, jis sureguliuojamas pagal gamintojo specifikacijas. Jeigu specifikacijų nėra, priekinės sėdynės padėtis nustatoma į vidurinį aukštį arba jam artimiausią padėtį.

2.4.   Jei reikia, galvos atramos gali būti reguliuojamos arba, jei įmanoma, išimamos.

2.5.   Nustatoma transporto priemonės gamintojo nurodyta pečių tvirtinimo įtaiso padėtis.

2.6.   Jei reikia, sėdynės atlošas ir paminkštas užklojami medvilniniu audiniu.

2.7.   ISOFIX tvirtinimo įtaisai iš VAĮ išimami arba visiškai įtraukiami iki galinės sėdynės linijos padėties (atskaitos linija E, 2 arba 3 pav.).

2.8.   Įtaisas (kaip parodyta šio priedėlio 2 arba 3 pav.) dedamas ant transporto priemonės sėdynės. Įtaiso viršus gali liesti transporto priemonės stogą. Įstatant įtaisą sėdynės paminkštą galima suspausti.

2.9.   Sėdynės diržas juosiamas per VAĮ taip, kad jis būtų maždaug tinkamoje padėtyje, tada sagtis užsegama. Užtikrinama, kad nebebūtų likę laisvos juostos. Įtaisą turi laikyti transporto priemonės saugos diržas.

2.10.   Užtikrinama, kad įtaisas būtų padėtas taip, kad jo vidurio linija su ± 25 mm paklaida sutaptų su sėdėjimo padėties tariamąja vidurio linija, o jos vidurio linija turi būti lygiagreti su transporto priemonės vidurio linija. Polinkio kampas α (žr. 1 pav.) yra 0 ± 5°.

2.11.   Įtaiso priekinės dalies vidurys 100 ± 10 N jėga lygiagrečiai su apatiniu paviršiumi pastumiamas atgal, tada nustojama stumti.

2.12.   Jei įmanoma, įtaiso viršutinio paviršiaus vidurys 100 ± 10 N jėga pastumiamas vertikaliai žemyn, tada nustojama stumti.

3.   REIKALAVIMAI

3.1.   Turi būti įmanoma įtaisą pritvirtinti sėdėjimo padėtyje naudojant tritaškio tvirtinimo diržą ir prisegti diržo sagtį.

3.2.   1 paveiksle pavaizduotas polinkio kampas α yra ne didesnis kaip 5°.

3.3.   Įtaiso apatinė dalis turi liestis su sėdynės paminkštu, o įtaiso užpakalinė dalis turi liestis su sėdynės atlošu arba galvos atrama. Nebūtina, kad visas įtaisas liestųsi su sėdyne: dėl transporto priemonės sėdynės kontūrų gali likti tarpų, kaip parodyta rodyklėmis 1 paveiksle. Paaukštintoje sėdynėje įrengtas reguliuojamas atlošas. Bent viena iš 2 arba 3 paveiksle parodytų atlošo padėčių turi derėti su transporto priemonės sėdėjimo padėtimi.

3.4.   Jeigu šie reikalavimai neįvykdomi esant 2.1–2.12 punktuose nurodytiems nustatymams, gali būti nustatyta alternatyvi įprastai naudoti skirta gamintojo nurodyta sėdynės, sėdynės atlošo ir saugos diržų tvirtinimo įtaisų padėtis, o ją nustačius kartojama pirmiau aprašyta įrengimo procedūra ir vėl tikrinama, ar laikomasi reikalavimų. Šios alternatyvios padėtys turi būti aprašytos pagal 17 priedo 1.1 punktą ir 3 priedėlyje nurodytoje išsamioje techninėje informacijoje.

4.   PAAUKŠTINTŲ VAIKO APSAUGOS SISTEMŲ ĮTAISAI:

| a) | ISO/B2: paaukštinta sėdynė, sumažintas plotas – 440 mm (2 pav.) |
| --- | --- |

a)

ISO/B2: paaukštinta sėdynė, sumažintas plotas – 440 mm (2 pav.)

| b) | ISO/B3: paaukštinta sėdynė, visas plotas – 520 mm (3 pav.) |
| --- | --- |

b)

ISO/B3: paaukštinta sėdynė, visas plotas – 520 mm (3 pav.)

Pirmiau nurodyti įtaisai gaminami 7 kg (+/– 1 kg) masės ir turi būti pakankamai patvarūs ir standūs, kad atitiktų veikimo reikalavimus.

1 paveikslas

Padėtis sėdynėje

Polinkio kampas α

Tarpas

Tarpas

Tarpas

Tarpas

Kontūrinės sėdynės

Tarpų tarp įtaiso ir sėdynės paminkšto pavyzdys

Pavyzdys: skersinis pokrypis

Pavyzdys: poslinkis nuo sėdynės vidurio linijos

Poslinkis ≤ 25 mm

Sėdėjimo padėties vidurio linija

Įtaiso vidurio linija

Sėdėjimo padėties vidurio linija

Įtaiso vidurio linija

2 paveikslas

ISO/B2: paaukštintos sėdynės apybrėžos matmenys, sumažintas plotas – 440 mm be ISOFIX arba išėmus jungtis ar jas patalpinus įtaiso viduje (už linijos E, kaip apibrėžta detalėje B)

Image 50

Paaiškinimas

E– atlošo sukimosi atskaitos ašis (90–110°) ir ISOFIX įtraukimo / patalpinimo atskaitos linija.

3 paveikslas

ISO/B3: paaukštintos sėdynės apybrėžos matmenys, visas plotas – 520 mm be ISOFIX arba išėmus jungtis ar jas patalpinus įtaiso viduje (už linijos E, kaip apibrėžta detalėje B)

Image 51

Paaiškinimas

E– atlošo sukimosi atskaitos ašis (90–110°) ir ISOFIX įtraukimo / patalpinimo atskaitos linija.

---

18 PRIEDAS

PRIMINIMO PRISISEGTI SAUGOS DIRŽUS BANDYMAI

1.   Pirmojo lygio įspėjimas bandomas šiomis sąlygomis:

| a) | saugos diržas neprisegtas; |
| --- | --- |

a)

saugos diržas neprisegtas;

| b) | variklis arba varomoji sistema išjungtas arba veikia tuščiąja eiga ir transporto priemonė nejuda nei pirmyn, nei atgal; |
| --- | --- |

b)

variklis arba varomoji sistema išjungtas arba veikia tuščiąja eiga ir transporto priemonė nejuda nei pirmyn, nei atgal;

| c) | nustatyta neutrali pavaros padėtis; |
| --- | --- |

c)

nustatyta neutrali pavaros padėtis;

| d) | uždegimo jungiklis arba pagrindinis transporto priemonės valdymo jungiklis įjungtas; |
| --- | --- |

d)

uždegimo jungiklis arba pagrindinis transporto priemonės valdymo jungiklis įjungtas;

| e) | ant kiekvienos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios sėdynės paminkšto dedama 40 kg apkrova arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant alternatyvius transporto priemonės gamintojo nurodytus metodus, su sąlyga, kad vieno asmens svoris neviršytų 40 kg. Transporto priemonės gamintojo prašymu tą patį galima padaryti ir su galinėmis sėdynėmis.
  Arba (gamintojo nuožiūra):
  ant kiekvienos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios sėdynės paminkšto dedamas 5-o procentilio suaugusios moters dydžio manekenas (1) arba objektas, kaip nustatyta gamintojo, arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant alternatyvius transporto priemonės gamintojo nurodytus ir su technine tarnyba ir tipo patvirtinimo institucija suderintus metodus. Transporto priemonės gamintojo prašymu tą patį galima padaryti ir su galinėmis sėdynėmis. |
| --- | --- |

e)

ant kiekvienos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios sėdynės paminkšto dedama 40 kg apkrova arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant alternatyvius transporto priemonės gamintojo nurodytus metodus, su sąlyga, kad vieno asmens svoris neviršytų 40 kg. Transporto priemonės gamintojo prašymu tą patį galima padaryti ir su galinėmis sėdynėmis.

Arba (gamintojo nuožiūra):

ant kiekvienos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios sėdynės paminkšto dedamas 5-o procentilio suaugusios moters dydžio manekenas (1) arba objektas, kaip nustatyta gamintojo, arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant alternatyvius transporto priemonės gamintojo nurodytus ir su technine tarnyba ir tipo patvirtinimo institucija suderintus metodus. Transporto priemonės gamintojo prašymu tą patį galima padaryti ir su galinėmis sėdynėmis.

| f) | visų susijusių sėdynių priminimo prisisegti saugos diržus įrangos būsena tikrinama esant a–e sąlygoms. |
| --- | --- |

f)

visų susijusių sėdynių priminimo prisisegti saugos diržus įrangos būsena tikrinama esant a–e sąlygoms.

2.   Antrojo lygio įspėjimas bandomas esant atitinkamoms šio priedo 2.1–2.3 punktuose išdėstytoms sąlygoms.

2.1.   Vairuotojo sėdėjimo padėties bandymas

2.1.1.   Vairuotojo sėdynės bandymas, kai saugos diržas neprisegtas prieš pradedant važiuoti

| a) | vairuotojo saugos diržas neprisegtas; |
| --- | --- |

a)

vairuotojo saugos diržas neprisegtas;

| b) | kitų sėdynių (išskyrus vairuotojo) saugos diržai prisegti; |
| --- | --- |

b)

kitų sėdynių (išskyrus vairuotojo) saugos diržai prisegti;

| c) | bandomąja transporto priemone važiuojama gamintojo nuožiūra pasirinkus vieną iš šio priedo 2.1.1.1–2.1.1.3 punktuose nurodytų sąlygų arba bet kurį jų derinį; |
| --- | --- |

c)

bandomąja transporto priemone važiuojama gamintojo nuožiūra pasirinkus vieną iš šio priedo 2.1.1.1–2.1.1.3 punktuose nurodytų sąlygų arba bet kurį jų derinį;

| d) | vairuotojo sėdynės priminimo prisisegti saugos diržus įrangos būsena tikrinama esant a–c sąlygoms. |
| --- | --- |

d)

vairuotojo sėdynės priminimo prisisegti saugos diržus įrangos būsena tikrinama esant a–c sąlygoms.

2.1.1.1.   Stovėjusios bandomosios transporto priemonės greitis padidinamas iki 25 – 0/+ 10 km/h ir važiuojama tuo pačiu greičiu.

2.1.1.2.   Nuo sustojimo bandomąja transporto priemone važiuojama į priekį bent 500 m.

2.1.1.3.   Transporto priemonė bandoma, kai įprastai veikia bent 60 sekundžių.

2.1.2.   Vairuotojo sėdynės bandymas, kai saugos diržas atsegamas arba atsisega važiuojant.

| a) | vairuotojo ir kitų sėdynių saugos diržai prisegti; |
| --- | --- |

a)

vairuotojo ir kitų sėdynių saugos diržai prisegti;

| b) | bandomąja transporto priemone važiuojama gamintojo nuožiūra pasirinkus vieną iš šio priedo 2.1.1.1–2.1.1.3 punktuose nurodytų sąlygų arba bet kurį jų derinį; |
| --- | --- |

b)

bandomąja transporto priemone važiuojama gamintojo nuožiūra pasirinkus vieną iš šio priedo 2.1.1.1–2.1.1.3 punktuose nurodytų sąlygų arba bet kurį jų derinį;

| c) | vairuotojo saugos diržas neprisegtas; |
| --- | --- |

c)

vairuotojo saugos diržas neprisegtas;

2.2.   Sėdėjimo padėčių, esančių toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė, bandymas

2.2.1.   Sėdynių, esančių toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė, bandymas, kai saugos diržas neprisegtas prieš pradedant važiuoti:

| a) | sėdynių, esančių toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė, saugos diržai neprisegti; |
| --- | --- |

a)

sėdynių, esančių toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė, saugos diržai neprisegti;

| b) | sėdynių, esančių kitose eilėse nei vairuotojo sėdynė, saugos diržai prisegti; |
| --- | --- |

b)

sėdynių, esančių kitose eilėse nei vairuotojo sėdynė, saugos diržai prisegti;

| c) | ant toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios (-ių) sėdynės (-ių) dedama 40 kg apkrova arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant transporto priemonės gamintojo nurodytus metodus.
  Arba (gamintojo nuožiūra):
  ant kiekvienos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios sėdynės paminkšto dedamas 5-o procentilio suaugusios moters dydžio manekenas arba objektas, kaip nustatyta gamintojo, arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant alternatyvius transporto priemonės gamintojo nurodytus ir su technine tarnyba ir tipo patvirtinimo institucija suderintus metodus. Transporto priemonės gamintojo prašymu tą patį galima padaryti ir su galinėmis sėdynėmis; |
| --- | --- |

c)

ant toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios (-ių) sėdynės (-ių) dedama 40 kg apkrova arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant transporto priemonės gamintojo nurodytus metodus.

Arba (gamintojo nuožiūra):

ant kiekvienos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios sėdynės paminkšto dedamas 5-o procentilio suaugusios moters dydžio manekenas arba objektas, kaip nustatyta gamintojo, arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant alternatyvius transporto priemonės gamintojo nurodytus ir su technine tarnyba ir tipo patvirtinimo institucija suderintus metodus. Transporto priemonės gamintojo prašymu tą patį galima padaryti ir su galinėmis sėdynėmis;

| d) | bandomąja transporto priemone važiuojama gamintojo nuožiūra pasirinkus vieną iš šio priedo 2.1.1.1–2.1.1.3 punktuose nurodytų sąlygų arba bet kurį jų derinį; |
| --- | --- |

d)

bandomąja transporto priemone važiuojama gamintojo nuožiūra pasirinkus vieną iš šio priedo 2.1.1.1–2.1.1.3 punktuose nurodytų sąlygų arba bet kurį jų derinį;

| e) | visų toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančių sėdynių priminimo prisisegti saugos diržus įrangos būsena tikrinama esant a–d sąlygoms. |
| --- | --- |

e)

visų toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančių sėdynių priminimo prisisegti saugos diržus įrangos būsena tikrinama esant a–d sąlygoms.

2.2.2.   Sėdėjimo padėčių, esančių toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė, bandymas, kai saugos diržas atsegamas arba atsisega važiuojant.

| a) | vairuotojo ir kitų sėdynių saugos diržai užsegti; |
| --- | --- |

a)

vairuotojo ir kitų sėdynių saugos diržai užsegti;

| b) | ant toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios (-ių) sėdynės (-ių) dedama 40 kg apkrova arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant transporto priemonės gamintojo nurodytus metodus.
  Arba (gamintojo nuožiūra):
  ant kiekvienos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios sėdynės paminkšto dedamas 5-o procentilio suaugusios moters dydžio manekenas arba objektas, kaip nustatyta gamintojo, arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant alternatyvius transporto priemonės gamintojo nurodytus ir su technine tarnyba ir tipo patvirtinimo institucija suderintus metodus. Transporto priemonės gamintojo prašymu tą patį galima padaryti ir su galinėmis sėdynėmis; |
| --- | --- |

b)

ant toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios (-ių) sėdynės (-ių) dedama 40 kg apkrova arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant transporto priemonės gamintojo nurodytus metodus.

Arba (gamintojo nuožiūra):

ant kiekvienos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančios sėdynės paminkšto dedamas 5-o procentilio suaugusios moters dydžio manekenas arba objektas, kaip nustatyta gamintojo, arba imituojama būsena, kai transporto priemonėje sėdi asmenys, naudojant alternatyvius transporto priemonės gamintojo nurodytus ir su technine tarnyba ir tipo patvirtinimo institucija suderintus metodus. Transporto priemonės gamintojo prašymu tą patį galima padaryti ir su galinėmis sėdynėmis;

| c) | bandomąja transporto priemone važiuojama gamintojo nuožiūra pasirinkus vieną iš šio priedo 2.1.1.1–2.1.1.3 punktuose nurodytų sąlygų arba bet kurį jų derinį; |
| --- | --- |

c)

bandomąja transporto priemone važiuojama gamintojo nuožiūra pasirinkus vieną iš šio priedo 2.1.1.1–2.1.1.3 punktuose nurodytų sąlygų arba bet kurį jų derinį;

| d) | sėdynių, esančių toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė, saugos diržai neprisegti; |
| --- | --- |

d)

sėdynių, esančių toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė, saugos diržai neprisegti;

| e) | visų toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė sėdynių priminimo prisisegti saugos diržus įrangos būsena tikrinama esant kiekvienai iš a–d sąlygų. |
| --- | --- |

e)

visų toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė sėdynių priminimo prisisegti saugos diržus įrangos būsena tikrinama esant kiekvienai iš a–d sąlygų.

2.3.   Galinių sėdynių bandymas

| a) | bandomajai transporto priemonei stovint visų sėdynių saugos diržai prisegti; |
| --- | --- |

a)

bandomajai transporto priemonei stovint visų sėdynių saugos diržai prisegti;

| b) | bandomoji transporto priemonė užvedama ir veikia įprastai; |
| --- | --- |

b)

bandomoji transporto priemonė užvedama ir veikia įprastai;

| c) | vienos iš galinių sėdynių saugos diržų neprisegtas; |
| --- | --- |

c)

vienos iš galinių sėdynių saugos diržų neprisegtas;

| d) | tikrinama, kaip veikia visų eilių visų sėdynių priminimo prisisegti saugos diržus įranga; |
| --- | --- |

d)

tikrinama, kaip veikia visų eilių visų sėdynių priminimo prisisegti saugos diržus įranga;

| e) | vietoj to, transporto priemonės gamintojo prašymu bet kurios galinės sėdynės bandymui gali būti taikomos 2.2–2.2.2. punktuose aprašytos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančių sėdėjimo padėčių bandymo procedūros. |
| --- | --- |

e)

vietoj to, transporto priemonės gamintojo prašymu bet kurios galinės sėdynės bandymui gali būti taikomos 2.2–2.2.2. punktuose aprašytos toje pačioje eilėje kaip vairuotojo sėdynė esančių sėdėjimo padėčių bandymo procedūros.

3.   Pirmojo lygio įspėjimo bandymas trunka ne trumpiau kaip šios taisyklės 8.4.2.3 punkte numatytą pirmojo lygio įspėjimo laiką. Antrojo lygio įspėjimo bandymas gali būti pradedamas pasibaigus pirmojo lygio įspėjimo bandymui. Tačiau taip pat turi būti užtikrinama, kad antrojo lygio įspėjimas pakeistų pirmojo lygio įspėjimą, jei pastarasis tebeveikia.

---

(1)  
  „Hybrid III“ manekeno, atitinkančio pagrindinius Jungtinių Amerikos Valstijų 5-o procentilio moters matmenis, techninės specifikacijos bei detalieji brėžiniai ir „Hybrid III“ manekeno sureguliavimo prieš šį bandymą aprašai yra patikėti saugoti Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui; paprašius su jais galima susipažinti Europos ekonomikos komisijos sekretoriate adresu Palais des Nations, Ženeva, Šveicarija. Gali būti naudojamas 46,7–51,25 kg svorio ir 139,7–150 cm ūgio moters manekenas.

---

| 2018 4 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 109/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 109/100

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 132. Suvienodintos nuostatos dėl išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisų (ITKP) patvirtinimo sunkiosioms transporto priemonėms, žemės ir miškų ūkio traktoriams ir ne keliais judantiems mechanizmams, turintiems slėginio uždegimo variklį [2018/630]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas, įskaitant:

taisyklės 01 serijos pakeitimus: įsigaliojimo data: 2015 m. sausio 22 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Paskirtis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

4.

| 5. | Žymenys ir etiketės |
| --- | --- |

5.

| 6. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bendrieji reikalavimai |
| --- | --- |

7.

| 8. | Eksploatacinių savybių reikalavimai |
| --- | --- |

8.

| 9. | Patvarumo reikalavimai |
| --- | --- |

9.

| 10. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

10.

| 11. | Variklio bazinio išmetamųjų teršalų lygio pakeitimai |
| --- | --- |

11.

| 12. | Bandomųjų variklių ir ITKP derinio parinkimas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Išmetamųjų teršalų matavimo specifikacijos |
| --- | --- |

13.

| 14. | ITKP, kuriais mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, šeima |
| --- | --- |

14.

| 15. | ITKP, kuriais mažinamas NOx išmetimas, šeima |
| --- | --- |

15.

x

| 16. | ITKP, kuriais mažinamas NOx ir kietųjų dalelių išmetimas, šeima |
| --- | --- |

16.

x

| 17. | Degalai ir savitosios degalų sąnaudos |
| --- | --- |

17.

| 18. | Eksploatacinės savybės ir pavojus saugai |
| --- | --- |

18.

| 19. | Triukšmo skleidimas |
| --- | --- |

19.

| 20. | ITKP įrengimas |
| --- | --- |

20.

| 21. | ITKP patvirtinimo pakeitimas ir išplėtimas |
| --- | --- |

21.

| 22. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

22.

| 23. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

23.

| 24. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

24.

| 25. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

25.

| 26. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

26.

PRIEDAI

| 1. | Informacinis dokumentas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pranešimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pranešimo apie išmetamųjų teršalų kontrolės prietaiso (ITKP) tipą pagal Taisyklę Nr. 132 papildymas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Išmetamųjų teršalų kontrolės (ITK) sistemos tipo patvirtinimo ženklo išdėstymas |
| --- | --- |

4.

| 5. | ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas (I arba II klasės ITKP), bandymas |
| --- | --- |

5.

| 6. | ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas (III klasės ITKP), bandymas |
| --- | --- |

6.

x

| 7. | ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas (IV klasės ITKP), bandymai |
| --- | --- |

7.

x

| 8. | Bandymų sekos |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ribinių verčių atitikties lentelės |
| --- | --- |

9.

| 10. | ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas arba NOx ir kietųjų dalelių išmetimas ir kuriam yra reikalingas reagentas, NOx kontrolės diagnostikos sistemai keliami reikalavimai |
| --- | --- |

10.

x

x

x

| 11. | Įrengimo ir naudojimo instrukcijos |
| --- | --- |

11.

| 12. | Specialieji ITKP patvirtinimo pagal išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, nustatytas Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais, reikalavimai |
| --- | --- |

12.

1.   PASKIRTIS

Šioje taisyklėje nustatomas suderintas išmetamųjų teršalų kontrolės (ITK) sistemų, skirtų kietosioms dalelėms, azoto oksidams (NOx) arba ir kietosioms dalelėms, ir NOx, klasifikavimo, įvertinimo ir patvirtinimo ir slėginio uždegimo variklių, naudojamų 2 punkte nurodytoje taikymo srityje, išmetamųjų teršalų lygių nustatymo metodas.

x

x

Šioje taisyklėje nustatoma skirtingoms reikmėms, kurioms būdingi atitinkami aplinkosauginio veiksmingumo lygiai, skirtų ITKP patvirtinimo ir šių lygių nustatymo per tipo patvirtinimo procesą sistema.

2.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisams (ITKP), numatytiems įrengti:

| 2.1. | M2, M3 ir N kategorijų transporto priemonėse (1) ir jų slėginio uždegimo varikliuose, išskyrus transporto priemones, patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 83; |
| --- | --- |

2.1.

M2, M3 ir N kategorijų transporto priemonėse (1) ir jų slėginio uždegimo varikliuose, išskyrus transporto priemones, patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 83;

2

3

1

| 2.2. | slėginio uždegimo varikliuose, kurių naudingoji galia didesnė kaip 18 kW, bet ne didesnė kaip 560 kW, įrengtuose ne keliais judančiuose mechanizmuose (1), važiuojančiuose kintamu greičiu; |
| --- | --- |

2.2.

slėginio uždegimo varikliuose, kurių naudingoji galia didesnė kaip 18 kW, bet ne didesnė kaip 560 kW, įrengtuose ne keliais judančiuose mechanizmuose (1), važiuojančiuose kintamu greičiu;

1

| 2.3. | slėginio uždegimo varikliuose, kurių naudingoji galia didesnė kaip 18 kW, bet ne didesnė kaip 560 kW, įrengtuose ne keliais judančiuose mechanizmuose (1), važiuojančiuose nekintamu greičiu; |
| --- | --- |

2.3.

slėginio uždegimo varikliuose, kurių naudingoji galia didesnė kaip 18 kW, bet ne didesnė kaip 560 kW, įrengtuose ne keliais judančiuose mechanizmuose (1), važiuojančiuose nekintamu greičiu;

1

| 2.4. | slėginio uždegimo varikliuose, kurių naudingoji galia didesnė kaip 18 kW, bet ne didesnė kaip 560 kW, įrengtuose T kategorijos transporto priemonėse (1). |
| --- | --- |

2.4.

slėginio uždegimo varikliuose, kurių naudingoji galia didesnė kaip 18 kW, bet ne didesnė kaip 560 kW, įrengtuose T kategorijos transporto priemonėse (1).

1

3.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

3.1.   aktyvusis regeneravimas– bet kokia papildoma priemonė regeneravimui periodiškai arba nuolat regeneruojančioje ITKP pradėti;

aktyvusis regeneravimas

3.2.   koregavimo koeficientai– adityvieji didinamieji ir mažinamieji koregavimo koeficientai arba multiplikaciniai koeficientai, į kuriuos turi būti atsižvelgiama taikant periodinį regeneravimą;

koregavimo koeficientai

3.3.   taikymo sritis– varikliai, kuriems gali būti naudojamas pagal šią taisyklę patvirtintas išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP);

taikymo sritis

3.4.   I klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)– išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas, skirtas tik kietųjų dalelių išmetimui kontroliuoti ir nedidinantis tiesioginio NO2 išmetimo;

I klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)

2

3.5.   IIA arba IIB klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)– išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas, skirtas tik kietųjų dalelių išmetimui kontroliuoti ir tiesioginio NO2 išmetimo per išmetimo vamzdį nedidinantis daugiau kaip 8.4.2 punkte nustatytu procentiniu dydžiu, palyginti su variklio baziniu išmetamo NO2 lygiu;

IIA arba IIB klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)

2

2

3.6.   III klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)– išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas, skirtas tik NOx išmetimui kontroliuoti;

III klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)

x

3.7.   IV klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)– išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas, skirtas ir kietųjų dalelių, ir NOx išmetimui kontroliuoti;

IV klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)

x

3.8.   nuolatinis regeneravimas– papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos regeneravimo procesas, kuris šiai sistemai taikomas nuolat arba bent kartą per taikomą bandymų ciklą;

nuolatinis regeneravimas

3.9.   DeNOx sistema– papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema, skirta azoto oksidų (NOx) išmetimui mažinti (pvz., aktyvieji ir pasyvieji mažo NOx kiekio katalizatoriai, NOx sugertuvai ir selektyviosios katalizinės redukcijos (SKR) sistemos);

DeNOx

x

x

x

3.10.   išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema– sistema, kuria užtikrinamas variklyje ir (arba) ITK sistemoje įrengtų išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisų veikimo stebėjimas pagal šios taisyklės 18 punkto reikalavimus;

išmetamųjų teršalų kontrolės stebėsenos sistema

3.11.   variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis– kurio nors konkretaus variklio arba variklio sistemos išmetamųjų teršalų lygis nenaudojant jokio išmetamųjų teršalų kontrolės prietaiso. Variklių be papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos bazinis išmetamųjų teršalų lygis lygus variklio neapdorotų išmetamųjų teršalų kiekiui. Variklių su papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistema bazinis išmetamųjų teršalų kiekis lygus per išmetimo vamzdį už papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos išmetamų teršalų kiekiui;

variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis

3.12.   variklių šeima– gamintojo sudaryta variklio sistemų, kurioms dėl atitinkamai Taisyklės Nr. 49 7 punkte arba Taisyklės Nr. 96 7 punkte apibrėžtos konstrukcijos yra būdingos panašios išmetamųjų teršalų charakteristikos, šeima; visi šeimai priskiriami varikliai turi atitikti taikomas išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes;

variklių šeima

3.13.   variklio sistema– variklis, išmetamųjų teršalų kontrolės sistema ir ryšio sąsaja (aparatinė įranga ir pranešimai) tarp variklio sistemos elektroninio valdymo bloko ir bet kokios galios pavaros arba transporto priemonės valdymo įtaiso;

variklio sistema

3.14.   ESC– bandymų ciklas, sudarytas iš 13 nuostoviosios būsenos režimų, taikytinų pagal Taisyklės Nr. 49 atitinkamos serijos pakeitimus;

ESC

3.15.   ETC– bandymų ciklas, sudarytas iš 1 800 sekundinės sekos pereinamųjų režimų, nustatytų Taisyklės Nr. 49 atitinkamos serijos pakeitimais ir taikytinų pagal tuos pakeitimus;

ETC

3.16.   dujiniai teršalai– anglies monoksidas, angliavandeniliai (darant prielaidą, kad dyzelinui taikoma CH1,85 norma), azoto oksidai (NOx, išreiškiami kaip NO2 ekvivalentas) ir azoto dioksidas (NO2);

dujiniai teršalai

1,85

x

2

2

3.17.   įkrovos būsena– kietųjų dalelių, kuriuo nors metu sukauptų kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemoje (pvz., filtre), įkrova, išreikšta didžiausiosios kietųjų dalelių įkrovos, konkrečiomis važiavimo sąlygomis galinčios susikaupti sistemoje, nepradėjus taikyti išorinių regeneravimo priemonių, procentine dalimi;

įkrovos būsena

3.18.   gamintojas– asmuo arba įstaiga, atsakingi tipo patvirtinimo institucijai už visus tipo patvirtinimo klausimus ir galintys įrodyti, kad turi visas reikiamas savybes ir būtinas priemones, kad galėtų įvertinti kokybę ir užtikrinti gamybos atitiktį. Šis asmuo arba įstaiga nebūtinai turi tiesiogiai dalyvauti visuose transporto priemonės, sistemos, sudedamosios dalies ar atskiro techninio mazgo, kurių tipo tvirtinimo procedūra yra atliekama, gamybos etapuose;

gamintojas

3.19.   montuotojas– asmuo arba įstaiga, atsakingi už tinkamą ir saugų patvirtinto ITKP įrengimą;

montuotojas

3.20.   NOx kontrolės diagnostikos (NKD) sistema– ITK sistema, gebanti:

NOx

| a) | nustatyti NOx kontrolės sistemos triktį; |
| --- | --- |

a)

nustatyti NOx kontrolės sistemos triktį;

x

| b) | identifikuoti galimas NOx kontrolės sistemos triktis pagal kompiuterio atmintyje saugomą informaciją ir (arba) perduoti šią informaciją per išorės sąsają; |
| --- | --- |

b)

identifikuoti galimas NOx kontrolės sistemos triktis pagal kompiuterio atmintyje saugomą informaciją ir (arba) perduoti šią informaciją per išorės sąsają;

x

3.21.   ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas,– ITKP, kuris, atsižvelgiant į jo išmetamos NOx masės mažinimo veiksmingumą, gali būti patvirtintas kaip priskirtinas tam tikrai klasei, kaip nustatyta šioje taisyklėje;

ITKP, kuriuo mažinamas NOx

x

3.22.   ITKP, kuriais mažinamas NOx išmetimas, šeima– NOx išmetimo mažinimo sistemos, kurios veikimo pagal šios taisyklės 15 punktą požiūriu yra techniškai vienodos;

ITKP, kuriais mažinamas NOx

x

3.23.   NRSC– bandymų ciklas, sudarytas iš nuostoviosios būsenos režimų, nustatytų Taisyklės Nr. 96 atitinkamos serijos pakeitimais ir taikytinų pagal tuos pakeitimus;

NRSC

3.24.   ETC– bandymų ciklas, sudarytas iš 1 173 sekundinės sekos pereinamųjų režimų, nustatytų Taisyklės Nr. 96 atitinkamos serijos pakeitimais ir taikytinų pagal tuos pakeitimus;

ETC

3.25.   vidinė operatoriaus įspėjimo sistema– įtaisas, nustatantis, kad ITKP veikia netinkamai arba buvo pašalintas;

vidinė operatoriaus įspėjimo sistema

3.26.   pirminis variklis– iš variklių šeimos išrinktas variklis, kurio išmetamųjų teršalų charakteristikos yra būdingos tai variklių šeimai;

pirminis variklis

3.27.   kietosios dalelės– bet kokios medžiagos, surinktos nurodytoje filtruojančioje medžiagoje, masė, kaip nustatyta Taisyklių Nr. 49 arba Nr. 96 atitinkamos serijos pakeitimais;

kietosios dalelės

3.28.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas,– ITKP, kuris, atsižvelgiant į jo išmetamos kietųjų dalelių masės arba kiekio mažinimo veiksmingumą, gali būti patvirtintas kaip priskirtinas tam tikrai klasei, kaip nustatyta šioje taisyklėje. Regeneravimo sistema ir strategija yra ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, dalis;

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas,

3.29.   ITKP, kuriais mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, šeima– kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos, kurios veikimo pagal šios taisyklės 14 punktą požiūriu yra techniškai vienodos;

ITKP, kuriais mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, šeima

3.30.   periodinis regeneravimas– išmetamųjų teršalų kontrolės prietaiso regeneravimo procesas, atliekamas periodiškai, paprastai ne rečiau kaip kas 100 valandų variklio įprasto naudojimo. Per regeneravimo ciklus išmetamųjų teršalų kiekio normos gali būti viršytos;

periodinis regeneravimas

3.31.   kietųjų dalelių kiekis– kietųjų dalelių skaičius, kaip nustatyta Taisyklės Nr. 49 atitinkamos serijos pakeitimais;

kietųjų dalelių kiekis

3.32.   reagentas– bet kokia medžiaga, laikoma transporto priemonėje įrengtoje talpykloje ir, gavus išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos užklausą, (prireikus) tiekiama papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemai;

reagentas

3.33.   mažinimo veiksmingumas– išmetamųjų teršalų kiekio už ITK sistemos (EREC) ir variklio bazinio išmetamųjų teršalų lygio (EBase) santykis, abu minėtus rodiklius matuojant šioje taisyklėje nustatyta tvarka ir apskaičiuojant pagal šios taisyklės 8.3.4 punktą;

mažinimo veiksmingumas

REC

Base

3.34.   mažinimo lygis– mažinimo veiksmingumas procentais, užtikrintinas naudojant išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą (ITKP), kad jį būtų galima patvirtinti kaip atitinkantį mažinimo lygį, nustatytą šios taisyklės 8.3 punkte;

mažinimo lygis

3.35.   išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)– bet kokia kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistema, NOx išmetimo mažinimo sistema arba šių dviejų sistemų derinys, naudojamas kaip papildoma įranga. Išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisui priskiriami visi jo veikimui būtini jutikliai ir programinė įranga. Sistemos, kuriomis tik modifikuojamos esamos variklio sistemų kontrolės priemonės, nelaikomos ITKP;

išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas (ITKP)

x

3.36.   skaitytuvas– išorinė bandymo įranga, naudojama ryšiui su NKD sistema per išorės sąsają palaikyti;

skaitytuvas

3.36.1.   paprastas skaitytuvas– viešai prieinamas skaitytuvas, kuriuo galima nuskaityti pranešimus apie gedimus;

paprastas skaitytuvas

3.36.2.   firminis skaitytuvas– skaitytuvas, kurį naudoja tik ITKP gamintojas ir jo įgaliotieji prekybos atstovai ir kuriuo galima nuskaityti pranešimus apie gedimus bei, įsijungus operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemai, leisti užvesti variklį;

firminis skaitytuvas

3.37.   WHSC– bandymų ciklas, sudarytas iš 13 nuostoviosios būsenos režimų, nustatytų Taisyklės Nr. 49 atitinkamos serijos pakeitimais ir taikytinų pagal tuos pakeitimus;

WHSC

3.38.   WHTC– bandymų ciklas, sudarytas iš 1 800 sekundinės sekos pereinamųjų režimų, nustatytų Taisyklės Nr. 49 atitinkamos serijos pakeitimais ir taikytinų pagal tuos pakeitimus.

WHTC

4.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

4.1.   ITKP tipo patvirtinimo paraišką teikia gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

4.2.   Prie kiekvieno ITKP pridedama tokia informacija:

| a) | gamintojo pavadinimas arba prekių ženklas; |
| --- | --- |

a)

gamintojo pavadinimas arba prekių ženklas;

| b) | ITKP markė ir dalies identifikavimo numeris, nurodyti informaciniame dokumente, parengtame pagal 1 priede nustatytą pavyzdį; |
| --- | --- |

b)

ITKP markė ir dalies identifikavimo numeris, nurodyti informaciniame dokumente, parengtame pagal 1 priede nustatytą pavyzdį;

| c) | taikymo sritis (kaip nustatyta šios taisyklės 10 punkte), kuriai yra patvirtintas ITKP, nurodant jo gamybos metus ir, jei taikytina, pateikiant žymenį, iš kurio būtų matyti, ar ITKP yra tinkamas įrengti transporto priemonėje, kurioje yra įrengta vidinė diagnostikos (angl. on-board diagnostic – OBD) sistema; |
| --- | --- |

c)

taikymo sritis (kaip nustatyta šios taisyklės 10 punkte), kuriai yra patvirtintas ITKP, nurodant jo gamybos metus ir, jei taikytina, pateikiant žymenį, iš kurio būtų matyti, ar ITKP yra tinkamas įrengti transporto priemonėje, kurioje yra įrengta vidinė diagnostikos (angl. on-board diagnostic – OBD) sistema;

on-board diagnostic

| d) | ITKP įrengimo vadovas; |
| --- | --- |

d)

ITKP įrengimo vadovas;

| e) | galutiniam naudotojui skirtas naudojimo vadovas su techninės priežiūros instrukcijomis. |
| --- | --- |

e)

galutiniam naudotojui skirtas naudojimo vadovas su techninės priežiūros instrukcijomis.

4.3.   Pareiškėjas pateikia pagal šios taisyklės 1 priedą parengtą informacinį dokumentą. Pareiškėjas taip pat pateikia ITKP pavyzdį (-džius), kuris bus bandomas ir techninės tarnybos saugomas ne trumpiau kaip penkerius metus nuo tipo patvirtinimo datos.

5.   ŽYMENYS IR ETIKETĖS

5.1.   Visi ITKP paženklinami šios taisyklės 1 priede nurodyto ITKP gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu ir dalies identifikavimo numeriu, nurodytu informaciniame dokumente, parengtame pagal šios taisyklės 1 priede nurodytą pavyzdį.

5.2.   Visi ITKP paženklinami etikete, kurioje turi būti pavaizduotas patvirtinimo ženklas ir nurodyta klasė, kaip nustatyta 4 priede. Ši etiketė visam laikui pritvirtinama prie ITKP ir, įrengus ITKP, turi būti aiškiai įskaitoma.

5.2.1.   Siekdamas užtikrinti šios etiketės matomumą įrengtoje sistemoje, gamintojas gali pateikti papildomą etiketę, kurią pritvirtintų ITKP montuotojas. Šioje etiketėje turi būti aiškiai įskaitomas žodis „dublikatas“.

5.2.2.   Etiketės turi būti patvarios visą prietaiso naudingo tarnavimo laiką. Etiketės turi būti aiškiai įskaitomos, jose parašytų raidžių ir skaitmenų turi būti neįmanoma nutrinti. Be to, etiketės tvirtinamos taip, kad jų pritvirtinimo priemonė būtų patvari visą prietaiso naudingo tarnavimo laiką ir kad etikečių nebūtų įmanoma pašalinti jų nesuardant arba nesudarkant.

5.3.   Patvirtinimo ženklą sudaro:

| a) | apskritimas, kuriame įrašyta E raidė, o po jos – skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2); |
| --- | --- |

a)

apskritimas, kuriame įrašyta E raidė, o po jos – skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2);

2

| b) | apskritimo dešinėje įrašytas šios taisyklės numeris, toliau – R raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris, kaip nustatyta šios taisyklės 4 priede. Patvirtinimo numeris yra nurodytas šiam tipui skirtoje pranešimo formoje (žr. šios taisyklės 6.2 punktą ir šios taisyklės 2 priedą), prieš jį pateikiant du skaitmenis, rodančius paskutinę šios taisyklės pakeitimų seriją; |
| --- | --- |

b)

apskritimo dešinėje įrašytas šios taisyklės numeris, toliau – R raidė, brūkšnys ir patvirtinimo numeris, kaip nustatyta šios taisyklės 4 priede. Patvirtinimo numeris yra nurodytas šiam tipui skirtoje pranešimo formoje (žr. šios taisyklės 6.2 punktą ir šios taisyklės 2 priedą), prieš jį pateikiant du skaitmenis, rodančius paskutinę šios taisyklės pakeitimų seriją;

| c) | ITKP klasė. |
| --- | --- |

c)

ITKP klasė.

5.4.   Patvirtinimo bandymams skirti ITKP pavyzdžiai aiškiai paženklinami nurodant bent pareiškėjo pavadinimą ir paraiškos numerį.

6.   PATVIRTINIMAS

6.1.   Jei ITKP atitinka šios taisyklės reikalavimus, suteikiamas tipo patvirtinimas.

6.2.   Kiekvienam patvirtintam ITKP suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys (šiuo atveju 01, atitinkantys šios serijos pakeitimus) rodo pakeitimų seriją, į kurią įtraukti patys naujausi patvirtinimo suteikimo metu galiojantys pagrindiniai taisyklės techniniai pakeitimai. Tas pats patvirtinimo numeris negali būti suteikiamas kitam ITKP.

6.3.   Apie ITKP patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą arba apie patvirtinimo išplėtimą pagal šią taisyklę pranešama šią taisyklę taikančioms Susitarimo šalims, naudojant šios taisyklės 2 priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

7.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

7.1.   Pagal šią taisyklę patvirtintas ITKP projektuojamas, konstruojamas ir montuojamas taip, kad naudojamas ITKP visą įprastą jo naudojimo įprastomis naudojimo sąlygomis laikotarpį atitiktų šioje taisyklėje nustatytas taisykles.

7.2.   Pagal šią taisyklę patvirtintas ITKP turi būti patvarus. Tai reiškia, kad jis turi būti projektuojamas, konstruojamas ir montuojamas taip, kad būtų užtikrintas pakankamas atsparumas tokiems reiškiniams kaip korozija, oksidacija, vibracija ir mechaninis įtempis, galintiems daryti poveikį prietaisui įprastomis jo naudojimo sąlygomis. Konkretūs patvarumo reikalavimai nustatyti šios taisyklės 9 punkte.

7.3.   ITKP gamintojas pateikia įrengimo dokumentus, kuriais užtikrinama, kad transporto priemonėje arba mechanizme įrengtas ITKP kartu su reikiamomis mechanizmo dalimis veiks pagal šios taisyklės 7, 8 ir 9 punktų reikalavimus. Tarp šių dokumentų turi būti išsamūs techniniai ITKP (programinės, aparatinės ir ryšių įrangos) reikalavimai ir nuostatos, kurių turi būti laikomasi norint mechanizme tinkamai įrengti ITKP.

7.4.   Įtaisai, kuriuos naudojant panaikinamas arba sumažinamas ITKP veiksmingumas, neleidžiami.

7.5.   Pagal šią taisyklę patvirtintame ITKP įrengiama vidinė operatoriaus įspėjimo sistema, informuojanti vairuotoją apie gedimą, turintį įtakos ITKP veiksmingumui.

7.5.1.   Išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, įrengiamas stebėsenos įtaisas, nustatantis netinkamą ITKP veikimą arba jo pašalinimą ir operatoriui perduodantis garsinį ir (arba) vaizdinį signalą. Jei ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, naudojamas reagentas, stebėsenos įtaisas prireikus gali nutraukti kokio nors reagento arba priedo tiekimą. Pavyzdžiui, įspėjimo sistema gali būti grindžiama nuolatiniu variklio išmetamųjų dujų priešslėgio matavimu.

7.5.2.   Specialieji reikalavimai, keliami ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas, nustatyti šios taisyklės 7.7 punkte ir 10 priede.

x

7.5.2.1.   ITKP NOx kontrolės strategija turi veikti visomis susitariančiųjų šalių teritorijose būdingomis aplinkos sąlygomis, pirmiausia – žemos aplinkos temperatūros sąlygomis.

x

7.5.3.   ITKP, kuriuo mažinamas ir kietųjų dalelių, ir NOx išmetimas (IV klasės ITKP), turi atitikti šios taisyklės 7.5.1, 7.5.2 ir 7.5.2.1 punktų nuostatas.

x

7.5.4.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, arba ITKP, kuriuo mažinamas ir kietųjų dalelių, ir NOx išmetimas, filtras projektuojamas ir konstruojamas taip, kad jį būtų galima įrengti tik viena kryptimi. Turi būti fiziškai neįmanoma tyčia arba netyčia apsukti filtrą.

x

7.6.   Specialieji reikalavimai, keliami ITKP, kuriam reikalingas reagentas arba priedas

7.6.1.   Kiekviena atskira talpykla, kuri yra įrengta transporto priemonėje arba mechanizme, turi būti sukonstruota taip, kad iš jos būtų galima paimti skysčio ėminį. Ėminių ėmimo vieta turi būti lengvai pasiekiama nenaudojant specialių įrankių arba įtaisų.

7.6.2.   Vairuotojas arba mechanizmo operatorius specialiais mechaniniais arba elektroniniais indikatoriais informuojamas apie reagento arba priedo lygį transporto priemonės arba mechanizmo talpykloje, kaip nurodyta šios taisyklės 10 priede. Reagento lygio indikatorius ir įspėjamasis indikatorius įrengiami šalia degalų lygio indikatoriaus.

7.6.3.   ITKP gamintojas šios taisyklės 1 priede privalo nurodyti to reagento charakteristikas, įskaitant reagento tipą, informaciją apie reagento koncentraciją tirpale, darbinės temperatūros sąlygas ir nuorodą į tarptautinius sudėties ir kokybės standartus.

7.6.4.   Suteikiant tipo patvirtinimą, tipo patvirtinimo institucijai pateikiama išsami raštiška informacija apie visas operatoriaus įspėjimo sistemos, nustatytos šios taisyklės 10 priedo 4 punkte, ir operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos, nustatytos šios taisyklės 10 priedo 5 punkte, funkcines veikimo charakteristikas.

7.6.5.   Reagento apsauga nuo užšalimo

7.6.5.1.   Leidžiama naudoti šildomą arba nešildomą reagento talpyklą ir dozavimo sistemą. Šildoma sistema turi atitikti šios taisyklės 7.6.5.2.2 punkto reikalavimus. Nešildoma sistema turi atitikti šios taisyklės 10 priedo 6 punkto reikalavimus. Jeigu naudojama nešildoma reagento talpykla ir dozavimo sistema, tai nurodoma transporto priemonės vairuotojui arba mechanizmo operatoriui skirtose raštiškose instrukcijose.

7.6.5.2.   Reagento talpykla ir dozavimo sistema

7.6.5.2.1.   Reagentui užšalus, reagentas parengiamas naudoti ne vėliau kaip per 70 minučių nuo transporto priemonės arba mechanizmo užvedimo, esant 266 K (– 7 °C) aplinkos temperatūrai.

7.6.5.2.2.   Šildomos sistemos projektavimo kriterijai

7.6.5.2.2.1.   Reagento talpykla ir dozavimo sistema stabilizuojamos 255 K (– 18 °C) temperatūroje trumpesnįjį iš šių laikotarpių: 72 valandas arba tol, kol reagentas sukietėja.

7.6.5.2.2.2.   Po to, kai baigiamas kondicionavimas 7.6.5.2.2.1 punkte nustatytomis sąlygomis, transporto priemonė, mechanizmas ir (arba) variklis turi būti užvedami ir turi veikti 266 K (– 7 °C) arba žemesnės aplinkos temperatūros sąlygomis: 10–20 minučių tuščiąja eiga, po to dar iki 50 minučių, taikant ne didesnę kaip 40 % vardinę apkrovą.

7.6.5.2.2.3.   Baigiant 7.6.5.2.2.2 punkte nustatytą bandymo procedūrą, reagento dozavimo sistema turi veikti visu pajėgumu.

7.6.5.2.3.   Projektavimo kriterijai gali būti vertinami vėsioje bandymo kameroje, naudojant visą transporto priemonę arba mechanizmą ar tas dalis, kurios atitinka transporto priemonėje arba mechanizme sumontuoti skirtas dalis, arba atsižvelgiant į eksploatacinių bandymų rezultatus.

7.7.   Reikalavimai dėl NOx kontrolės priemonių, keliami ITKP, kuriems reikalingas reagentas

x

7.7.1.   ITKP gamintojas, naudodamas 1 priede nustatytus dokumentus, pateikia informaciją, kurioje išsamiai apibūdinamos NOx kontrolės priemonių funkcinės veikimo charakteristikos.

x

7.7.2.   ITKP sumontuojama NOx kontrolės diagnostikos (NKD) sistema, gebanti nustatyti NOx kontrolės sistemos triktis. NKD projektuojama, konstruojama ir montuojama taip, kad visą įprastą ITKP naudojimo įprastomis sąlygomis laikotarpį atitiktų šios taisyklės 7 punkto reikalavimus.

x

x

7.7.2.1.   NKD sistema turi veikti:

| a) | 266–308 K (– 7–35 °C) aplinkos temperatūroje; |
| --- | --- |

a)

266–308 K (– 7–35 °C) aplinkos temperatūroje;

| b) | bet kokiame mažesniame kaip 1 600 m aukštyje; |
| --- | --- |

b)

bet kokiame mažesniame kaip 1 600 m aukštyje;

| c) | variklio aušalo temperatūrai esant didesnei kaip 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

variklio aušalo temperatūrai esant didesnei kaip 343 K (70 °C).

Šis punktas netaikomas stebint reagento lygį talpykloje: stebima visomis sąlygomis, kuriomis techniškai įmanoma atlikti matavimus (pvz., visomis sąlygomis, kai skystas reagentas yra neužšalęs).

7.7.3.   NKD sistema turi atitikti 10 priedo reikalavimus.

7.8.   Techninės priežiūros reikalavimai

7.8.1.   ITKP gamintojas pateikia visiems transporto priemonių vairuotojams ir mechanizmų operatoriams perduotinas raštiškas instrukcijas, kuriose aprašoma ITK sistema ir nurodoma, kaip tinkamai ją naudoti.

Šiose instrukcijose nurodoma, kad operatoriaus įspėjimo sistema vairuotojui arba operatoriui praneš apie problemą, jeigu ITK sistema ims netinkamai veikti, ir kad įsijungusi operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema galiausiai nebeleis pakartotinai užvesti transporto priemonės arba mechanizmo, jei nebus paisoma šio įspėjimo.

7.8.2.   Instrukcijose nurodomi reikalavimai, kaip tinkamai naudoti ir prižiūrėti ITKP, kad išmetamas teršalų kiekis liktų nepakitęs, įskaitant nurodymus, kaip tinkamai naudoti suvartojamuosius reagentus.

7.8.3.   Instrukcijos turi būti aiškios, parašytos ne techniniu stiliumi, ta pačia kalba, kokia parašytas transporto priemonės arba mechanizmo naudotojo vadovas.

7.8.4.   Instrukcijose nurodoma, ar vairuotojas arba operatorius turi papildyti suvartojamųjų reagentų prieš įprastą techninę priežiūrą arba po jos. Instrukcijose taip pat nurodoma reikiama reagento kokybė. Jose aprašoma, kaip vairuotojas arba operatorius turėtų papildyti reagento talpyklą. Be to, pateikiama informacija apie galimas reagento sąnaudas ir kaip dažnai reikėtų papildyti reagento.

7.8.5.   Instrukcijose nurodoma, jog tam, kad transporto priemonė arba mechanizmas atitiktų tos transporto priemonės arba mechanizmo ITKP patvirtinimo suteikimo reikalavimus, labai svarbu naudoti reikiamą reagentą, atitinkantį tinkamas specifikacijas, ir papildyti tokio reagento.

7.8.6.   Instrukcijose nurodoma, kad transporto priemonės arba mechanizmo naudojimas be reagento, reikalingo išmetamųjų teršalų kiekiui sumažinti, gali būti laikomas nusikalstama veika.

7.8.7.   Instrukcijose paaiškinama, kaip veikia operatoriaus įspėjimo ir raginimo imtis priemonių sistemos. Be to, išaiškinami įspėjimo sistemos nepaisymo ir nepapildymo reagentu arba problemos nesprendimo padariniai eksploatacinėms savybėms ir trikčių registravimui.

7.9.   Patvirtinimas suteikiamas, jei įvykdomos tolesniuose punktuose nustatytos sąlygos.

7.9.1.   Gamintojas pateikia raštiškas techninės priežiūros instrukcijas, kurias montuotojas turi perduoti vairuotojui arba operatoriui.

7.9.2.   Gamintojas pateikia ITKP įrengimo dokumentus.

7.9.3.   Gamintojas pateikia instrukcijas dėl operatoriaus įspėjimo sistemos, raginimo imtis priemonių sistemos ir reagento apsaugos nuo užšalimo (jei taikytina), kurias montuotojas atitinkamai turi perduoti dirbtuvėms, vairuotojui arba operatoriui.

7.9.4.   Gamintojas montuotojui pateikia raštišką informaciją apie įprastas veikimo sąlygas (temperatūros intervalą, aplinkos sąlygas ir t. t.), kuriomis ITKP tinkamai veikia, kuri turi būti perduota vairuotojui arba operatoriui

8.   EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ REIKALAVIMAI

8.1.   Pagal šią taisyklę patvirtintas ITKP turi atitikti visus šiuos kriterijus:

| a) | išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, nurodytas 8.2 punkte; |
| --- | --- |

a)

išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, nurodytas 8.2 punkte;

| b) | mažinimo lygius, nurodytus 8.3 punkte; |
| --- | --- |

b)

mažinimo lygius, nurodytus 8.3 punkte;

| c) | išmetamo NO2 kiekio reikalavimus, nurodytus 8.4 punkte; |
| --- | --- |

c)

išmetamo NO2 kiekio reikalavimus, nurodytus 8.4 punkte;

2

| d) | išmetamo antrinių teršalų kiekio reikalavimus, nurodytus 8.6 punkte. |
| --- | --- |

d)

išmetamo antrinių teršalų kiekio reikalavimus, nurodytus 8.6 punkte.

8.2.   Ribinės vertės

Variklio sistema, kurioje įrengtas ITKP, turi neviršyti griežtesnės išmetamųjų teršalų kontrolės etapu taikomų išmetamųjų teršalų kiekio ribinių verčių, susijusiems teršalams (priklausomai nuo ITKP klasės – NOx arba kietosioms dalelėms, arba abiem šiems teršalams) atitinkamai nustatytų Taisyklėje Nr. 49 arba Taisyklėje Nr. 96 ir matuojamų pagal bandymo procedūrą (-as), susijusią (-ias) su užtikrintinomis ribinėmis vertėmis. Variklio sistema, kurioje įrengtas ITKP, turi atitikti bent tas išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, kurios buvo taikomos tuo etapu, dėl kurio pagal kiekvieną iš kitų su tuo etapu susijusių kontroliuojamų teršalų buvo patvirtintas bazinis variklis.

x

8.2.1.   Kiekvienos klasės ITKP keliami reikalavimai, susiję su ribinių verčių, taikomu kitu griežtesnės išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, laikymusi, nurodyti šios taisyklės 9 priede pateiktose lentelėse.

8.2.2.   Jei variklio tipas nėra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 49 arba Taisyklės Nr. 96 reikalavimus, išmetamas kiekvieno reguliuojamojo teršalo (CO, angliavandenilių, NOx ir kietųjų dalelių) kiekis neįrengus ITKP turi neviršyti ribinių verčių, taikytų išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, kurį pakeitė išmetamųjų teršalų kontrolės etapas, pagal kurio reikalavimus norima gauti ITKP patvirtinimą.

x

8.3.   Mažinimo lygiai ir mažinimo veiksmingumas

8.3.1.   ITK sistemos užtikrinamas mažinimo lygis apibūdinamas jos užtikrinamu mažinimo veiksmingumu, kaip nurodyta 1 lentelėje:

1 lentelė

1 lentelė

Mažinimo lygiai

Mažinimo lygiai

| | Mažiausiasis mažinimo veiksmingumas (proc.) |
| --- | --- |
| Kietųjų dalelių masė | NOX |
| 01 mažinimo lygis | 90 | 60 |

Mažiausiasis mažinimo veiksmingumas (proc.)

Kietųjų dalelių masė

NOX

X

01 mažinimo lygis

90

60

8.3.2.   Mažinimo veiksmingumas nustatomas palyginant išmetamųjų teršalų kiekius, išmatuotus išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisui, kuris bus naudojamas sunkiųjų transporto priemonių varikliuose, taikant svertinį WHTC, arba išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisui, kuris bus naudojamas ne keliais judančių mechanizmų, žemės ir miškų ūkio traktorių varikliuose, taikant svertinį NRTC. Mažinimo veiksmingumas apskaičiuojamas pagal šios taisyklės 8.3.4 punktą.

8.3.3.   Pagal šią taisyklę NOx išmetimo mažinimo veiksmingumas taikomas sistemoms, kurios yra skirtos NOx kiekiui mažinti, o kietųjų dalelių išmetimo mažinimo lygis – sistemoms, skirtoms kietųjų dalelių išmetimui mažinti. IV klasės ITKP užtikrinami NOx ir kietųjų dalelių kiekio mažinimo lygiai turi atitikti šios taisyklės 1 lentelėje nurodytus lygius.

x

x

x

8.3.4.   Mažinimo veiksmingumas apskaičiuojamas remiantis išmatuotu atitinkamo teršalo kiekiu už ITKP (EREC) ir variklio sistemos išmestu to teršalo kiekiu, išmatuotu prieš įrengiant ITKP (EBase), abu kiekius matuojant šioje taisyklėje nustatyta tvarka:

REC

Base

mažinimo veiksmingumas (proc.) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.4.   Išmetamo NO2 kiekio reikalavimai

2

8.4.1.   Naudojant I klasės ITKP, išmetamas NO2 kiekis turi nepadidėti tiek, kad viršytų bazinį išmetamo NO2 lygį, išmatuotą pagal šios taisyklės 5 priedą.

2

2

8.4.2.   Naudojant IIA klasės ITKP, NO2 kiekio padidėjimas turi būti ne daugiau kaip 20 procentinių punktų didesnis už lygį, užregistruotą neįrengus ITKP (bazinis lygis). Pavyzdžiui, jei bazinis NO2 lygis yra 10 % NOx, didžiausiasis leidžiamas ITKP išmetamas NO2 kiekis yra 30 % NOx, išmatuoto pagal šios taisyklės 5 priedą. Naudojant IIB klasės ITKP, NO2 kiekio padidėjimas turi būti ne didesnis kaip 30 procentinių punktų.

2

2

x

2

x

2

8.4.3.   Naudojant III klasės ITKP, išmetamas NO2 kiekis, išmatuotas pagal šios taisyklės 6 priedą ir išreikštas g/kWh, turi nepadidėti.

2

8.4.4.   Naudojant IV klasės ITKP, išmetamas NO2 kiekis, išmatuotas pagal šios taisyklės 7 priedą ir išreikštas g/kWh, turi nepadidėti.

2

8.5.   Išmetamo kietųjų dalelių kiekio reikalavimai

8.5.1.   Naudojant I, IIA arba IIB ir IV klasės ITKP, patvirtintus pagal kietųjų dalelių kiekio mažinimo 01 lygį, kietųjų dalelių kiekio mažinimo lygis turi būti ne mažesnis kaip 97 %, palyginti su 12 punkte nustatyto bandomojo variklio baziniu išmetamųjų teršalų lygiu, matuojant pagal šioje taisyklėje nustatytą procedūrą (-as).

8.5.2.   Ėminiai gali būti imami tiesiai iš neapdorotų išmetamųjų dujų, prieš jas atskiedžiant. Paskui kietųjų dalelių skiediklių (PND1 ir PND2, naudojamų kietųjų dalelių tiekimo sistemoje, kaip nustatyta Taisyklėje Nr. 49) skiedimo santykiai pritaikomi prie kietųjų dalelių matuoklio (angl. particle number counter – PNC) matavimo intervalo.

particle number counter

8.5.3.   Kietųjų dalelių kiekio mažinimo veiksmingumas nustatomas kaip vieneto ir pratekėjimo, t. y. išmetamųjų kietųjų dalelių kiekio už ITK sistemos ir variklio sistemos išmetamo kietųjų dalelių kiekio prieš įrengiant ITKP santykio, skirtumas. Kietųjų dalelių kiekio mažinimo veiksmingumas nurodomas procentais. Kietųjų dalelių kiekio mažinimo veiksmingumas nustatomas atitinkamam bandymų ciklui, kaip nustatyta 8.3.2 punkte.

mažinimo veiksmingumas (proc.) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.5.4.   Jei kietųjų dalelių kiekio mažinimo veiksmingumui matuoti vienu metu naudojamos dvi kietųjų dalelių kiekio matavimo sistemos, jų matavimo rezultatai, tuo pat metu gauti matuojant toje pačioje ėminių ėmimo vietoje, neturi skirtis daugiau kaip 5 %

8.6.   Išmetamo antrinių teršalų kiekio reikalavimai

8.6.1.   ITK sistemos gamintojas pateikia patvirtinamuosius dokumentus, įrodančius, kad išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise naudojamos medžiagos ir procesai nekelia papildomo pavojaus sveikatai ir aplinkai.

8.6.2.   Vidutinis III ir IV klasių ITKP išmetamas amoniako kiekis, išmatuotas Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 4 priedo 7 priedėlyje nustatyta tvarka, turi neviršyti 25 ppm.

8.6.3.   Naudojant ITKP, išmetamas antrinių teršalų kiekis neturi padidėti iki žinomos pavojingos sveikatai koncentracijos.

8.6.4.   Suteikti patvirtinimą prašantis asmuo pateikia ITKP eksploatacinių savybių, susijusių su išmetamu antrinių teršalų kiekiu, vertinimą. Šiame vertinime, atsižvelgiant į ITKP veikimo principą, jo projektą, konstravimo metodą ir naudojamas medžiagas, išnagrinėjami visi antriniai teršalai, kurie gali būti išmetami iš ITKP.

8.6.4.1.   Vertinant pirmiausia išnagrinėjami šie dalykai:

| a) | jei išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise yra vario arba jo junginių – dioksinų susidarymo galimybė; |
| --- | --- |

a)

jei išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise yra vario arba jo junginių – dioksinų susidarymo galimybė;

| b) | jei išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise naudojamas degaluose esantis katalizatorius – poveikis antrinių išmetamųjų teršalų susidarymui:






  i) | kai tokio katalizatoriaus nėra ir |
| --- | --- | --- |

b)

jei išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise naudojamas degaluose esantis katalizatorius – poveikis antrinių išmetamųjų teršalų susidarymui:

i)

kai tokio katalizatoriaus nėra ir

| ii) | kai jo koncentracija iki dviejų kartų viršija rekomenduojamą arba numatytą koncentraciją. |
| --- | --- |

ii)

kai jo koncentracija iki dviejų kartų viršija rekomenduojamą arba numatytą koncentraciją.

8.6.4.2.   Vertinime nurodomas kiekvienos nagrinėjamos antrinių išmetamųjų teršalų rūšies pavadinimas.

8.6.4.3.   Vertinimas gali būti grindžiamas patikima inžinerine analize ir ekspertiniu vertinimu, bandymų arba modeliavimo rezultatais, panašių sistemų arba technologijų analizės arba bandymų rezultatais arba kokiu nors šių elementų deriniu.

8.6.4.4.   Pagal šią taisyklę, jei susidariusi antrinių išmetamųjų teršalų koncentracija nedaug viršija koncentraciją, kuri susidaro naudojant originaliąją variklio sistemų įrangą, ji laikoma nepavojinga sveikatai.

8.6.5.   Jei, remiantis ITKP eksploatacinių savybių, susijusių su išmetamu antrinių teršalų kiekiu, vertinimu, galima pagrįstai tikėtis, kad 8.6.3 punkto reikalavimai nebus įvykdyti, norint gauti patvirtinimą, pareiškėjui gali reikėti atlikti antrinių teršalų išmetimo bandymus.

9.   PATVARUMO REIKALAVIMAI

9.1.   Pareiškėjas pareiškia, kad ITK sistema, naudojama ir prižiūrima pagal gamintojo instrukcijas, atitiks taikomas nuostatas tokį įprastai naudojamo prietaiso naudingo tarnavimo laiką:

| a) | naudojant M2, M3 ir N kategorijų transporto priemonėse: naudojimo laiką, kuriuo bus nuvažiuotas 200 000 km atstumas, arba 6 metų naudojimo laiką (taikomas trumpesnysis laikotarpis); |
| --- | --- |

a)

naudojant M2, M3 ir N kategorijų transporto priemonėse: naudojimo laiką, kuriuo bus nuvažiuotas 200 000 km atstumas, arba 6 metų naudojimo laiką (taikomas trumpesnysis laikotarpis);

2

3

| b) | naudojant visoms kitoms reikmėms: 4 000 veikimo valandų arba 6 metų naudojimo laiką (taikomas trumpesnysis laikotarpis). |
| --- | --- |

b)

naudojant visoms kitoms reikmėms: 4 000 veikimo valandų arba 6 metų naudojimo laiką (taikomas trumpesnysis laikotarpis).

9.2.   Pareiškėjas atlieka variklio ir ITKP derinio 1 000 valandų patvarumo bandymą. Tai turi būti eksploatacinis bandymas įprastomis transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo sąlygomis, pareiškėjo suderintomis su tipo patvirtinimo institucija, arba bandymas naudojant variklio bandymo stendą. Jei bandymas atliekamas naudojant variklio bandymo stendą, sendinimo ciklas, apkrova ir sūkių dažnis turi atitikti sąlygas, kurios būtų kuo panašesnės į šias: 10 % veikimo tuščiąja eiga, 10 % veikimo pereinamuoju režimu, 75 % veikimo esant dideliam sūkių dažniui ir didelei apkrovai ir 5 % veikimo esant mažam sūkių dažniui ir vidutinei apkrovai.

Patvarumo bandymui gali būti naudojamas ne tas pats variklis, kuris naudojamas ITKP užtikrinamam mažinimo veiksmingumui nustatyti, tačiau variklis turi atitikti deklaruotą tam tikro ITKP naudojimo sritį.

9.3.   Bandymą sudaro:

| a) | 1 000 valandų ITKP eksploatavimo tarpsnis, registruojant visus svarbius atitinkamo variklio veikimo duomenis, įskaitant degalų, tepamosios alyvos ir, jei taikytina, atitinkamo reagento arba priedo, kurio reikia išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisui, rūšį ir sąnaudas, ir nenutrūkstamai kas sekundę registruojant išmetamųjų dujų temperatūrą prieš ITKP ir slėgio nuostolį išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise. Jei atliekamas eksploatacinis bandymas, techninė tarnyba užplombuoja ITKP, o ITKP gamintojas arba transporto priemonės ar mechanizmo, kurio patvarumo bandymas atliekamas, operatorius registruoja duomenis; |
| --- | --- |

a)

1 000 valandų ITKP eksploatavimo tarpsnis, registruojant visus svarbius atitinkamo variklio veikimo duomenis, įskaitant degalų, tepamosios alyvos ir, jei taikytina, atitinkamo reagento arba priedo, kurio reikia išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisui, rūšį ir sąnaudas, ir nenutrūkstamai kas sekundę registruojant išmetamųjų dujų temperatūrą prieš ITKP ir slėgio nuostolį išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise. Jei atliekamas eksploatacinis bandymas, techninė tarnyba užplombuoja ITKP, o ITKP gamintojas arba transporto priemonės ar mechanizmo, kurio patvarumo bandymas atliekamas, operatorius registruoja duomenis;

| b) | jei ITKP veikia naudodamas priedus arba reagentą, pradedant eksploatacinį bandymą, po 500 valandų veikimo ir po 1 000 valandų veikimo papildomai atliekama dozavimo normos tikslumo patikra. |
| --- | --- |

b)

jei ITKP veikia naudodamas priedus arba reagentą, pradedant eksploatacinį bandymą, po 500 valandų veikimo ir po 1 000 valandų veikimo papildomai atliekama dozavimo normos tikslumo patikra.

9.4.   Baigus patvarumo bandymą, patvarumui įrodyti naudojama ITK sistema bet kokiam tolesniam vertinamajam bandymui naudojama su pirminiu bandomuoju varikliu.

Jei pirminis bandomasis variklis nebetinkamas naudoti, gavus tipo patvirtinimo institucijos išankstinį sutikimą, gali būti naudojamas kitas tokio pat tipo variklis.

9.5.   Pasibaigus nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsniui, pagal 9.4 punktą bandoma ITK sistema turi atitikti 8 punkto reikalavimus.

10.   TAIKYMO SRITIS

10.1.   Taikymo sritimi apibūdinama variklių arba variklio sistemų, kuriose gali būti naudojama ITKP šeima, sritis. Pareiškėjas tipo patvirtinimo institucijai pateikia išsamią informaciją apie taikymo sritį, kaip nustatyta šios taisyklės 3 priede.

10.2.   Taikymo sritis apima tik tą variklių šeimą, kuriai priklauso 12 priede nustatytas bandomasis variklis.

10.3.   Taikymo sritis gali būti išplečiama įtraukiant:

| a) | kitus to paties variklių gamintojo gaminamus variklius; |
| --- | --- |

a)

kitus to paties variklių gamintojo gaminamus variklius;

| b) | kitų variklių gamintojų gaminamus variklius. |
| --- | --- |

b)

kitų variklių gamintojų gaminamus variklius.

Jei pareiškėjas gali įrodyti, kad toliau nurodytos svarbios susijusių variklių savybės yra tokios pat kaip ir bandomojo variklio:

| a) | atskiro cilindro tūris nuo bandomojo variklio cilindro tūrio skiriasi ne daugiau kaip 20 %; |
| --- | --- |

a)

atskiro cilindro tūris nuo bandomojo variklio cilindro tūrio skiriasi ne daugiau kaip 20 %;

| b) | oro tiekimo būdas (turbokompresorinis variklis ar variklis be pripūtimo); |
| --- | --- |

b)

oro tiekimo būdas (turbokompresorinis variklis ar variklis be pripūtimo);

| c) | naudojama ar nenaudojama išmetamųjų dujų recirkuliacija (angl. EGR); |
| --- | --- |

c)

naudojama ar nenaudojama išmetamųjų dujų recirkuliacija (angl. EGR);

| d) | ar variklis yra nekintamo, ar kintamo sūkių dažnio; (3) |
| --- | --- |

d)

ar variklis yra nekintamo, ar kintamo sūkių dažnio; (3)

3

| e) | variklio bazinio išmetamųjų teršalų lygio kontrolės etapas; |
| --- | --- |

e)

variklio bazinio išmetamųjų teršalų lygio kontrolės etapas;

| f) | įrengta ar neįrengta papildomo apdorojimo sistema. |
| --- | --- |

f)

įrengta ar neįrengta papildomo apdorojimo sistema.

10.4.   Taikymo sritis negali būti išplečiama įtraukiant variklius, kurių bazinio išmetamųjų teršalų lygio kontrolės etapo reikalavimai yra mažesni už bandomajam varikliui taikomo bazinio išmetamųjų teršalų lygio kontrolės etapo reikalavimus.

10.5.   Jei pareiškėjas gali įrodyti, kad ITKP, bandomas M2, M3 ir N kategorijų transporto priemonėse ir jų slėginio uždegimo varikliuose, taip pat yra skirtas tokiu pat konstrukciniu principu naudoti slėginio uždegimo varikliuose, skirtuose naudoti ne keliais judančiuose mechanizmuose arba T kategorijos transporto priemonėse, o toliau 12 punkte nustatytas bandomasis variklis yra tipinis tokioms reikmėms naudojamas variklis ir atitinka toliau 14, 15 arba 16 punkte (atsižvelgiant į tai, kuris taikytinas) nustatytus priskyrimo šeimai kriterijus, taikymo sritis gali būti išplečiama įtraukiant slėginio uždegimo variklius, skirtus naudoti ne keliais judančiuose mechanizmuose ir T kategorijos transporto priemonėse.

2

3

ITKP, kuris yra patvirtintas kaip naudotinas ne keliais judančių mechanizmų arba T kategorijos transporto priemonių slėginio uždegimo varikliuose, taikymo sritis negali būti išplečiama, įtraukiant jo naudojimą keliuose šiame punkte aprašytu būdu.

11.   VARIKLIO BAZINIO IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ LYGIO PAKEITIMAI

11.1.   Bet kokie variklio veikimo parametrų pakeitimai, galintys turėti įtakos variklio baziniam išmetamųjų teršalų lygiui, turi neviršyti pirminio variklio gamintojo nustatytų ribinių verčių (pvz., didžiausiojo leidžiamo išmetamųjų dujų priešslėgio arba nustatytų išorinių įtaisų poveikio elektros ir duomenų tvarkymo sistemoms ribinių verčių).

11.2.   Jei tinkamam variklio arba išmetamųjų dujų papildomo apdorojimo sistemų veikimui kartu su ITKP yra būtinos papildomos priemonės, susijusios su teršalų išmetimui įtakos turinčiomis sudedamosiomis dalimis arba sistemos sudedamosiomis dalimis, pvz., išmetamųjų dujų recirkuliacijos (EGR) kontrolės pakeitimai, pareiškėjas pateikia išsamų projekto pakeitimo aprašymą ir paaiškinimą, kaip dėl šio pakeitimo pasikeis išmetamųjų teršalų kontrolės strategijos veikimas ir veiksmingumas. Savo teiginiams pagrįsti pareiškėjas pateikia papildomų bandymų duomenis, inžinerinį pagrindimą ir analizę arba bet kokią kitą informaciją, kuri, tipo patvirtinimo institucijos nuomone, yra svarbi pakeistojo ir pirminio projekto skirtumams apibūdinti.

11.3.   Pirminio variklio gamintojo išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos pakeitimų daryti negalima, išskyrus:

| a) | pakeitimus, kuriuos leidžiama padaryti raštišku pirminio variklio gamintojo leidimu, arba, |
| --- | --- |

a)

pakeitimus, kuriuos leidžiama padaryti raštišku pirminio variklio gamintojo leidimu, arba,

| b) | jei tai I, IIA arba IIB klasės ITKP, esamo dyzelino oksidacijos katalizatoriaus pakeitimą kitu, jei:






  i) | laikomasi 8.4 punkto reikalavimų ir |
| --- | --- | --- |

b)

jei tai I, IIA arba IIB klasės ITKP, esamo dyzelino oksidacijos katalizatoriaus pakeitimą kitu, jei:

i)

laikomasi 8.4 punkto reikalavimų ir

| ii) | variklio sistema, kurioje įrengtas ITKP, atitinka bent tas ribines vertes, kurios buvo taikomos tuo etapu, dėl kurio pagal kiekvieną iš kitų su tuo etapu susijusių kontroliuojamų teršalų buvo patvirtintas bazinis variklis, |
| --- | --- |

ii)

variklio sistema, kurioje įrengtas ITKP, atitinka bent tas ribines vertes, kurios buvo taikomos tuo etapu, dėl kurio pagal kiekvieną iš kitų su tuo etapu susijusių kontroliuojamų teršalų buvo patvirtintas bazinis variklis,

| c) | temperatūros ir (arba) slėgio matavimo jutiklių įrengimą angoje į ITK sistemą, kuria mažinamas NOx, su dozavimo įtaisu. |
| --- | --- |

c)

temperatūros ir (arba) slėgio matavimo jutiklių įrengimą angoje į ITK sistemą, kuria mažinamas NOx, su dozavimo įtaisu.

x

11.4.   Pakeitimai už originaliosios papildomo apdorojimo sistemos gali būti daromi, jei įvykdomi šios taisyklės 11.1. punkto reikalavimai.

11.5.   Dėl ITKP neturėtų pablogėti pirminės variklio sistemos vidinės diagnostikos (OBD) sistemos ir NOx kontrolės sistemos veiksmingumas.

x

12.   BANDOMŲJŲ VARIKLIŲ IR ITKP DERINIO PARINKIMAS

12.1.   Bandomieji varikliai turi priklausyti variklių šeimai, priskiriamai numatomai ITKP taikymo sričiai. Turi būti matuojamas bandomojo variklio išmetamas teršalų kiekis, jis turi atitikti taikomo bazinio išmetamųjų teršalų lygio kontrolės etapo ribines vertes.

12.2.   Pasirinktai taikymo sričiai parenkamas bandomojo variklio ir ITKP derinys turi atitikti šiuos kriterijus:

| a) | variklio vardinė galia turi būti nuo 100 iki 60 % didžiausiosios tam tikrai šeimai priklausančio pirminio variklio galios, vertinant Taisyklėje Nr. 49 arba Taisyklėje Nr. 96 nustatyta tvarka (atsižvelgiant į tai, kuri taikoma); |
| --- | --- |

a)

variklio vardinė galia turi būti nuo 100 iki 60 % didžiausiosios tam tikrai šeimai priklausančio pirminio variklio galios, vertinant Taisyklėje Nr. 49 arba Taisyklėje Nr. 96 nustatyta tvarka (atsižvelgiant į tai, kuri taikoma);

| b) | su pasirinktu bandomuoju varikliu naudojamo ITKP tūrinis greitis (angl. space velocity) turi būti didžiausias tos ITKP šeimos taikymo srityje; |
| --- | --- |

b)

su pasirinktu bandomuoju varikliu naudojamo ITKP tūrinis greitis (angl. space velocity) turi būti didžiausias tos ITKP šeimos taikymo srityje;

space velocity

| c) | išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise esančių aktyviųjų katalizinių medžiagų, kurias gamintojas nurodė dėl tos ITKP šeimos, koncentracija pagal tūrį turi būti mažiausia. |
| --- | --- |

c)

išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise esančių aktyviųjų katalizinių medžiagų, kurias gamintojas nurodė dėl tos ITKP šeimos, koncentracija pagal tūrį turi būti mažiausia.

Jei šio punkto b ir c papunkčių reikalavimai tarpusavyje nesuderinami, pirmenybė teikiama b papunkčio reikalavimams.

12.3.   Jei ITKP yra skirtas naudoti varikliuose, kurių tipas patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 96, bandymai turi būti atliekami naudojant po vieną kiekvienos galios kategorijos, kuriai yra numatytas ITKP, bandomąjį variklį.

12.4.   Pasirinktas bandomasis variklis – tiek kaip serijinės gamybos produktas, tiek su įrengtu ITKP – turi atitikti visas teršalų išmetimo ribines vertes, susijusias su etapu arba standartu, kurio atžvilgiu pirmiausia buvo patvirtintas jo tipas. Jei transporto priemonėje arba mechanizme yra įrengta vidinė diagnostikos sistema, įrengus išmetamųjų teršalų kontrolės sistemą, ji neturi daryti poveikio tos vidinės diagnostikos sistemos atliekamai stebėsenos funkcijai. Įrengus ITKP, neturi pasikeisti elektroninio variklio valdymo bloko charakteristikos (pvz., susijusios su įpurškimo laiko reguliavimu, oro masės srauto matavimu arba išmetamųjų dujų kiekio mažinimo strategijomis). Neleidžiama daryti jokių bandomojo variklio pakeitimų, dėl kurio pasikeistų pradinės taršos savybės (pvz., būtų pakeistas įpurškimo laiko reguliavimas).

13.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ MATAVIMO SPECIFIKACIJOS

13.1.   Variklio arba variklio sistemos su įrengtu ITKP, kuris yra pateiktas bandymams, išmetami dujiniai ir kietieji komponentai matuojami metodais, aprašytais taikomuose Taisyklės Nr. 49 ir Taisyklės Nr. 96 prieduose.

13.2.   Jei NO2 kiekiui nustatyti pagal šios taisyklės 8.4 punktą naudojamas šildomas chemiliuminescencinis detektorius (CLD), siekiant vienu metu nustatyti NOx ir NO kiekį, naudojamos dvi lygiagrečiai įrengtos matavimo kameros. Du lygiagrečiai įrengti CLD gali būti naudojami, jei jie abu atitinka Taisyklės Nr. 49 arba Taisyklės Nr. 96 (atsižvelgiant į tai, kuri taikoma) reikalavimus, o rodomos absoliučiosios keitiklio veiksmingumo vertės nesiskiria daugiau kaip 3 %

2

x

14.   ITKP, KURIAIS MAŽINAMAS KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, ŠEIMA

14.1.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, patvirtinimas taip pat galios panašių vardinių parametrų, bet kitokios konfigūracijos arba kitoms reikmėms naudojamai sistemai, jei ji nuo bandomosios sistemos nesiskiria šių savybių atžvilgiu:

| a) | aktyviojo komponento laikymo būdas (pvz., adhezinis arba mechaninis tvirtinimas) ir veikimo būdas; |
| --- | --- |

a)

aktyviojo komponento laikymo būdas (pvz., adhezinis arba mechaninis tvirtinimas) ir veikimo būdas;

| b) | aktyviojo komponento veikimo principas (pvz., ar medžiaga yra metalinė, ar keraminė; ar taikomas užtvarinis filtravimas, ar aerodinaminis atskyrimas); |
| --- | --- |

b)

aktyviojo komponento veikimo principas (pvz., ar medžiaga yra metalinė, ar keraminė; ar taikomas užtvarinis filtravimas, ar aerodinaminis atskyrimas);

| c) | filtro ar kitos aktyviosios medžiagos struktūra ir charakteristikos (pvz., ar jie sudaryti iš lakštų, ar iš plokštelių, ar jie supinti, ar susukti, koks yra korių, medžiagos arba neaustinio pluošto tankis, filtro užtvarinės medžiagos akytumas ir akučių skersmuo, kišenių, mentelių arba rutuliukų skaičius aerodinaminiuose skirtuvuose, svarbiausių komponentų paviršiaus šiurkštumas, vielų, rutuliukų arba skaidulų skersmenys); |
| --- | --- |

c)

filtro ar kitos aktyviosios medžiagos struktūra ir charakteristikos (pvz., ar jie sudaryti iš lakštų, ar iš plokštelių, ar jie supinti, ar susukti, koks yra korių, medžiagos arba neaustinio pluošto tankis, filtro užtvarinės medžiagos akytumas ir akučių skersmuo, kišenių, mentelių arba rutuliukų skaičius aerodinaminiuose skirtuvuose, svarbiausių komponentų paviršiaus šiurkštumas, vielų, rutuliukų arba skaidulų skersmenys);

| d) | mažiausioji kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos, įskaitant prieš srautą įrengtus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3); |
| --- | --- |

d)

mažiausioji kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos, įskaitant prieš srautą įrengtus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3);

3

| e) | didžiausioji kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos, įskaitant prieš srautą įrengtus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3); |
| --- | --- |

e)

didžiausioji kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos, įskaitant prieš srautą įrengtus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3);

3

| f) | dėžutės arba pakuotės konstrukcijos charakteristikos (pvz., aktyviųjų komponentų nešiklio saugojimas arba sulaikymas); |
| --- | --- |

f)

dėžutės arba pakuotės konstrukcijos charakteristikos (pvz., aktyviųjų komponentų nešiklio saugojimas arba sulaikymas);

| g) | kiekvieno aktyviojo komponento tūris (pvz., ištirpusios organinės anglies, filtro substrato); jis nuo bandomojo prietaiso tūrio gali skirtis ne daugiau kaip 40 %; |
| --- | --- |

g)

kiekvieno aktyviojo komponento tūris (pvz., ištirpusios organinės anglies, filtro substrato); jis nuo bandomojo prietaiso tūrio gali skirtis ne daugiau kaip 40 %;

| h) | regeneravimo būdas (periodinis ar nuolatinis regeneravimas); |
| --- | --- |

h)

regeneravimo būdas (periodinis ar nuolatinis regeneravimas);

| i) | regeneravimo principas (pvz., katalizinis, terminis ar elektroterminis regeneravimas) ir regeneravimo strategija (pvz., pasyvus, aktyvus, priverstinis regeneravimas); |
| --- | --- |

i)

regeneravimo principas (pvz., katalizinis, terminis ar elektroterminis regeneravimas) ir regeneravimo strategija (pvz., pasyvus, aktyvus, priverstinis regeneravimas);

| j) | priedų arba reagentų (jei naudojami) įdėjimo būdas ir kontrolės strategija; |
| --- | --- |

j)

priedų arba reagentų (jei naudojami) įdėjimo būdas ir kontrolės strategija;

| k) | priedo arba reagento (jei naudojami) tipas; |
| --- | --- |

k)

priedo arba reagento (jei naudojami) tipas;

| l) | įrengimo sąlygos (atstumas tarp turbokompresoriaus (turbinos) išleidžiamosios angos ir ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, įleidžiamosios angos gali būti didesnis ne daugiau kaip 0,5 m); |
| --- | --- |

l)

įrengimo sąlygos (atstumas tarp turbokompresoriaus (turbinos) išleidžiamosios angos ir ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, įleidžiamosios angos gali būti didesnis ne daugiau kaip 0,5 m);

| m) | aktyviosios katalizinės medžiagos tipas; |
| --- | --- |

m)

aktyviosios katalizinės medžiagos tipas;

| n) | ar prieš ITKP yra įrengtas oksidacijos katalizatorius; |
| --- | --- |

n)

ar prieš ITKP yra įrengtas oksidacijos katalizatorius;

| o) | jei bandomasis prietaisas buvo bandomas kartu naudojant kitus taršos kontrolės įtaisus:






  i) | ar su nagrinėjamu ITKP susiję įtaisai išdėstyti taip pat ir |
| --- | --- | --- |

o)

jei bandomasis prietaisas buvo bandomas kartu naudojant kitus taršos kontrolės įtaisus:

i)

ar su nagrinėjamu ITKP susiję įtaisai išdėstyti taip pat ir

| ii) | ar kiti taršos kontrolės įtaisai yra panašios konstrukcijos ir panašaus veikimo principo kaip ir tie, kurie naudojami atliekant bandymą. |
| --- | --- |

ii)

ar kiti taršos kontrolės įtaisai yra panašios konstrukcijos ir panašaus veikimo principo kaip ir tie, kurie naudojami atliekant bandymą.

14.2.   Jei ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, bandomas naudojant variklio bandymo stendą, jis turi būti įrengiamas taip, kad turbokompresoriaus (turbinos) išleidžiamoji anga arba, jei turbokompresorius nėra įrengtas, išleidimo kolektoriaus išleidžiamosios angos plokštuma būtų ne mažesniu kaip 2 m atstumu nuo ITKP įleidžiamosios angos. Jei pareiškėjas gali įrodyti, kad visais numatomais ITKP naudojimo atvejais tas atstumas bus mažesnis už šiame punkte nustatytą mažiausiąjį atstumą, bandymo kameroje naudojamo vamzdžio ilgis gali būti atitinkamai sumažinamas. Izoliavimas arba panašios išmetamųjų dujų temperatūros palaikymo priemonės gali būti taikomos tik tokiu atveju, jei jos taip pat bus taikomos vėliau ITKP įrengus transporto priemonėje arba mechanizme.

15.   ITKP, KURIAIS MAŽINAMAS NOx IŠMETIMAS, ŠEIMA

x

15.1.   ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas, patvirtinimas taip pat galios panašių vardinių parametrų, bet kitokios konfigūracijos arba kitoms reikmėms naudojamai sistemai (kurioje taikoma tokia pat NOx išmetimo mažinimo technologija), jei ji nuo bandomosios sistemos nesiskiria šių savybių atžvilgiu:

x

x

| a) | svarbiausieji prietaiso aktyviųjų komponentų matmenys (pvz., vožtuvų arba vamzdelių dydis arba katalizinio komponento tūris, taip pat reagento maišymo įtaiso, jei jis yra, matmenys) turi būti tokie pat kaip ir bandomojo prietaiso arba nuo bandomojo prietaiso matmenų skirtis ne daugiau nei pagrįstai būtų galima laikyti nereikšmingu dydžiu, remiantis atitinkamais bandymais ar patikima inžinerine analize. Aktyvusis tūris, pvz., katalizinio komponento, nuo bandomojo prietaiso aktyviojo tūrio turi skirtis ne daugiau kaip 40 %; |
| --- | --- |

a)

svarbiausieji prietaiso aktyviųjų komponentų matmenys (pvz., vožtuvų arba vamzdelių dydis arba katalizinio komponento tūris, taip pat reagento maišymo įtaiso, jei jis yra, matmenys) turi būti tokie pat kaip ir bandomojo prietaiso arba nuo bandomojo prietaiso matmenų skirtis ne daugiau nei pagrįstai būtų galima laikyti nereikšmingu dydžiu, remiantis atitinkamais bandymais ar patikima inžinerine analize. Aktyvusis tūris, pvz., katalizinio komponento, nuo bandomojo prietaiso aktyviojo tūrio turi skirtis ne daugiau kaip 40 %;

| b) | taikomas temperatūros kontrolės metodas (pvz., katalizinis, terminis ar elektroterminis šildymas); |
| --- | --- |

b)

taikomas temperatūros kontrolės metodas (pvz., katalizinis, terminis ar elektroterminis šildymas);

| c) | jei bandomasis prietaisas buvo bandomas kartu naudojant kitus taršos kontrolės įtaisus:






  i) | ar su nagrinėjamu ITKP susiję įtaisai išdėstyti taip pat ir |
| --- | --- | --- |

c)

jei bandomasis prietaisas buvo bandomas kartu naudojant kitus taršos kontrolės įtaisus:

i)

ar su nagrinėjamu ITKP susiję įtaisai išdėstyti taip pat ir

| ii) | ar kiti taršos kontrolės įtaisai yra panašios konstrukcijos ir panašaus veikimo principo kaip ir tie, kurie naudojami atliekant bandymą; |
| --- | --- |

ii)

ar kiti taršos kontrolės įtaisai yra panašios konstrukcijos ir panašaus veikimo principo kaip ir tie, kurie naudojami atliekant bandymą;

| d) | katalizatoriaus substrato medžiaga ir substrato mechaninė konstrukcija (pvz., ar tai dengtas vientisas blokas, ar presuotas vientisas blokas, lakštai ar plokštelės), substrate suformuotų išmetamųjų dujų kanalų forma, skerspjūvio plotas ir tankis; |
| --- | --- |

d)

katalizatoriaus substrato medžiaga ir substrato mechaninė konstrukcija (pvz., ar tai dengtas vientisas blokas, ar presuotas vientisas blokas, lakštai ar plokštelės), substrate suformuotų išmetamųjų dujų kanalų forma, skerspjūvio plotas ir tankis;

| e) | ar aktyvioji katalizinė medžiaga, danga, įkrova ir katalizatoriaus paskirstymas ant substrato yra tokie pat kaip ir sistemoje, kurios tipas yra patvirtintas, neviršijant pagrįstų gamybos paklaidų; |
| --- | --- |

e)

ar aktyvioji katalizinė medžiaga, danga, įkrova ir katalizatoriaus paskirstymas ant substrato yra tokie pat kaip ir sistemoje, kurios tipas yra patvirtintas, neviršijant pagrįstų gamybos paklaidų;

| f) | priedo arba reagento (jei naudojami) tipas; |
| --- | --- |

f)

priedo arba reagento (jei naudojami) tipas;

| g) | taikoma kontrolės strategija, įskaitant tos strategijos įgyvendinimo ypatumus, pvz., delsos laikotarpius, reagentų dozavimo normas, jutiklių išdėstymą ir charakteristikas, su vožtuvais susijusias laiko konstantas ir srauto charakteristikas. Jei skirtingomis klimato sąlygomis naudojami skirtingi reagentai ir (arba) taikomos skirtingos strategijos, bandoma strategija, pagal kurią per bandymą panaudojama mažiausia bendra reagento dozė; |
| --- | --- |

g)

taikoma kontrolės strategija, įskaitant tos strategijos įgyvendinimo ypatumus, pvz., delsos laikotarpius, reagentų dozavimo normas, jutiklių išdėstymą ir charakteristikas, su vožtuvais susijusias laiko konstantas ir srauto charakteristikas. Jei skirtingomis klimato sąlygomis naudojami skirtingi reagentai ir (arba) taikomos skirtingos strategijos, bandoma strategija, pagal kurią per bandymą panaudojama mažiausia bendra reagento dozė;

| h) | reagento įdėjimo vieta ir sąlygos. Ši sąlyga laikoma įvykdyta, jei įdėjimo vieta yra bent tokiu pat atstumu nuo katalizatoriaus įleidžiamosios angos kaip ir bandomajame prietaise, o reagento įdėjimo būdas (pvz., naudojant orą ar jo nenaudojant) ir maišymo įtaisas, jei jis yra, taip pat yra tokie pat. |
| --- | --- |

h)

reagento įdėjimo vieta ir sąlygos. Ši sąlyga laikoma įvykdyta, jei įdėjimo vieta yra bent tokiu pat atstumu nuo katalizatoriaus įleidžiamosios angos kaip ir bandomajame prietaise, o reagento įdėjimo būdas (pvz., naudojant orą ar jo nenaudojant) ir maišymo įtaisas, jei jis yra, taip pat yra tokie pat.

15.2.   Jei ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas, bandomas naudojant variklio bandymo stendą, jis turi būti įrengiamas taip, kad turbokompresoriaus (turbinos) išleidžiamoji anga arba, jei turbokompresorius variklyje nėra įrengtas, išleidimo kolektoriaus išleidžiamoji jungė būtų ne mažesniu kaip 2 m atstumu nuo ITKP įleidžiamosios angos. Jei pareiškėjas gali įrodyti, kad visais numatomais ITKP naudojimo atvejais tas atstumas bus mažesnis už šiame punkte nustatytą mažiausiąjį atstumą, bandymo kameroje naudojamo vamzdžio ilgis gali būti atitinkamai sumažinamas. Izoliavimas arba panašios išmetamųjų dujų temperatūros palaikymo priemonės gali būti taikomos tik tokiu atveju, jei jos taip pat bus taikomos vėliau ITKP įrengus transporto priemonėje arba mechanizme.

x

16.   ITKP, KURIAIS MAŽINAMAS NOx IR KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, ŠEIMA

x

ITKP, kuriuo mažinamas NOx ir kietųjų dalelių išmetimas, patvirtinimas taip pat galios vardinių parametrų požiūriu panašiai, bet kitokios konfigūracijos arba kitoms reikmėms naudojamai sistemai, jei ji nuo bandomosios sistemos nesiskiria šių savybių atžvilgiu:

x

| a) | kietųjų dalelių išmetimo mažinimas atitinka šios taisyklės 14 punkto reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

kietųjų dalelių išmetimo mažinimas atitinka šios taisyklės 14 punkto reikalavimus;

| b) | NOx išmetimo mažinimas atitinka šios taisyklės 15 punkto reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

NOx išmetimo mažinimas atitinka šios taisyklės 15 punkto reikalavimus;

x

| c) | ITKP komponentų, kuriais mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas, išdėstymas vienas kito atžvilgiu atitinka šių komponentų išdėstymą bandomajame prietaise (pvz., ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, yra įrengtas prieš ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas). |
| --- | --- |

c)

ITKP komponentų, kuriais mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas, išdėstymas vienas kito atžvilgiu atitinka šių komponentų išdėstymą bandomajame prietaise (pvz., ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, yra įrengtas prieš ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas).

x

x

Prietaisai, kuriais kietųjų dalelių ir NOx išmetimas mažinamas naudojant tą patį substratą, nelaikomi priklausančiais tai pačiai šeimai kaip prietaisai, kuriuose šios dvi operacijos atliekamos naudojant atskirus substratus.

x

17.   DEGALAI IR SAVITOSIOS DEGALŲ SĄNAUDOS

17.1.   ITKP bandymas atliekamas naudojant rinkoje parduodamus degalus, kurie paprastai naudojami tokio tipo transporto priemonėse arba mechanizmuose, kuriuose bus įrengtas ITKP.

17.2.   Užuot naudojęs rinkoje parduodamus degalus, ITKP gamintojas gali kreiptis į tipo patvirtinimo instituciją, kad ši leistų atlikti ITKP bandymus naudojant etaloninius degalus. Šiuo atveju etaloniniai degalai būtų atitinkami degalai, nustatyti Taisyklėje Nr. 49 arba Taisyklėje Nr. 96.

17.3.   Taikomų bandymų ciklų metu savitosios variklio, kuriame įrengiamas ITKP, degalų sąnaudos (šios taisyklės 5 priedo 2.3 ir 3.3 punktai ir 6 priedo 2.3 ir 3.3 punktai) įrengus ITKP turi būti ne daugiau kaip 4 % didesnės už vidutines savitąsias sąnaudas neįrengus ITKP.

18.   EKSPLOATACINĖS SAVYBĖS IR PAVOJUS SAUGAI

18.1.   ITKP turi būti projektuojamas taip, kad jį, įrengtą pagal pateiktas instrukcijas, būtų galima naudoti numatytoms reikmėms, nekeliant pavojaus (tiesioginio arba dėl padarytų transporto priemonės ar mechanizmo arba jų veikimo charakteristikų pakeitimų) operatorių arba stebėtojų saugai.

18.2.   ITKP turi būti projektuojamas taip, kad jį, įrengtą pagal pateiktas instrukcijas, būtų galima naudoti numatytoms reikmėms, nepabloginant transporto priemonės ar mechanizmo veikimo charakteristikų, išskyrus atvejus, kai:

| a) | dėl tokio pablogėjimo nekyla pavojaus saugai; |
| --- | --- |

a)

dėl tokio pablogėjimo nekyla pavojaus saugai;

| b) | dėl tokio pablogėjimo degalų sąnaudos nepadidėja daugiau nei šios taisyklės 17 punkte nustatytas lygis; |
| --- | --- |

b)

dėl tokio pablogėjimo degalų sąnaudos nepadidėja daugiau nei šios taisyklės 17 punkte nustatytas lygis;

| c) | pablogėjimo pobūdis ir dydis aiškiai nurodomas instrukcijose ir informacijoje, kurios bus perduota montuotojui, operatoriui ir savininkui. |
| --- | --- |

c)

pablogėjimo pobūdis ir dydis aiškiai nurodomas instrukcijose ir informacijoje, kurios bus perduota montuotojui, operatoriui ir savininkui.

18.3.   Siekdamas užtikrinti, kad būtų tinkamai laikomasi šios taisyklės 20 punkte ir 11 priede nustatytų įrengimo ir informacijos pateikimo reikalavimų, ITKP gamintojas įvertina pavojus saugai, galinčius kilti transporto priemonėje arba mechanizme įrengus ITKP. Atlikdamas šį vertinimą, jis baziniu transporto priemonės arba mechanizmo saugos lygiu laiko lygį, kuris buvo transporto priemonę arba mechanizmą pirmą kartą pateikiant rinkai.

19.   SKLEIDŽIAMAS TRIUKŠMAS

Pareiškėjas pateikia įrodymus, kad pagal pateiktas įrengimo instrukcijas įrengus ITKP nepadidės transporto priemonės skleidžiamas triukšmas. Pateikus įrodymus, kad ITKP yra numatytas įrengti kelių transporto priemonėje (4) tik kartu su originaliosios įrangos gamintojo standartinės gamybos duslintuvų sistema, bus laikoma, kad šis reikalavimas yra įvykdytas.

4

20.   ITKP ĮRENGIMAS

20.1.   ITKP gamintojas pagal šios taisyklės 11 priedą pateikia raštiškas įrengimo gaires ir naudojimo bei techninės priežiūros instrukcijas.

20.2.   Pirmiausia ITKP gamintojas atkreipia dėmesį į šios taisyklės 11 priede gairėms ir instrukcijoms keliamus reikalavimus:

| a) | gairės ir instrukcijos turi būti parašytos šalies, kurioje ITKP parduodamas arba kurioje jis, kaip manoma, bus naudojamas, kalba, pakankamai aiškiai, kad jas suprastų numatomi jų skaitytojai; |
| --- | --- |

a)

gairės ir instrukcijos turi būti parašytos šalies, kurioje ITKP parduodamas arba kurioje jis, kaip manoma, bus naudojamas, kalba, pakankamai aiškiai, kad jas suprastų numatomi jų skaitytojai;

| b) | montuotojui turi būti primenama galima jo teisinė atsakomybė; |
| --- | --- |

b)

montuotojui turi būti primenama galima jo teisinė atsakomybė;

| c) | galutiniam naudotojui turi būti nurodyti tinkamos ITKP techninės priežiūros reikalavimai, jei reikia, apimantys suvartojamųjų reagentų arba priedų naudojimą; |
| --- | --- |

c)

galutiniam naudotojui turi būti nurodyti tinkamos ITKP techninės priežiūros reikalavimai, jei reikia, apimantys suvartojamųjų reagentų arba priedų naudojimą;

| d) | turi būti nurodyti transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo reikalavimai arba apribojimai, būtini ITKP saugai ir tinkamam veikimui užtikrinti; |
| --- | --- |

d)

turi būti nurodyti transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo reikalavimai arba apribojimai, būtini ITKP saugai ir tinkamam veikimui užtikrinti;

| e) | turi būti nurodyta, ar laikotarpiais tarp įprastų techninės priežiūros darbų transporto priemonės arba mechanizmo operatorius turi papildyti kokių nors reagentų, ir nurodyta tikėtina reagento sąnaudų norma; |
| --- | --- |

e)

turi būti nurodyta, ar laikotarpiais tarp įprastų techninės priežiūros darbų transporto priemonės arba mechanizmo operatorius turi papildyti kokių nors reagentų, ir nurodyta tikėtina reagento sąnaudų norma;

| f) | turi būti nurodytas suvartojamųjų reagentų arba priedų, jei jie naudojami, tipas ir kokybė; |
| --- | --- |

f)

turi būti nurodytas suvartojamųjų reagentų arba priedų, jei jie naudojami, tipas ir kokybė;

| g) | transporto priemonės arba mechanizmo savininkui ir operatoriui turi būti primenama, kad tuo atveju, jei tam tikroje šalyje arba vietovėje transporto priemonė arba mechanizmas gali būti naudojami tik įrengus ITKP arba jei, įrengus ITKP, transporto priemonės arba mechanizmo savininkui taikomos tam tikros paskatos arba suteikiamos išskirtinės teisės, neužtikrinus tinkamos ITKP eksploatacinės būklės (taip pat tinkamai nepapildžius reagento arba priedo), gali būti pažeista sutartis arba padaryta nusikalstama veika. |
| --- | --- |

g)

transporto priemonės arba mechanizmo savininkui ir operatoriui turi būti primenama, kad tuo atveju, jei tam tikroje šalyje arba vietovėje transporto priemonė arba mechanizmas gali būti naudojami tik įrengus ITKP arba jei, įrengus ITKP, transporto priemonės arba mechanizmo savininkui taikomos tam tikros paskatos arba suteikiamos išskirtinės teisės, neužtikrinus tinkamos ITKP eksploatacinės būklės (taip pat tinkamai nepapildžius reagento arba priedo), gali būti pažeista sutartis arba padaryta nusikalstama veika.

20.3.   ITKP gamintojas tipo patvirtinimo institucijai įrodo, kad yra nustatytos tinkamos įgaliotųjų ITKP montuotojų atrankos, rengimo ir stebėsenos procedūros.

21.   ITKP PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR IŠPLĖTIMAS

21.1.   Apie kiekvieną ITKP pakeitimą, susijusį su šia taisykle, pranešama ITKP tipo patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tuomet tipo patvirtinimo institucija įvertina, ar ITKP vis dar atitinka priskyrimo atitinkamai ITKP šeimai reikalavimus.

Tipo patvirtinimo institucija gali pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba jai pateiktų papildomą bandymų ataskaitą, kuri padėtų jai atlikti šį vertinimą.

21.2.   Jei tipo patvirtinimo institucija patvirtina pakeitimą, ITKP įrengimo vadove pateikiamas oficialaus pranešimo apie tą patvirtinimą numeris.

21.3.   Apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimą, 6 punkte nustatyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims.

21.4.   Patvirtinto tipo išplėtimą suteikianti tipo patvirtinimo institucija suteikia tokio išplėtimo serijos numerį ir šios taisyklės 2 priede nustatytos formos pranešimu apie jį praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims.

22.   GAMYBOS ATITIKTIS

22.1.   Gaminių atitikties procedūros turi atitikti procedūras, nustatytas 1958 m. Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324 - E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

22.2.   Priemonės, kurių imamasi gamybos atitikčiai užtikrinti, turi atitikti 1958 m. Susitarimo 2 priedėlio 2 punkto reikalavimus.

22.3.   Specialieji reikalavimai

| a) | 1958 m. Susitarimo 2 priedėlio 2.2 punkte numatytos patikros apima atitikties patikras pagal šios taisyklės 7 ir 8 punktuose nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

a)

1958 m. Susitarimo 2 priedėlio 2.2 punkte numatytos patikros apima atitikties patikras pagal šios taisyklės 7 ir 8 punktuose nustatytus kriterijus.

| b) | Taikant 1958 m. Susitarimo 2 priedėlio 2.4.4 punktą, gali būti atliekami šios taisyklės 8.2, 8.3 ir 8.4 punktuose aprašyti bandymai. |
| --- | --- |

b)

Taikant 1958 m. Susitarimo 2 priedėlio 2.4.4 punktą, gali būti atliekami šios taisyklės 8.2, 8.3 ir 8.4 punktuose aprašyti bandymai.

22.4.   Kad būtų galima suteikti patvirtinimą, gamintojai pirminiam vertinimui turi pateikti šiuos duomenis apie gamybos atitiktį:

| a) | užpildytą ir pasirašytą paraiškos formą, atitinkančią pavyzdį, kurį turi nustatyti tipo patvirtinimo institucija; |
| --- | --- |

a)

užpildytą ir pasirašytą paraiškos formą, atitinkančią pavyzdį, kurį turi nustatyti tipo patvirtinimo institucija;

| b) | paraiškos formoje pateiktinos informacijos aprašymą; |
| --- | --- |

b)

paraiškos formoje pateiktinos informacijos aprašymą;

| c) | standarto ISO 9001:2000 arba lygiavertės kokybės valdymo sistemos, kurios taikymo sritis yra atitinkama, įdiegimo sertifikato kopiją. |
| --- | --- |

c)

standarto ISO 9001:2000 arba lygiavertės kokybės valdymo sistemos, kurios taikymo sritis yra atitinkama, įdiegimo sertifikato kopiją.

22.5.   Remiantis šia informacija, gamintojams, kurie yra įdiegę sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, gali būti leidžiama inicijuoti tipo patvirtinimo procedūrą; tokiu atveju jie gauna pirminio vertinimo pažymą, parengtą įvertinus dokumentus.

22.6.   Jei gamintojas nėra įdiegęs sertifikuotos kokybės valdymo sistemos, remiantis standartu ISO 9001:2000, atliekamas įmonės vertinimas, apimantis gamybos atitikties aspektus.

22.7.   Turi būti aprašyti ir patikrinti bent šie standarto ISO 9001:2000 aspektai:

| a) | kokybės valdymo sistema; |
| --- | --- |

a)

kokybės valdymo sistema;

| b) | valdybos atsakomybė; |
| --- | --- |

b)

valdybos atsakomybė;

| c) | išteklių valdymas; |
| --- | --- |

c)

išteklių valdymas;

| d) | gaminio realizavimas; |
| --- | --- |

d)

gaminio realizavimas;

| e) | vertinimas, analizė ir tobulinimas. |
| --- | --- |

e)

vertinimas, analizė ir tobulinimas.

22.8.   Siekiant patvirtinti, ar taikomos tinkamos priemonės ir procedūros, kuriomis veiksmingai kontroliuojama gamybos atitiktis, gamintojas už paskelbtą sertifikavimo mokestį gauna atitikties pažymą.

22.9.   Ši pažyma galioja tam tikrą nustatytą laiką.

22.10.   Prieš pasibaigiant minėtų dviejų pažymų galiojimui, tipo patvirtinimo institucija gamintojo patalpose atlieka procesų kontrole pagrįstą gamybos atitikties auditą, kuriuo siekiama patikrinti taikomų gamybos kontrolės priemonių veiksmingumą.

22.11.   Vykdydama gamybos atitikties priežiūrą, tipo patvirtinimo institucija atsižvelgia į kitų 1958 m. Susitarimo šalių kvalifikuotų institucijų vykdytą priežiūrą.

23.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

23.1.   Jei nesilaikoma 21 ir 22 punktuose nustatytų reikalavimų, pagal šią taisyklę ITKP tipui suteiktas tipo patvirtinimas gali būti panaikintas.

23.2.   Jei šią taisyklę taikanti Susitarimo šalis panaikina anksčiau jos suteiktą patvirtinimą, ji šios taisyklės 2 priede nustatytu pranešimu nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims.

24.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą, jis apie tai praneša tipo patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai. Minėtą pranešimą gavusi institucija šios taisyklės 2 priede nustatytos formos pranešimu apie jį informuoja kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. Susitarimo šalis.

25.   PATVIRTINIMO BANDYMUS ATLIEKANČIŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitarimo šalys Jungtinių Tautų sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios suteikia tipo patvirtinimą ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai apie kitose šalyse suteiktą tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, atsisakymą suteikti tipo patvirtinimą ar tipo patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

26.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

26.1.   Nuo oficialios 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais ar pripažinti pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais suteiktą patvirtinimą.

26.2.   Nuo oficialios 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti suteikti ITKP, kuris neatitinka šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais reikalavimų, tipo patvirtinimą.

26.3.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali toliau suteikti ITKP, kurie atitinka kurią nors ankstesnę šios taisyklės redakciją, patvirtinimus, jeigu šie ITKP skirti naudoti susitariančiosiose šalyse, kurios taiko atitinkamus savo nacionalinės teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

---

(1)  Kaip nurodyta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas; žr. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  1958 m. Susitarimo šalių skiriamieji numeriai nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, žr. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Pagal Taisyklę Nr. 49 patvirtintas variklis šiuo atžvilgiu bus laikomas kintamo sūkių dažnio varikliu.

3

(4)  Šiuo atžvilgiu kelių transporto priemonėmis laikomos M2, M3 ir N kategorijų transporto priemonės, kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 dalis; žr. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html), išskyrus transporto priemones, patvirtintas pagal Taisyklę Nr. 83.

4

2

3

---

1 PRIEDAS

INFORMACINIS DOKUMENTAS

Informacinis dokumentas Nr. ... pagal Taisyklę Nr. 132 dėl išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisų (ITKP) tipo patvirtinimo sunkiosioms transporto priemonėms, žemės ir miškų ūkio traktoriams ir ne keliais judantiems mechanizmams, turintiems slėginio uždegimo variklį.

Turi būti pridėtas pagrindinių sudedamųjų dalių sąrašas, kuriuo būtų apibūdinta tipo patvirtinimo galiojimo sritis. Brėžiniai ir dalių sąrašai turi būti tinkamo mastelio, pakankamai detalūs ir pateikiami ant A4 formato lapų arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

Tipo patvirtinimo institucijai paprašius, atitikčiai šios taisyklės atitinkamai 14, 15 arba 16 punktams įrodyti gali reikėti pateikti papildomą informaciją apie ITKP šeimos narius.

Jeigu sistemos, sudedamosios dalys ar atskiri techniniai mazgai turi elektroninius valdymo blokus, pateikiama informacija apie jų veikimą.

1.   BENDRA INFORMACIJA

1.1.   Markė (gamintojo prekės pavadinimas): ...

1.2.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

...

1.3.   ITKP tipas: ...

1.4.   Patvirtinimo ženklo pritvirtinimo vieta ir būdas: ...

...

1.5.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): ...

...

2.   PRIETAISO APRAŠYMAS

2.1.   ITKP klasė: ...

2.2.   ITKP markė (-ės) (prekybinis pavadinimas) ir gamintojo suteiktas ITKP tipo identifikatorius: ...

...

2.2.1.   ITKP dalies identifikavimo numeris (-iai): ...

...

2.3.   Variklio tipas arba tipai, kuriuose numatoma įrengti ITKP (taikymo sritis): ...

...

2.4.   Skaičius (-iai) ir (arba) raidė (-ės), kuriais apibūdinamas variklio bazinis (-iai) išmetamųjų teršalų lygis (-iai) (1): ...

2.5.   Skaičius (-iai) ir (arba) raidė (-ės), kuriais apibūdinamas pasiektas (-i) variklio išmetamųjų teršalų lygis (-iai): (1) ...

2.6.   ITKP užtikrinamas mažinimo lygis, kaip apibrėžta šios taisyklės 8.3 punkte: ...

...

2.7.   Ar ITKP suderinamas su OBD sistemos reikalavimais: taip/ne (2)

2.8.   Aprašymas ir brėžiniai, kuriuose nurodoma ITKP padėtis variklio išleidimo kolektoriaus (-ių) atžvilgiu: ...

...

2.9.   ITKP didžiausiasis leidžiamas išmetamųjų dujų priešslėgis: ... kPa

3.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, IR ITKP, KURIAIS MAŽINAMAS KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, ŠEIMOS CHARAKTERISTIKOS

3.1.   Kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos matmenys, forma ir aktyvusis tūris: ...

3.2.   Didžiausiasis leidžiamas atstumas tarp turbokompresoriaus (turbinos) išleidžiamosios angos arba, jei turbokompresorius nėra įrengtas, išleidimo kolektoriaus išleidžiamosios angos plokštumos ir ITKP įleidžiamosios angos: ...

3.3.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, aprašymas, brėžiniai ir dalių sąrašai

Aprašyme turi būti pateiktas pagrindinių sudedamųjų dalių, iš kurių surenkamas kiekvienam naudojimo būdui skirtas ITKP, sąrašas (nurodant dalių numerius). Aprašyme taip pat turi būti pateikta visa informacija, būtina su ITKP šeima susijusiems sprendimams priimti pagal šios taisyklės 14 punktą.

3.3.1.   Aktyviojo komponento laikymo būdas (pvz., adhezinis arba mechaninis tvirtinimas): ...

3.3.2.   Kietųjų dalelių išmetimo mažinimo aktyviojo komponento veikimo principas (pvz., ar naudojama metalinė, ar keraminė medžiaga, taip pat nurodant medžiagos rūšį; ar taikomas užtvarinis filtravimas, ar aerodinaminis atskyrimas): ...

3.3.3.   Filtro ar kitos aktyviosios medžiagos struktūra ir charakteristikos, kaip apibrėžta šios taisyklės 14.1 punkto c papunktyje: ...

...

3.3.3.1.   Aktyviosios (-iųjų) katalizinės (-ių) medžiagos (-ų), jei jos naudojamos, tipas (-ai): ...

3.3.3.2.   Fizinė substrato struktūra: ...

3.3.3.3.   Korių tankis, akytumas, vidutinis akutės dydis ir akučių dydžio pasiskirstymas: ...

...

3.3.4.   Papildomo (-ų) katalizatoriaus (-ių) vieta (pirmiau/toliau), funkcija ir veikimo principas (pvz., oksidacija): ...

3.3.4.1.   Aktyviosios (-iųjų) katalizinės (-ių) medžiagos (-ų) tipas (-ai): ...

3.3.4.2.   Fizinė substrato struktūra: ...

3.3.4.3.   Korių tankis: ...

3.3.5.   Mažiausioji kiekvieno kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos komponento, įskaitant papildomus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3): ...

3.3.6.   Didžiausioji kiekvieno kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos komponento, įskaitant papildomus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3): ...

3.3.7.   Dėžutės arba pakuotės konstrukcijos charakteristikos: ...

3.3.8.   Kiekvieno aktyviojo komponento tūris: ...

3.4.   Regeneravimo metodas arba sistema (išsamus aprašymas ir (arba) brėžinys): ...

...

3.4.1.   Regeneravimo būdas (pvz., periodinis ar nuolatinis): ...

...

3.4.2.   Regeneravimo principas, dažnumas ir strategija: ...

...

3.4.3.   Priedų arba reagentų (jei naudojami) įdėjimo būdas ir kontrolės strategija: ...

...

3.4.4.   Reagento (-ų) arba priedo (-ų) tipas ir koncentracija: ...

...

3.4.5.   Reagento arba priedo papildymo dažnumas: ...

3.5.   Kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos stebėsenos aprašymas (pagal šios taisyklės 7 punktą): ...

...

3.6.   Pirminio variklio arba teršalų kontrolės sistemos pakeitimų, apibrėžtų šios taisyklės 11 punkte, aprašymas: ...

...

3.7.   Įprasta veikimo temperatūra: ... (K) ir slėgio sritis: ... (kPa)

3.8.   Izoliavimo medžiagų naudojimas: taip/ne (2)

3.8.1.   Izoliavimo medžiagos struktūra ir charakteristikos: ...

4.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS NOx IŠMETIMAS, IR ITKP, KURIAIS MAŽINAMAS NOx IŠMETIMAS, ŠEIMOS CHARAKTERISTIKOS

4.1.   NOx išmetimo mažinimo sistemos matmenys, forma ir aktyvusis tūris: ...

...

4.2.   Didžiausiasis leidžiamas atstumas tarp turbokompresoriaus (turbinos) išleidžiamosios angos arba, jei turbokompresorius nėra įrengtas, išleidimo kolektoriaus išleidžiamosios angos plokštumos ir ITKP įleidžiamosios angos: ...

...

4.3.   ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas, aprašymas, brėžiniai ir dalių sąrašai

Aprašyme turi būti pateiktas pagrindinių sudedamųjų dalių, iš kurių surenkamas kiekvienam naudojimo būdui skirtas ITKP, sąrašas (nurodant dalių numerius). Aprašyme taip pat turi būti pateikta visa informacija, reikalinga su ITKP šeima susijusiems sprendimams priimti pagal šios taisyklės 15 punktą.

4.3.1.   Aktyviojo komponento laikymo būdas (pvz., adhezinis arba mechaninis tvirtinimas): ...

4.3.2.   NOx išmetimo mažinimo aktyviojo komponento veikimo principas (pvz., selektyvioji katalizinė redukcija, NOx saugojimas ir išmetimo mažinimas): ...

...

4.3.3.   Substrato ir aktyviosios medžiagos struktūra ir charakteristikos, kaip apibrėžta šios taisyklės 15.1 punkto d ir e papunkčiuose: ...

4.3.3.1.   Aktyviosios (-iųjų) katalizinės (-ių) medžiagos (-ų) tipas (-ai): ...

4.3.3.2.   Fizinė substrato struktūra: ...

4.3.3.3.   Korių tankis: ...

4.3.4.   Papildomo (-ų) katalizatoriaus (-ių) vieta (pirmiau/toliau), funkcija ir veikimo principas (pvz., oksidacija): ...

4.3.4.1.   Aktyviosios (-iųjų) katalizinės (-ių) medžiagos (-ų) tipas (-ai): ...

4.3.4.2.   Fizinė substrato struktūra: ...

4.3.4.3.   Korių tankis: ...

4.3.5.   Mažiausioji kiekvieno NOx išmetimo mažinimo sistemos komponento, įskaitant papildomus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3): ...

4.3.6.   Didžiausioji kiekvieno NOx išmetimo mažinimo sistemos komponento, įskaitant papildomus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3): ...

4.3.7.   Dėžutės arba pakuotės konstrukcijos charakteristikos: ...

4.3.8.   Kiekvieno aktyviojo komponento tūris: ...

4.4.   Regeneravimo (jei taikomas) metodas arba sistema (išsamus aprašymas ir (arba) brėžinys): ...

4.5.   Priedų (-ų) arba reagento (-ų) (jei naudojami) įdėjimo būdas ir kontrolės strategija: ...

...

4.5.1.   Priedo (-ų) arba reagento (-ų) tipas ir koncentracija: ...

...

4.5.2.   Įprastas reagento veikimo temperatūros intervalas (K): ...

4.5.3.   Reagento arba priedo papildymo dažnumas: ...

4.5.4.   Kontrolės strategija (pvz., delsos laikotarpiai, reagentų dozavimo normos, jutiklių išdėstymas ir charakteristikos, srauto charakteristikos ir reagento įdėjimo vieta): ...

4.6.   Šildoma sistema: taip/ne (2)

4.6.1.   Temperatūros kontrolės metodas (pvz., katalizinis, terminis ar elektroterminis): ...

4.7.   NOx kontrolės diagnostikos sistemos aprašymas (pagal 10 priedą): ...

4.8.   Pirminio variklio arba teršalų kontrolės sistemos pakeitimų, apibrėžtų šios taisyklės 11 punkte, aprašymas: ...

...

4.9.   Įprasta veikimo temperatūra: ... (K) ir slėgio sritis: ... (kPa)

4.10.   Izoliavimo medžiagų naudojimas: taip/ne (2)

4.10.1.   Izoliavimo medžiagos struktūra ir charakteristikos: ...

5.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS NOx IR KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, IR ITKP, KURIAIS MAŽINAMAS NOx IR KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, ŠEIMOS CHARAKTERISTIKOS

5.1.   NOx ir kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos matmenys, forma (-os) ir aktyvusis (-ieji) tūris (-iai): ...

5.2.   Didžiausiasis leidžiamas atstumas tarp turbokompresoriaus (turbinos) išleidžiamosios angos arba, jei turbokompresorius nėra įrengtas, išleidimo kolektoriaus išleidžiamosios angos plokštumos ir ITKP įleidžiamosios angos: ...

5.3.   ITKP, kuriuo mažinamas NOx ir kietųjų dalelių išmetimas, aprašymas, brėžiniai ir dalių sąrašai

Aprašyme turi būti pateiktas pagrindinių sudedamųjų dalių, iš kurių surenkamas kiekvienam naudojimo būdui skirtas ITKP, sąrašas (nurodant dalių numerius). Aprašyme taip pat turi būti pateikta visa informacija, reikalinga su ITKP šeima susijusiems sprendimams priimti pagal šios taisyklės 16 punktą.

5.3.1.   Aktyviojo (-ųjų) komponento (-ų) laikymo būdas (pvz., adhezinis arba mechaninis tvirtinimas): ...

5.3.2.   NOx išmetimo mažinimo aktyviojo komponento veikimo principas (pvz., selektyvioji katalizinė redukcija, NOx saugojimas ir išmetimo mažinimas) ir kietųjų dalelių išmetimo mažinimo aktyviojo komponento veikimo principas (pvz., ar naudojama metalinė, ar keraminė medžiaga, medžiagos rūšis, ar taikomas užtvarinis filtravimas, ar aerodinaminis atskyrimas): ...

...

5.3.3.   Substrato (-ų) ir aktyviosios (-iųjų) medžiagos (-ų) struktūra ir charakteristikos, kaip apibrėžta šios taisyklės 14.1 punkto c papunktyje ir 15.1 punkto d ir e papunkčiuose: ...

...

5.3.3.1.   Aktyviosios (-iųjų) katalizinės (-ių) medžiagos (-ų) tipas (-ai): ...

5.3.3.2.   Fizinė substrato (-ų) struktūra: ...

5.3.3.3.   Kietųjų dalelių išmetimo mažinimo aktyviojo komponento veikimo principas (pvz., ar naudojama metalinė, ar keraminė medžiaga, taip pat nurodant medžiagos rūšį; ar taikomas užtvarinis filtravimas, ar aerodinaminis atskyrimas): ...

5.3.3.4.   Kietųjų dalelių išmetimo mažinimo aktyviojo komponento korių tankis, akytumas, vidutinis akutės dydis ir akučių dydžio pasiskirstymas: ...

...

5.3.4.   Papildomo (-ų) katalizatoriaus (-ių) vieta (pirmiau/toliau), funkcija ir veikimo principas (pvz., oksidacija): ...

5.3.4.1.   Aktyviosios (-iųjų) katalizinės (-ių) medžiagos (-ų) tipas (-ai): ...

5.3.4.2.   Fizinė substrato struktūra: ...

5.3.4.3.   Korių tankis: ...

5.3.5.   Mažiausioji kiekvieno NOx ir kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos komponento, įskaitant papildomus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3): ...

...

5.3.6.   Didžiausioji kiekvieno NOx ir kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos komponento, įskaitant papildomus katalizatorius (jei jie įrengti), aktyviųjų katalizinių medžiagų koncentracija pagal tūrį (g/m3): ...

...

5.3.7.   Dėžutės arba pakuotės konstrukcijos charakteristikos: ...

5.3.8.   Kiekvieno aktyviojo komponento tūris: ...

5.4.   Regeneravimo (jei taikomas) metodas (-ai) arba sistema (-os) (išsamus aprašymas ir (arba) brėžinys): ...

5.4.1.   Kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemoje taikomas regeneravimo būdas (pvz., periodinis ar nuolatinis): ...

5.4.2.   Kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemoje taikomas regeneravimo principas ir regeneravimo strategija: ...

...

5.5.   Priedų arba reagentų (jei naudojami) įdėjimo būdas ir kontrolės strategija: ...

...

5.5.1.   Reagento (-ų) arba priedo (-ų) (jei naudojami) tipas ir koncentracija: ...

...

5.5.2.   Reagento (-ų) arba priedo (-ų) papildymo dažnumas: ...

5.5.3.   Įprastas NOx išmetimo mažinimo reagento (-ų) veikimo temperatūros intervalas: ... (K)

5.5.4.   Kontrolės strategija (pvz., delsos laikotarpiai, reagentų dozavimo normos, jutiklių išdėstymas ir charakteristikos, srauto charakteristikos ir reagento įdėjimo vieta): ...

5.6.   Šildoma sistema: taip/ne (2)

5.6.1.   Temperatūros kontrolės metodas (pvz., katalizinis, terminis ar elektroterminis): ...

5.7.   Kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos stebėsenos aprašymas (pagal šios taisyklės 7.5.1 punktą): ...

5.8.   NOx kontrolės diagnostikos sistemos aprašymas (pagal 10 priedą): ...

5.9.   Pirminio variklio arba teršalų kontrolės sistemos pakeitimų, apibrėžtų šios taisyklės 11 punkte, aprašymas: ...

...

5.10.   Įprasta veikimo temperatūra: ... (K) ir slėgio sritis: ... (kPa)

5.11.   Izoliavimo medžiagų naudojimas: taip/ne (2)

5.11.1.   Izoliavimo medžiagos struktūra ir charakteristikos: ...

---

(1)  Kaip apibrėžta šios taisyklės 8.2 punkte.

(2)  Nereikalingą žodį išbraukti.

---

2 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

išdavė: administracijos pavadinimas

dėl išmetamųjų teršalų kontrolės prietaiso (ITKP) (2): tipo patvirtinimo suteikimo

patvirtinto tipo išplėtimo

atsisakymo suteikti tipo patvirtinimą

tipo patvirtinimo panaikinimo

visiško gamybos nutraukimo

pagal Taisyklę Nr. 132

Tipo patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1. Pareiškėjo pavadinimas ir adresas:

2. Gamintojo pavadinimas ir adresas:

3. Gamintojo prekės pavadinimas ar ženklas

4. ITKP tipas ir prekybinis pavadinimas

5. Tipo identifikavimo priemonės:

5.1. Tokio žymens vieta:

6. Variklio tipas (-ai), kuriam (-iems) gali būti naudojamas šis ITKP:

7. Variklio tipas (-ai), su kuriuo (-iais) šis ITKP buvo išbandytas:

7.1. Ar įrodyta, kad ITKP yra suderinamas su OBD sistemos reikalavimais: taip/ne (2)

8. Patvirtinimo ženklo pritvirtinimo vieta ir būdas:

9. Data, kada pateiktas tipui patvirtinti:

10. Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba:

10.1. Bandymų ataskaitos data:

10.2. Bandymų ataskaitos numeris:

11. Tipo patvirtinimas suteiktas / patvirtintas tipas išplėstas / atsisakyti suteikti tipo patvirtinimą / tipo patvirtinimas panaikintas (2)

12. Išplėtimo priežastis (-ys) (jei taikytina):

13. Variklio tipas arba tipai, kuriuose, remiantis bandymo rezultatais, numatoma įrengti ITKP (taikymo sritis):

14. ITKP klasė: I/II/III/IV (2), mažinimo veiksmingumas:

14.1. Skirta įrengti variklyje, atitinkančiame išmetamųjų teršalų kiekio reikalavimus, nustatytus (teisės aktas ir etapas):

14.2. Variklis su įrengta ITK sistema atitinka reikalavimus dėl NOx / kietųjų dalelių / NOx ir kietųjų dalelių (2), nustatytus (teisės aktas ir etapas)

14.3. Variklis su įrengta ITK sistema taip pat atitinka pirmiau nurodytos taisyklės ir etapo reikalavimus dėl kitų teršalų, reglamentuojamų tuo pačiu teisės aktu ir taikomus tuo pačiu etapu: taip / ne (2)

15. Prie šio pranešimo pridedamas tipo patvirtinimo bylos dokumentų, kuriuos saugo tipo patvirtinimą suteikusi tipo patvirtinimo institucija ir kuriuos galima gauti pateikus prašymą, sąrašas.

16. Prie šio pranešimo pridedami dokumentai, kuriuose nurodytas pirmiau minėtas patvirtinimo numeris:

16.1. Variklio bazinio išmetamųjų teršalų lygio patikra:

16.2. Įrengus ITKP išmetamo teršalų kiekio nustatymas:

16.3. Mažinimo veiksmingumo rezultatai:

16.4. Patvarumo bandymas:

16.5. Išmetamo NO2 ir kitų reguliuojamųjų teršalų kiekio nustatymas:

16.6. Skleidžiamo triukšmo deklaravimas:

17. Vieta:

18. Data

19. Parašas:

(1) Patvirtinimą suteikusios/patvirtintą tipą išplėtusios/atsisakiusios suteikti patvirtinimą arba patvirtinimą panaikinusios (žr. šioje taisyklėje pateiktas patvirtinimo nuostatas) šalies skiriamasis numeris.

(2) Nereikalingą žodį išbraukti.

---

3 PRIEDAS

Pranešimo apie išmetamųjų teršalų kontrolės prietaiso (ITKP) tipą pagal Taisyklę Nr. 132 papildymas

(Tipo patvirtinimo Nr. ... Išplėtimo Nr....)

1.   Varikliai, su kuriais buvo išbandytas išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisas:

| Variklio Nr. | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- |
| Markė | | | |
| Tipas | | | |
| Variklis | | | |
| Energija | | | |
| Kategorija | | | |

Variklio Nr.

1

2

n

Markė

Tipas

Variklis

Energija

Kategorija

2.   Bandymų rezultatai:

...

...

...

...

...

...

...

3.   Variklio tipas (-ai), kuriuose gali būti įrengiamas ITKP (taikymo sritis):

| Numeris | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Transporto priemonės arba variklio gamintojas: | | | |
| Modelio gamybos metai, nuo/iki: | | | |
| Variklio tipas | | | |
| Cilindro tūris (cm3) | | | |
| Variklio tūris, VH (cm3) | | | |
| Variklio naudingoji galia (kW, nurodant sūkių dažnį per minutę) | | | |
| Variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis | | | |
| Pakeistas duslintuvas | | | |
| ITKP tipo identifikatorius | | | |
| ITKP tipas ir mažinimo lygis | | | |

Numeris

Transporto priemonės arba variklio gamintojas:

Modelio gamybos metai, nuo/iki:

Variklio tipas

Cilindro tūris (cm3)

Variklio tūris, VH (cm3)

Variklio naudingoji galia (kW, nurodant sūkių dažnį per minutę)

Variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis

Pakeistas duslintuvas

ITKP tipo identifikatorius

ITKP tipas ir mažinimo lygis

---

4 PRIEDAS

ITKP TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMAS

A PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 5 punktą)

Class II A

Šis pavyzdinis prie transporto priemonės pritvirtinto tipo patvirtinimo ženklas rodo, kad atitinkamas tipas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4) pagal Taisyklę Nr. 132, tipo patvirtinimo numeris – 011234. Pirmieji du tipo patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklės Nr. 132 su šios serijos pakeitimais reikalavimus. Patvirtinimo ženkle taip pat nurodoma ITKP klasė (I, IIA, IIB, III arba IV).

---

5 PRIEDAS

ITKP, KURIUO MAŽINAMAS KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS (I ARBA II KLASĖS ITKP), BANDYMAS

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, bandymai atliekami toliau nurodytais etapais, įskaitant antrinių teršalų išmetimo vertinimą ir išmetamo NO2 kiekio nustatymą:

1.   NUSTATYTOS TRUKMĖS EKSPLOATAVIMO TARPSNIO BANDYMAS

Nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 9 punkto reikalavimus.

2.   VARIKLIO BAZINIO IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ LYGIO IR SAVITŲJŲ DEGALŲ SĄNAUDŲ, KAI ITKP NĖRA ĮRENGTAS, NUSTATYMAS

2.1.   Variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis nustatomas pagal Taisyklę Nr. 49 arba Taisyklę Nr. 96 (atsižvelgiant į naudojimo būdą ir bazinio variklio tipo patvirtinimo lygį) atliekant variklio sistemos išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą neįrengus ITKP.

2.2.   Kad būtų galima nustatyti mažinimo veiksmingumą, išmetamųjų teršalų kiekis papildomai nustatomas pagal šios taisyklės 8.3 punkto reikalavimus atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą.

2.3.   Savitosios degalų sąnaudos (g/kWh) nustatomos atliekant šio priedo 2.2 punkte nustatytą išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą.

3.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO, DEGALŲ SĄNAUDŲ IR MAŽINIMO VEIKSMINGUMO NUSTATYMAS BAIGUS NUSTATYTOS TRUKMĖS EKSPLOATAVIMO BANDYMĄ IR ĮRENGUS ITKP

3.1.   Išmetamųjų teršalų lygis nustatomas pagal Taisyklę Nr. 49 arba Taisyklę Nr. 96 (atsižvelgiant į numatomą ITKP naudojimo būdą ir numatomą bandomojo ITKP išmetamą teršalų lygį) atliekant variklio sistemos išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą, pagal šios taisyklės reikalavimus įrengus ITKP.

3.2.   Siekiant nustatyti mažinimo veiksmingumą, išmetamųjų teršalų kiekis papildomai nustatomas pagal šios taisyklės 8.3 punkto reikalavimus atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą įrengus ITKP.

3.3.   Savitosios degalų sąnaudos (g/kWh) nustatomos atliekant šio priedo 3.2 punkte nustatytą išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą.

4.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, REGENERAVIMO STRATEGIJOS IR REGENERAVIMO CHARAKTERISTIKŲ NUSTATYMAS

4.1.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, regeneravimo strategija (periodinis ar nuolatinis regeneravimas) ir regeneravimo charakteristikos nustatomos toliau nustatyta tvarka.

4.2.   Norint įvertinti ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, regeneravimo veiksmingumą, atliekami ne mažiau kaip 25 bandymų ciklai. Taikomas bandymų ciklas turi būti pritaikytas prie teršalų kontrolės etapo arba standarto, kurio atžvilgiu, naudojant ITK sistemą, siekiama užtikrinti transporto priemonės arba mechanizmo atitiktį.

Dujinių išmetamųjų teršalų kiekis ir kietųjų dalelių masė, taip pat, jei taikytina, kietųjų dalelių kiekis matuojami ne rečiau kaip kas penktą bandymų ciklą. Dėl kiekvienos kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos šeimos arba taikymo srities, nustatytos variklio, su kuriuo ketinama naudoti ITK sistemą, tipo patvirtinimo procedūroje, atliekamas atskiras bandymas. Tai reiškia, kad dėl kiekvienos taikymo srities atliekama po vieną sistemos bandymą.

4.3.   Jei, remiantis ne mažiau kaip 25-iais taikytinais bandymų ciklais, tinkamą vertinimo kintamąjį galima laikyti pastoviu, laikoma, kad įrodyta, jog išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, yra taikomas nuolatinis regeneravimo procesas. Šiuo tikslu tinkamais vertinimo kintamaisiais laikomi vidutinis išmetamas kietųjų dalelių kiekis ir vidutinis išmetamųjų dujų priešslėgis.

Jei pareiškėjas pageidauja naudoti vieną ar daugiau kitų vertinimo kintamųjų, jis tipo patvirtinimo institucijai pateikia patikimus techninius dokumentus, kuriais būtų pagrįstas jo prašymas leisti tai daryti.

Jei pirmiau apibrėžtoje nuolat regeneruojančioje sistemoje taip pat numatyta aktyviojo regeneravimo galimybė, taikomi šio priedo 4.6 punkte nustatyti vertinimo kriterijai.

Pagal šią taisyklę, išmetamųjų kietųjų dalelių masė ir išmetamųjų dujų priešslėgis laikomi pastoviais, jei remiantis 25-iais bandymų ciklais nustatytas šių dydžių variacijos koeficientas yra mažesnis kaip 25 % Atliekant šį vertinimą, išmetamųjų dujų priešslėgis matuojamas nuolat, o išmetamas kietųjų dalelių kiekis – ne rečiau kaip kas penktą bandymų ciklą.

Variacijos koeficientas apskaičiuojamas taip:

Formula

Čia:

Formula

ir:

Vidutinė vertė = (x
  1 + x
  2 + ...+ x
  n)/n

Čia:

| n | = | išmatuotų verčių skaičius, |
| --- | --- | --- |
| x | = | atitinkama atskira išmatuotoji vertė. |

n

=

išmatuotų verčių skaičius,

x

=

atitinkama atskira išmatuotoji vertė.

4.4.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, regeneravimo charakteristikų nustatymo bandymas

Atliekant šį bandymą, sistema įkraunama kietosiomis dalelėmis, kol pasiekiamas pastovus išmetamųjų dujų priešslėgis arba ne ilgiau kaip 100 valandų, jei per tą laiką nėra pasiekiama pastovi priešslėgio vertė. Išmetamųjų dujų priešslėgis laikomas pastoviu, jei, matuojamas ne mažiau kaip po 50 valandų laikotarpio, jis 30 min. laikotarpiu nepadidėja arba nesumažėjau daugiau kaip 4 mbar. Ciklo metu naudojamos sistemos įkrovimo vietos turi būti parenkamos taip, kad išmetamųjų dujų temperatūra kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistemos įleidžiamojoje angoje neviršytų 180 °C. Pageidautina, kad sistemos įkrovimas kietosiomis dalelėmis būtų atliekamas bandomajam varikliui veikiant nekintamu sūkių dažniu, lygiu 50–75 % jo vardinio sūkių dažnio.

Išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą įkrovus kietosiomis dalelėmis ir pasiekus pastovų priešslėgį arba ne daugiau kaip po 100 valandų veikimo siekiant įkrauti sistemą, kaip nustatyta pirmiau, įjungiama regeneravimo sistema. Tai, pvz., gali būti atliekama priverčiant variklį veikti didesnės įkrovos režimu, kad padidėtų išmetamųjų dujų temperatūra. Baigus regeneravimą, turi būti atliekami išmetamųjų dujų matavimai ne mažiau kaip trijų atitinkamų bandymų ciklų (t. y. trijų ESC, ETC, WHSC, WHTC, NRSC arba NRTC ciklų) metu. Šių trijų ciklų metu išmatuotos išmetamosiose dujose esančių dujinių teršalų vertės nuo išmetamosiose dujose esančių dujinių teršalų verčių, išmatuotų prieš IKTP įkrovos procedūrą, neturi skirtis daugiau kaip 15 %, o atitinkamos kietųjų dalelių masės arba kiekio vertės – daugiau kaip 20 %

Gamintojas raštu patvirtina, kad, esant didžiausiosioms temperatūroms, kurios pasiekiamos regeneravimo proceso metu, ITKP nesuges ir reikšmingai nesutrumpės jo naudingasis tarnavimo laikas.

Užuot taikęs pirmiau aprašytą įkrovos procedūrą, gamintojas gali pateikti iki regeneravimo bandymui reikalingos ribos jau įkrautą ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas.

4.5.   ITKP, kuriuo kietųjų dalelių išmetimas mažinamas taikant nuolatinį regeneravimą, vertinimo kriterijai

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, ITK sistemos bandymas laikomas sėkmingu, jei, matuojant pagal šios taisyklės 8 punktą, įvykdomi reikalavimai dėl išmetamo kietųjų dalelių kiekio.

4.5.1.   Reguliuojamieji teršalai

Išmetamas reguliuojamųjų teršalų kiekis nustatomas matavimus atliekant iš karto po to, kai baigiami regeneravimo charakteristikų nustatymo bandymai.

Išmetamas reguliuojamųjų teršalų (CO, angliavandenilių, kietųjų dalelių ir NOx) kiekis neįrengus ITKP ir jį įrengus, neturi viršyti ribinių verčių, susijusių su teršalų kontrolės etapu arba standartu, kurio atžvilgiu pirmiausia buvo patvirtintas variklio tipas. NO2 ir NOx santykis neįrengus ITKP ir jį įrengus turi būti užregistruotas ir nurodytas bandymų ataskaitoje.

Išmetama NO2 ir NOx masė turi būti nustatyta vienalaikiais matavimais pagal šios taisyklės 13.2 punktą.

4.6.   ITKP, kuriuo kietųjų dalelių išmetimas mažinamas taikant periodinį regeneravimą, vertinimo kriterijai

Ši nuostata taikoma tik tiems ITKP, kuriuose taikomas aktyvusis regeneravimas.

Atliekami išmetamųjų teršalų kiekio matavimai ne mažiau kaip trijų atitinkamų įšilusio variklio paleidimo bandymų ciklų (t. y. trijų įšilusio variklio paleidimo ESC, ETC, WHSC, WHTC, NRSC arba NRTC ciklų) metu. Vienas iš ciklų, kurio metu atliekami matavimai, turi apimti regeneravimo ciklą stabilizuotoje ITK sistemoje. Kiti du ciklai, kurių metu atliekami matavimai, turėtų būti ciklai, kurių metų regeneravimas nevyksta. Jei regeneravimas trunka ilgiau nei vieną bandymų ciklą, bandymų ciklai tęsiami tol, kol baigiamas regeneravimas.

ITKP gamintojas nurodo sąlygas, kuriomis paprastai vyksta regeneravimas (kietųjų dalelių įkrovą, temperatūrą, išmetamųjų dujų priešslėgį arba kitus svarbius parametrus). Gamintojas taip pat nurodo regeneravimo ciklų dažnumą, išreiškiamą bandymų, per kuriuos vyksta regeneravimas, dalimi. Gamintojas ir tipo patvirtinimo institucija, remdamiesi gerąja inžinerine praktika, susitaria dėl tikslios procedūros, pagal kurią bus nustatoma ši dalis. (Ši dažnio dalis yra koeficientas F, taikomas pagal toliau nustatytą vardinio išmetamo kietųjų dalelių kiekio apskaičiavimo procedūrą.)

Regeneravimo bandymui gamintojas pateikia ITK, kuria mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, sistemą, įkrautą kietosiomis dalelėmis. Arba gamintojas gali atlikti nuoseklius bandymų ciklus, kaip nustatyta šio priedo 4.4 punkte, kol bus įkrautas ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas. Ciklų, kurie atliekami siekiant įkrauti ITKP kietosiomis dalelėmis, metu išmetamųjų teršalų kiekio matuoti nereikia.

Vidutinis išmetamųjų teršalų kiekis tarp dviejų regeneravimo tarpsnių nustatomas pagal kelių bandymų, atliktų maždaug vienodais tarpais, vertinant pagal nematuotų bandymų ciklų skaičių tarp jų, aritmetinį vidurkį. Apskaičiuojant aritmetinį vidurkį, įtraukiamas bent vienas bandymų ciklas, kuo vėliau atliktas prieš regeneravimo bandymą, ir vienas bandymų ciklas, atliktas iš karto po regeneravimo bandymo.

Atliekant regeneravimo bandymą, registruojami visi regeneravimui nustatyti reikalingi duomenys (išmetamo CO arba NOx kiekis, temperatūra prieš ITKP ir už jo, išmetamųjų dujų priešslėgis ir kiti svarbūs parametrai). Regeneravimo proceso metu gali būti viršijamos taikomos išmetamųjų teršalų kiekio ribinės vertės. Bandymo procedūros schema parodyta toliau pateiktame paveiksle.

Periodinio regeneravimo schema

Svertinė išmetamųjų teršalų masė ėminių ėmimo ir regeneracijos metu, ew

Išmetamųjų teršalų kiekis (g/kwH)

Ciklų skaičius

nr

n

e1, 2, 3, ....n

Vidutinė išmetamųjų teršalų masė ėminių ėmimo metu, e1...n

Išmetamųjų teršalų masė regeneracijo er

ITKP, kuriuo kietųjų dalelių išmetimas mažinamas taikant periodinį regeneravimą, sistemos bandymas laikomas sėkmingu, jei vardinis išmetamas kietųjų dalelių kiekis, apskaičiuotas pagal toliau nustatytą procedūrą, neviršija ribos, nustatytos dėl mažinimo lygio, kurio atžvilgiu pareiškėjas nori patvirtinti ITKP.

4.6.1.   Reguliuojamieji teršalai

Išmetamas reguliuojamųjų teršalų (CO, angliavandenilių, kietųjų dalelių ir NOx) kiekis neįrengus ITKP ir jį įrengus neturi viršyti ribinių verčių, atitinkančių standartą, pagal kurį pirmiausia buvo patvirtintas variklio tipas. NO2 ir NOx santykis neįrengus ITKP ir jį įrengus turi būti užregistruotas ir nurodytas bandymų ataskaitoje.

x

2

x

Išmetama NO2 ir NOx masė turi būti nustatoma vienalaikiais matavimais pagal šio priedo 4.7.2 punktą ir šios taisyklės 13 punktą.

2

x

4.6.1.1.   Svertinė išmetamų kietųjų dalelių masė

Naudojant periodinio regeneravimo sistemas išmetamų kietųjų dalelių masė (g/kWh) nustatoma taip, kaip nurodyta toliau.

Kietųjų dalelių masė = Kietųjų dalelių masėr × F + (1 – F) × Kietųjų dalelių masėwor

r

wor

Čia:

| F | = | regeneravimo ciklų dažnis, išreikštas bandymų, kurių metu vyksta regeneracija, dalimi (–); |
| --- | --- | --- |
| kietųjų dalelių masėwor | = | vidutinė savitoji išmetamųjų teršalų masė per bandymą, kurio metu nevyksta regeneravimas (g/kWh); |
| kietųjų dalelių masėr | = | vidutinė savitoji išmetamųjų teršalų masė per bandymą, kurio metu vyksta regeneravimas (g/kWh). |

F

=

regeneravimo ciklų dažnis, išreikštas bandymų, kurių metu vyksta regeneracija, dalimi (–);

kietųjų dalelių masėwor

wor

=

vidutinė savitoji išmetamųjų teršalų masė per bandymą, kurio metu nevyksta regeneravimas (g/kWh);

kietųjų dalelių masėr

r

=

vidutinė savitoji išmetamųjų teršalų masė per bandymą, kurio metu vyksta regeneravimas (g/kWh).

Gamintojas, remdamasi patikima inžinerine analize, gali pasirinkti, ar vidutinei teršalų išmetimo normai išreikšti apskaičiuoti multiplikacinį, ar adityvųjį regeneracijos koregavimo koeficientą kr, kaip nurodyta toliau:

r

| | kr = Kietųjų dalelių masė/Kietųjų dalelių masėwor (multiplikacinis koregavimo koeficientas)
  arba |
| --- | --- |

kr = Kietųjų dalelių masė/Kietųjų dalelių masėwor (multiplikacinis koregavimo koeficientas)

r

wor

arba

| | kUr = Kietųjų dalelių masė – Kietųjų dalelių masėwor (didinamasis koregavimo koeficientas),
  arba |
| --- | --- |

kUr = Kietųjų dalelių masė – Kietųjų dalelių masėwor (didinamasis koregavimo koeficientas),

Ur

wor

arba

| | kDr = Kietųjų dalelių masė – Kietųjų dalelių masėr (mažinamasis koregavimo koeficientas). |
| --- | --- |

kDr = Kietųjų dalelių masė – Kietųjų dalelių masėr (mažinamasis koregavimo koeficientas).

Dr

r

Jei išmetamųjų teršalų kiekiui nustatyti atliekami daugiau kaip du matavimai tarp regeneravimo etapų, šie papildomi matavimai turi būti atliekami vienodais intervalais ir turi būti apskaičiuojamas aritmetinis vidurkis.

4.6.1.2.   Svertinė dujinių išmetamųjų teršalų masė

Naudojant periodinio regeneravimo sistemas išmetamų dujinių komponentų masė Mgas (g/kWh) nustatoma taip, kaip nurodyta toliau.

Mgas = Mgasr × F + (1 – F) × Mgaswor

r

F

F

wor

Čia:

| F | = | regeneravimo ciklų dažnis, išreikštas bandymų, kurių metu vyksta regeneracija, dalimi; |
| --- | --- | --- |
| Mgaswor | = | vidutinė savitoji išmetamųjų teršalų masė per bandymą, kurio metu nevyksta regeneravimas (g/kWh); |
| Mgasr | = | vidutinė savitoji išmetamųjų teršalų masė per bandymą, kurio metu vyksta regeneravimas (g/kWh). |

F

=

regeneravimo ciklų dažnis, išreikštas bandymų, kurių metu vyksta regeneracija, dalimi;

Mgaswor

wor

=

vidutinė savitoji išmetamųjų teršalų masė per bandymą, kurio metu nevyksta regeneravimas (g/kWh);

Mgasr

r

=

vidutinė savitoji išmetamųjų teršalų masė per bandymą, kurio metu vyksta regeneravimas (g/kWh).

Gamintojas, remdamasi patikima inžinerine analize, gali pasirinkti, ar vidutinei teršalų išmetimo normai išreikšti apskaičiuoti multiplikacinį, ar adityvųjį regeneracijos koregavimo koeficientą kr, kaip nurodyta toliau:

r

| | kr = Mgas/Mgaswor (multiplikacinis koregavimo koeficientas)
  arba |
| --- | --- |

kr = Mgas/Mgaswor (multiplikacinis koregavimo koeficientas)

r

wor

arba

| | kUr = Mgas – Mgaswor (didinamasis koregavimo koeficientas),
  arba |
| --- | --- |

kUr = Mgas – Mgaswor (didinamasis koregavimo koeficientas),

Ur

wor

arba

| | kDr = Mgas – Mgas r (mažinamasis koregavimo koeficientas). |
| --- | --- |

kDr = Mgas – Mgas r (mažinamasis koregavimo koeficientas).

Dr

r

4.7.   Išmetamo NO2 kiekio nustatymas

2

Bandymai atliekami naudojant bandomąjį variklį, parinktą pagal šios taisyklės 12 punkte aprašytus kriterijus.

4.7.1.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, parinkimas NO2 kiekiui nustatyti

2

Bandymams gali būti naudojamas ne tas pats ITKP, kuris buvo naudojamas pagal šio priedo 4.5 punktą. Bandomasis ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, turi būti:

| a) | ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, kurio aktyvusis tūris yra didžiausias ir, jei prieš ITKP naudojamas dyzelino oksidacijos katalizatorius, kurio katalizinio keitiklio aktyviojo paviršiaus plotas yra didžiausias, ir |
| --- | --- |

a)

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, kurio aktyvusis tūris yra didžiausias ir, jei prieš ITKP naudojamas dyzelino oksidacijos katalizatorius, kurio katalizinio keitiklio aktyviojo paviršiaus plotas yra didžiausias, ir

| b) | ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, su didžiausiąja platinos įkrova ir didžiausia bendra aktyviosios katalizinės medžiagos įkrova nustatytoje ITKP šeimoje. |
| --- | --- |

b)

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, su didžiausiąja platinos įkrova ir didžiausia bendra aktyviosios katalizinės medžiagos įkrova nustatytoje ITKP šeimoje.

Pasirinktas ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, įrengiamas taip, kad būtų užtikrintas mažiausias atstumas tarp variklio ir ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, kaip nustatyta apibrėžiant to ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, taikymo sritį.

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, turi būti neįkrautas ir naudotas ne ilgiau kaip 125 valandas.

4.7.2.   Išmetamo NO2 kiekio nustatymas

2

Paeiliui atliekami trys WHTC arba NRTC (atsižvelgiant į naudojimo būdą) bandymų ciklai. Nustatomi visų trijų ciklų metu išmesti teršalų kiekiai ir apskaičiuojamas jų vidurkis. Jei kuris nors iš šių rezultatų nuo vidurkio skiriasi daugiau kaip 15 %, turėtų būti atliekamas papildomas bandymų ciklas.

Nustatomas per visą WHTC ciklą slėginio uždegimo variklių, naudojamų M ir N kategorijų transporto priemonėse, išmetamų NOx ir NO2 kiekių apskaičiavimo būdas.

x

2

Nustatomas per visą NRTC ciklą slėginio uždegimo variklių, naudojamų ne keliais judančiuose mechanizmuose arba T kategorijos transporto priemonėse, kurių įrengtoji naudingoji galia didesnė kaip 18 kW, bet ne didesnė kaip 560 kW, išmetamų NOx ir NO2 kiekių apskaičiavimo būdas.

x

2

5.   BANDYMŲ CIKLAI

5.1.   Jei variklio, su kuriuo numatoma naudoti ITKP, patvirtinimas yra susijęs su naudojimu keliuose (patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklę Nr. 49), siekiant patvirtinti ITKP, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 49 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti ITKP patvirtinimą.

5.2.   Jei variklis naudojamas keliuose ir jo tipas yra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 49 reikalavimus, siekiant nustatyti to variklio bazinį išmetamųjų teršalų lygį, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 49 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti variklio patvirtinimą.

5.3.   Jei variklis naudojamas keliuose, bet jo tipas nėra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 49 reikalavimus, siekiant nustatyti to variklio bazinį išmetamųjų teršalų lygį, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 49 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti ITKP patvirtinimą.

5.4.   Jei variklio, su kuriuo numatoma naudoti ITKP, patvirtinimas yra susijęs su naudojimu ne keliuose (patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklę Nr. 96), siekiant patvirtinti ITKP, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 96 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti ITKP patvirtinimą.

5.5.   Jei variklis naudojamas ne keliuose ir jo tipas yra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 96 reikalavimus, siekiant nustatyti to variklio bazinį išmetamųjų teršalų lygį, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 96 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti variklio patvirtinimą.

5.6.   Jei variklis naudojamas ne keliuose, bet jo tipas nėra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 96 reikalavimus, siekiant nustatyti to variklio bazinį išmetamųjų teršalų lygį, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 96 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti ITKP patvirtinimą.

5.7.   Nustatant ITKP veiksmingumą ir išmetamą NO2 kiekį taikytinas bandymų ciklas yra nustatytas šios taisyklės 8.3 punkte.

2

---

6 PRIEDAS

ITKP, KURIUO MAŽINAMAS NOx IŠMETIMAS (III KLASĖS ITKP), BANDYMAS

ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas, bandymai atliekami toliau nurodytais etapais, įskaitant antrinių teršalų išmetimo vertinimą ir išmetamo NO2 kiekio nustatymą:

1.   NUSTATYTOS TRUKMĖS EKSPLOATAVIMO TARPSNIO BANDYMAS

Nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 9 punkto reikalavimus.

2.   VARIKLIO BAZINIO IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ LYGIO IR SAVITŲJŲ DEGALŲ SĄNAUDŲ, KAI ITKP NĖRA ĮRENGTAS, NUSTATYMAS

2.1.   Variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis nustatomas pagal Taisyklę Nr. 49 arba Taisyklę Nr. 96 (atsižvelgiant į naudojimo būdą ir bazinio variklio tipo patvirtinimo lygį) atliekant variklio sistemos išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą neįrengus ITKP.

2.2.   Kad būtų galima nustatyti mažinimo veiksmingumą, išmetamųjų teršalų kiekis papildomai nustatomas pagal šios taisyklės 8.3 punkto reikalavimus atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą.

2.3.   Savitosios degalų sąnaudos (g/kWh) nustatomos atliekant šio priedo 2.2 punkte nustatytą išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą.

3.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO, SAVITŲJŲ DEGALŲ SĄNAUDŲ IR MAŽINIMO VEIKSMINGUMO NUSTATYMAS BAIGUS NUSTATYTOS TRUKMĖS EKSPLOATAVIMO BANDYMĄ IR ĮRENGUS ITKP

3.1.   Išmetamųjų teršalų lygis nustatomas pagal Taisyklę Nr. 49 arba Taisyklę Nr. 96 (atsižvelgiant į numatomą ITKP naudojimo būdą ir numatomą bandomojo ITKP išmetamą teršalų lygį) atliekant variklio sistemos išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą, pagal šios taisyklės reikalavimus įrengus ITKP.

3.2.   Siekiant nustatyti mažinimo veiksmingumą, išmetamųjų teršalų kiekis papildomai nustatomas pagal šios taisyklės 8.3 punkto reikalavimus atliekant išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą įrengus ITKP.

3.3.   Savitosios degalų sąnaudos (g/kWh) nustatomos atliekant šio priedo 3.2 punkte nustatytą išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymą.

4.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS NOX IŠMETIMAS, VERTINIMO KRITERIJAI

ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas, ITK sistemos bandymas laikomas sėkmingu, jei, matuojant pagal šios taisyklės 8 punktą, įvykdomi reikalavimai dėl išmetamo dujinių teršalų ir kietųjų dalelių kiekio.

4.1.   Reguliuojamieji teršalai

Išmetamas reguliuojamųjų teršalų (CO, angliavandenilių, kietųjų dalelių ir NOx) kiekis neįrengus ITKP turi neviršyti ribinių verčių, susijusių su išmetamųjų teršalų kontrolės etapu arba standartu, kurio atžvilgiu pirmiausia buvo patvirtintas variklio tipas.

4.2.   NO2 ir NOx santykis neįrengus ITKP ir jį įrengus turi būti užregistruotas ir nurodytas bandymų ataskaitoje.

Išmetama NO2 ir NOx masė turi būti nustatyta vienalaikiais matavimais pagal šios taisyklės 13.2 punktą.

4.3.   Išmetamo NO2 kiekio nustatymas

Bandymai atliekami naudojant bandomąjį variklį, parinktą pagal šios taisyklės 12 punkte aprašytus kriterijus.

Paeiliui atliekami trys WHTC arba NRTC (atsižvelgiant į naudojimo būdą) bandymų ciklai. Nustatomi visų trijų ciklų metu išmesti teršalų kiekiai ir apskaičiuojamas jų vidurkis. Jei kurie nors iš šių rezultatų nuo vidurkio skiriasi daugiau kaip 15 %, atliekamas papildomas bandymų ciklas.

Nustatomas per visą WHTC ciklą slėginio uždegimo variklių, naudojamų M ir N kategorijų transporto priemonėse, išmetamų NOx ir NO2 kiekių apskaičiavimo būdas.

Nustatomas per visą NRTC ciklą slėginio uždegimo variklių, naudojamų ne keliais judančiuose mechanizmuose arba T kategorijos transporto priemonėse, kurių įrengtoji naudingoji galia didesnė kaip 18 kW, bet ne didesnė kaip 560 kW, išmetamų NOx ir NO2 kiekių apskaičiavimo būdas.

5.   BANDYMŲ CIKLAI

5.1.   Jei variklio, su kuriuo numatoma naudoti ITKP, patvirtinimas yra susijęs su naudojimu keliuose (patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklę Nr. 49), siekiant patvirtinti ITKP, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 49 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti ITKP patvirtinimą.

5.2.   Jei variklis naudojamas keliuose ir jo tipas yra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 49 reikalavimus, siekiant nustatyti to variklio bazinį išmetamųjų teršalų lygį, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 49 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti variklio patvirtinimą.

5.3.   Jei variklis naudojamas keliuose, bet jo tipas nėra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 49 reikalavimas, siekiant nustatyti to variklio bazinį išmetamųjų teršalų lygį, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 49 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti ITKP patvirtinimą.

5.4.   Jei variklio, su kuriuo numatoma naudoti ITKP, patvirtinimas yra susijęs su naudojimu ne keliuose (patvirtinimas suteiktas pagal Taisyklę Nr. 96), siekiant patvirtinti ITKP, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 96 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti ITKP patvirtinimą.

5.5.   Jei variklis naudojamas ne keliuose ir jo tipas yra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 96 reikalavimas, siekiant nustatyti to variklio bazinį išmetamųjų teršalų lygį, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 96 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti variklio patvirtinimą.

5.6.   Jei variklis naudojamas ne keliuose, bet jo tipas nėra patvirtintas pagal Taisyklės Nr. 96 reikalavimus, siekiant nustatyti to variklio bazinį išmetamųjų teršalų lygį, turi būti atliekamas bandymų ciklas, susijęs su Taisyklėje Nr. 96 nustatytu išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, dėl kurio siekiama gauti ITKP patvirtinimą.

5.7.   Nustatant ITKP veiksmingumą ir išmetamą NO2 kiekį taikytinas bandymų ciklas yra nustatytas šios taisyklės 8.3 punkte.

---

7 PRIEDAS

ITKP, KURIUO MAŽINAMAS KIETŲJŲ DALELIŲ IR NOx IŠMETIMAS (IV KLASĖS ITKP), BANDYMAI

ITKP, kuriuo mažinamas NOx ir kietųjų dalelių išmetimas, bandymai atliekami toliau nurodytais etapais, įskaitant antrinių teršalų išmetimo vertinimą ir išmetamo NO2 kiekio nustatymą.

1.   NUSTATYTOS TRUKMĖS EKSPLOATAVIMO TARPSNIO BANDYMAS

Nustatytos trukmės eksploatavimo tarpsnio bandymas atliekamas pagal šios taisyklės 9 punkto reikalavimus.

2.   VARIKLIO BAZINIO IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ LYGIO IR SAVITŲJŲ DEGALŲ SĄNAUDŲ, KAI ITKP NĖRA ĮRENGTAS, NUSTATYMAS

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas, bandymai turi atitikti susijusius kiekvieno iš šių teršalų bandymo reikalavimus, nustatytus šios taisyklės 5 priedo 2 punkte ir 6 priedo 2 punkte.

3.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO, SAVITŲJŲ DEGALŲ SĄNAUDŲ IR MAŽINIMO VEIKSMINGUMO NUSTATYMAS BAIGUS NUSTATYTOS TRUKMĖS EKSPLOATAVIMO BANDYMĄ IR ĮRENGUS ITKP

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas, bandymai turi atitikti susijusius kiekvieno iš šių teršalų bandymo reikalavimus, nustatytus šios taisyklės 5 priedo 3 punkte ir 6 priedo 3 punkte.

4.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS NOx IR KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, VERTINIMO KRITERIJAI

4.1.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas, bandymai turi atitikti susijusius kiekvieno iš šių teršalų bandymo reikalavimus, nustatytus šios taisyklės 5 priedo 4 punkte ir 6 priedo 4 punkte, išskyrus šio priedo 4.2 punkte nurodytą atvejį.

4.2.   IV klasės išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisams, kuriuose kietųjų dalelių išmetimo mažinimo sistema įrengta prieš NOx išmetimo mažinimo sistemą, šios taisyklės 5 priedo 4.7.1 punktas netaikomas.

5.   BANDYMŲ CIKLAI

5.1.   ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas, bandymai atliekami taikant bandymų ciklus, atitinkančius visus šios taisyklės 5 ir 6 priedų reikalavimus.

---

8 PRIEDAS

BANDYMŲ SEKOS

1.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS KIETŲJŲ DALELIŲ IŠMETIMAS, BANDYMO SEKA

Išmetamo NO2 kiekio bandymas 5 priedo 4.7 punktas

ITKP regeneravimo strategijos bandymas; 5 priedo 4.1 punktas

Ar ITK prietaisui reikalingas reagentas arba priedas?

Variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis; 5 priedo 2.1 punktas

1 000 val. patvarumo bandymas; 9 punktas

ITKP regeneravimo charakteristika; 5 priedo 4.4 punktas

ITKP klasės nustatymas

NO2 kiekis padidėja ne daugiau kaip 30 proc.

NO2 kiekis padidėja ne daugiau kaip 20 proc.

IIB klasė ITKP

I klasė ITKP

IIA klasė ITKP

NO2 kiekis

ITKP klasės nustatymas

ITKP, kurio mažinamas kietųjų dalelių išmetimas, kaip nustatyta 5 priedo 8 punkte

ITKP, kuriame taikomas periodinis regeneravimas, vertinimo kriterijai; 5 priedo 4.6 punktas

NE

TAIP

Taikomas aktyvusis regeneravimas?

Nuolatinis regeneravimas

Periodinis regeneravimas

Eksploatacinių savybių reikalavi-mai; 8 punktas (ITKP ir bandomojo variklio, pagal 12 punktą)

Reikalavimai dėl antrinių išmetamųjų teršalų; 8.6 punktas

Specialieji reikalavimai, keliami ITKP, kuriam yra reikalingas reagen-tas arba priedas; 7.6 ir 7.7 punktai

NE

TAIP

Pradžia

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių išmetimas (I arba II klasės ITKP), bandymas

2.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS NOx IŠMETIMAS, BANDYMO SEKA

1 000 val. patvarumo bandymas; 9 punktas

ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas arba NOx ir kietųjų dalelių išmetimas, ir kuriam yra reikalingas reagentas, NOx kontrolės diagnostikos sistemai keliami reikalavimai; 10 priedas

Išmetamo NO2 kiekio nustatymas; 6 priedo 4.2–4.3 punktai

Reikalavimai dėl antrinių išmetamųjų teršalų; 8.6 punktas

Eksploatacinių savybių reikalavimai; 8 punktas (ITKP ir bandomojo variklio, pagal 12 punktą)

Specialieji reikalavimai keliami ITKP, kuriam yra reikalingas reagentas arba priedas; 7.6 ir 7.7 punktai

Ar ITK prietaisui reikalingas reage-ntas arba priedas?

NE

TAIP

Variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis; 6 priedo 2.1 punktas

Pradžia

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas, pagal 8 punktą ir 6 priedą

3.   ITKP, KURIUO MAŽINAMAS KIETŲJŲ DALELIŲ IR NOx IŠMETIMAS, BANDYMO SEKA

Reikalavimai dėl antrinių išmetamųjų teršalų; 8.6 punktas

Ar ITK prietaisui reika-lingas reagentas arba priedas?

Specialieji reikalavimai kelia-mi ITKP, kuriam yra reika-lingas reagentas arba priedas; 7.6 ir 7.7 punktai

1 000 val. patva-rumo bandymas; 9 punktas

ITKP, kuriame taikomas periodinis regeneravimas, vertinimo kriterijai; 5 priedo 4.6 punktas

ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas arba NOx ir kietųjų dalelių išmetimas, ir kuriam yra reikalingas reagentas, NOx kontrolės diagnostikos sistemai keliami reikalavimai; 10 priedas

ITKP, kuriuo mažinamas kietųjų dalelių ir NOx išmetimas, pagal 8 punktą ir 7 priedą

Išmetamo NO2 kiekio nustatymas; 6 priedo 4.2–4.3 punktai

ITKP regeneravimo charakteristikos bandymas; 5 priedo 4.4 punktas

NE

TAIP

Taikomas aktyvusis regeneravimas?

ITKP regeneravimo strategijos bandymas; 5 priedo 4.1 punktas

Periodinis regeneravimas

Nuolatinis regeneravimas

Eksploatacinių savybių reikalavimai; 8 punktas (ITKP ir bandomojo variklio, pagal 12 punktą)

NE

TAIP

Variklio bazinis išmetamųjų teršalų lygis; 5 priedo 2.1 punktas / 6 priedo 2.1 punktas

Pradžia

---

9 PRIEDAS

RIBINIŲ VERČIŲ ATITIKTIES LENTELĖS

| 1. | Kiekvieno tipo išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisams keliami reikalavimai, susiję su ribinių verčių, taikomu kitu griežtesnės išmetamųjų teršalų kontrolės etapu, laikymusi, kaip reikalaujama šios taisyklės 8.2 punkte, nurodyti toliau pateiktose lentelėse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toliau pateiktose lentelėse nurodytos išmetamųjų teršalų kiekio ribinės vertės (g/kWh), kurių turi būti laikomasi siekiant užtikrinti atitiktį pagal kiekvieną bazinį lygį nurodytam standartui. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Siekiant įvykdyti šios taisyklės 8.3 punkte išsamiai nurodytus veiksmingumo reikalavimus, gali reikėti užtikrinti, kad išmatuotieji išmetamųjų teršalų kiekiai būtų mažesni už šias ribines vertes. |
| --- | --- |

3.

A9/1 lentelė

Atitikties Taisyklės Nr. 49 standartams lentelė

Išmetamųjų teršalų kiekio ribinės vertės, g/kWh

| Bazinis lygis (*) | Komponentas | I/IIA/IIB klasė
  Atitiktis standartui | III klasė
  Atitiktis standartui | IV klasė
  Atitiktis standartui |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B1 | B2 | C | A | B1 | B2 | A | B1 | B2 | C |
| Prieš A | NOx | (ESC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| (ETC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| KD | (ESC) | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | — | — | — | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| (ETC) | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | — | — | — | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 |

Bazinis lygis (*)

Komponentas

I/IIA/IIB klasė

Atitiktis standartui

III klasė

Atitiktis standartui

IV klasė

Atitiktis standartui

A

B1

B2

C

A

B1

B2

A

B1

B2

C

Prieš A

NOx

(ESC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

KD

(ESC)

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

| Bazinis lygis (*) | Komponentas | I/IIA/IIB klasė
  Atitiktis standartui | III klasė
  Atitiktis standartui | IV klasė
  Atitiktis standartui |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | B2 | C | | B1 | B2 | C | B1 | B2 | C | |
| A | NOx | (ESC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| (ETC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| KD | (ESC) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | 0,02 | |
| (ETC) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | | — | — | — | 0,03 | 0,03 | 0,02 | |

Bazinis lygis (*)

Komponentas

I/IIA/IIB klasė

Atitiktis standartui

III klasė

Atitiktis standartui

IV klasė

Atitiktis standartui

B1

B2

C

B1

B2

C

B1

B2

C

A

NOx

(ESC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

KD

(ESC)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,03

0,03

0,02

| Bazinis lygis (*) | Komponentas | I/IIA/IIB klasė
  Atitiktis standartui | III klasė
  Atitiktis standartui | IV klasė
  Atitiktis standartui |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 | C | D | | B2 | C | D | B2 | C | D | |
| B1 | NOx | (ESC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (ETC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (WHSC) | — | — | — | | — | — | 0,4 | — | — | 0,4 | |
| (WHTC) | — | — | — | | — | — | 0,46 | — | — | 0,46 | |
| KD | (ESC) | 0,02 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | — | |
| (ETC) | 0,03 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,03 | 0,02 | — | |
| (WHSC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |
| (WHTC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |

Bazinis lygis (*)

Komponentas

I/IIA/IIB klasė

Atitiktis standartui

III klasė

Atitiktis standartui

IV klasė

Atitiktis standartui

B2

C

D

B2

C

D

B2

C

D

B1

NOx

(ESC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(ETC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

—

—

0,4

—

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

—

—

0,46

—

—

0,46

KD

(ESC)

0,02

0,02

—

—

—

—

0,02

0,02

—

(ETC)

0,03

0,02

—

—

—

—

0,03

0,02

—

(WHSC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

| Bazinis lygis (*1) | Komponentas | I/IIA/IIB klasė
  Atitiktis standartui | III klasė
  Atitiktis standartui | IV klasė
  Atitiktis standartui |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | D | | | C | D | | C | D | | |
| B2 | NOx | (ESC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (ETC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (WHSC) | — | — | | | — | 0,4 | | — | 0,4 | | |
| (WHTC) | — | — | | | — | 0,46 | | — | 0,46 | | |
| KD | (ESC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (ETC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (WHSC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |
| (WHTC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |

Bazinis lygis (*1)

Komponentas

I/IIA/IIB klasė

Atitiktis standartui

III klasė

Atitiktis standartui

IV klasė

Atitiktis standartui

C

D

C

D

C

D

B2

NOx

(ESC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(ETC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

0,4

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

0,46

—

0,46

KD

(ESC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(ETC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(WHSC)

—

0,01

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

0,01

—

—

—

0,01

A9/2 lentelė

Atitikties Taisyklei Nr. 96 lentelė / I/II klasių ITKP

| Bazinis lygis (*2) | Naudingoji galia
  [kW] | Komponentas
  [g/kWh] | I/II klasė, atitiktis standartui |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P < 560 | KD | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | KD | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| G | 37 ≤ P < 75 | KD | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| D | 18 ≤ P < 37 | KD | — | — | — | 0,6 (5) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P < 560 | KD | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | KD | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| J | 37 ≤ P < 75 | KD | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| K | 19 ≤ P < 37 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P < 560 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N | 56 ≤ P < 75 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| P | 37 ≤ P < 56 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Bazinis lygis (*2)

Naudingoji galia

[kW]

Komponentas

[g/kWh]

I/II klasė, atitiktis standartui

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P < 560

KD

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

F

75 ≤ P < 130

KD

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

G

37 ≤ P < 75

KD

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

D

18 ≤ P < 37

KD

—

—

—

0,6 (5)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P < 560

KD

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

I

75 ≤ P < 130

KD

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

J

37 ≤ P < 75

KD

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

K

19 ≤ P < 37

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P < 560

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

M

75 ≤ P < 130

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

N

56 ≤ P < 75

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

P

37 ≤ P < 56

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A9/3 lentelė

Atitikties Taisyklei Nr. 96 lentelė / III klasės ITKP

| Bazinis lygis (*3) | Naudingoji galia
  [kW] | Komponentas
  [g/kWh] | III klasė, atitiktis standartui |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P < 560 | NOx | 4,0 (9) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | 4,0 (9) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | NOx | — | — | 4,7 (9) | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| D | 18 ≤ P < 37 | NOx | — | — | — | 7,5 (8)
   (9) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P < 560 | NOx
   (8) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| K | 19 ≤ P < 37 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P < 560 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Bazinis lygis (*3)

Naudingoji galia

[kW]

Komponentas

[g/kWh]

III klasė, atitiktis standartui

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P < 560

NOx

4,0 (9)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

NOx

—

4,0 (9)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

NOx

—

—

4,7 (9)

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

D

18 ≤ P < 37

NOx

—

—

—

7,5 (8)
   (9)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P < 560

NOx
   (8)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

K

19 ≤ P < 37

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P < 560

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A9/4 lentelė

Atitikties Taisyklei Nr. 96 lentelė / IV klasės ITKP

| Bazinis lygis (*4) | Naudingoji galia
  [kW] | Komponentas
  [g/kWh] | IV klasė, atitiktis standartui |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P < 560 | KD | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx | 4,0 (13) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | KD | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx | — | 4,0 (13) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | KD | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx | — | — | 4,7 (13) | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| D | 18 ≤ P < 37 | KD | — | — | — | 0,6 (12) | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | 7,5 (12)
   (13) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P < 560 | KD | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | KD | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | KD | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| K | 19 ≤ P < 37 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P < 560 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | KD | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Bazinis lygis (*4)

Naudingoji galia

[kW]

Komponentas

[g/kWh]

IV klasė, atitiktis standartui

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P < 560

KD

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx

4,0 (13)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

KD

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx

—

4,0 (13)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

KD

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx

—

—

4,7 (13)

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

D

18 ≤ P < 37

KD

—

—

—

0,6 (12)

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

7,5 (12)
   (13)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P < 560

KD

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

KD

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

KD

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

K

19 ≤ P < 37

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P < 560

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

KD

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  Varikliams, kurių vieno cilindro darbinis tūris yra mažesnis kaip 0,75 dm3 ir vardinis sūkių skaičius didesnis kaip 3 000 min– 1, – 0,13 g/kWh.

(2)  Varikliams, kurių vieno cilindro darbinis tūris yra mažesnis kaip 0,75 dm3 ir vardinis sūkių skaičius didesnis kaip 3 000 min– 1, – 0,21 g/kWh.

(*1)  A, B1, B2 ir C atitinka Taisyklės Nr. 49 su 05 serijos pakeitimais 1 ir 2 lentelėse pateiktas ribines vertes, o D – Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais pateiktas ribines vertes.

(3)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 56 kW, bet mažesnė kaip 75 kW.

(4)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 37 kW, bet mažesnė kaip 56 kW.

(5)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia yra ne mažesnė kaip 19 kW, bet mažesnė kaip 37 kW. Dėl variklių, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 18 kW, bet mažesnė kaip 19 kW, turi būti laikoma, kad tolesnio etapo jiems nėra numatyta.

(*2)  Bazinis lygis atitinka Taisyklės Nr. 96 2 redakcijoje nurodytą bazinį lygį.

(6)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 56 kW, bet mažesnė kaip 75 kW.

(7)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 37 kW, bet mažesnė kaip 56 kW.

(8)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 19 kW, bet mažesnė kaip 37 kW. Dėl variklių, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 18 kW, bet mažesnė kaip 19 kW, turi būti laikoma, kad tolesnio etapo jiems nėra numatyta.

(9)  Angliavandenilių ir azoto oksidų suminis kiekis.

(*3)  Bazinis lygis atitinka Taisyklės Nr. 96 2 redakcijoje nurodytą bazinį lygį.

(10)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 56 kW, bet mažesnė kaip 75 kW.

(11)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 37 kW, bet mažesnė kaip 56 kW.

(12)  Taikoma tik varikliams, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 19 kW, bet mažesnė kaip 37 kW. Dėl variklių, kurių naudingoji galia P ne mažesnė kaip 18 kW, bet mažesnė kaip 19 kW, turi būti laikoma, kad tolesnio etapo jiems nėra numatyta.

(13)  Angliavandenilių ir azoto oksidų suminis kiekis.

(*4)  Bazinis lygis atitinka Taisyklės Nr. 96 2 redakcijoje nurodytą bazinį lygį.

---

10 PRIEDAS

ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas arba NOx ir kietųjų dalelių išmetimas ir kuriam yra reikalingas reagentas, NOx kontrolės diagnostikos sistemai keliami reikalavimai

1.   ĮŽANGA

Šiame priede nustatomi reikalavimai, keliami NOx kontrolės diagnostikos (NKD) sistemai, skirtai ITKP, kuriuo mažinamas NOx išmetimas arba NOx ir kietųjų dalelių išmetimas ir kuriame NOx išmetimui mažinti yra naudojamas reagentas.

2.   DIAGNOSTIKOS REIKALAVIMAI

2.1.   NKD sistema turi gebėti identifikuoti šiame priede nagrinėjamas triktis, naudodama ITKP kompiuterio atmintyje saugomus pranešimus apie gedimus, ir prireikus perduoti šią informaciją per išorės sąsają.

2.2.   NKD sistema turi registruoti su kiekviena atskira triktimi susijusį pranešimą apie gedimą.

2.3.   NKD sistema turi nustatyti esamas triktis.

2.3.1.   Triktis turi būti nustatoma per 60 minučių veikimo, išskyrus atvejus, nustatytus šio priedo 2.3.1.1 ir 2.3.2 punktuose.

2.3.1.1.   Jei trikčiai tinkamai aptikti ir patvirtinti reikia daugiau kaip 60 minučių veikimo, tipo patvirtinimo institucija gali suteikti daugiau laiko stebėsenai, jei ITKP gamintojas pagrindžia, kad to reikia (pvz., techniniais duomenimis, bandymų rezultatais, gamybine praktika).

2.3.2.   Triktis, susijusi su reagento lygio stebėsena ir dozavimo nustatymu nešildomoje ITK sistemoje, turi būti nustatoma per 10 minučių veikimo.

2.4.   NKD sistema pranešimų apie gedimus netrina iš ITKP kompiuterio atminties, kol nepašalinamas su tuo pranešimu susijęs gedimas, išskyrus šio priedo 6.1.4 punkte nustatytą atvejį.

2.5.   Visi NKD sistemos kompiuterių kodai ar darbiniai parametrai, kuriuos galima perprogramuoti, turi būti apsaugoti nuo neteisėto keitimo, o jų apsaugos lygis turi būti ne mažesnis už nustatytąjį standarte ISO 15031–7 (SAE J 2186) arba SAE J1939–73.

3.   NKD ŠEIMA

3.1.   ITKP gamintojas yra atsakingas už variklių su NKD šeimos sudėties nustatymą. Variklių priskyrimas NKD šeimai grindžiamas gerąja inžinerine praktika ir turi būti patvirtintas tipo patvirtinimo institucijos.

Skirtingoms variklių šeimoms priskiriami varikliai, įskaitant skirtingų variklių gamintojų pagamintus variklius, gali priklausyti tai pačiai NKD šeimai.

3.2.   Parametrai, kuriai apibrėžiama NKD šeima

3.2.1.   NKD šeima apibūdinama pagrindiniais konstrukcijos parametrais, kurie turi būti bendri tos šeimos NKD sistemoms.

3.2.2.   Kad NKD sistemas būtų galima laikyti priklausančiomis tai pačiai NKD šeimai, jų pagrindinių parametrų sąrašas turi būti panašus į šį:

| a) | NOx išmetimo kontrolės sistemos; |
| --- | --- |

a)

NOx išmetimo kontrolės sistemos;

| b) | NKD stebėsenos būdai; |
| --- | --- |

b)

NKD stebėsenos būdai;

| c) | NKD stebėsenos kriterijai; |
| --- | --- |

c)

NKD stebėsenos kriterijai;

| d) | stebėsenos parametrai (pvz., dažnumas). |
| --- | --- |

d)

stebėsenos parametrai (pvz., dažnumas).

3.2.3.   Šiuos panašumus ITKP gamintojas įrodo atitinkamomis inžinerinėmis priemonėmis arba kita tinkama tvarka, juos turi patvirtinti tipo patvirtinimo institucija.

Gamintojas gali prašyti, kad tipo patvirtinimo institucija patvirtintų nedidelius NKD sistemos stebėsenos ir (arba) diagnostikos skirtumus, kuriuos lemia skirtinga variklių konfigūracija.

4.   OPERATORIAUS ĮSPĖJIMO SISTEMA

4.1.   Išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise įrengiama operatoriaus įspėjimo sistema, kuri vaizdiniais ir garsiniais signalais informuoja vairuotoją arba operatorių apie žemą reagento lygį, netinkamą reagento kokybę, reagento dozavimo pertrūkį arba šio priedo 10 punkte nurodytą triktį, nustatytą pagal šio priedo 2.3 punktą, ir kuri, laiku neišsprendus problemos, įjungia šio priedo 5 punkte aprašytą operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemą.

4.1.1.   Operatoriaus įspėjimo sistemos turi būti negalima lengvai išjungti arba nepaisyti.

4.2.   Operatoriaus įspėjimo sistema gali susidėti iš vienos ar daugiau lempučių arba gali rodyti trumpus pranešimus, įskaitant pranešimus, kuriuose aiškiai nurodoma:

| a) | likęs laikas iki raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo; |
| --- | --- |

a)

likęs laikas iki raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo;

| b) | raginimo trukmė, pvz., paleidimui iš naujo skirtas laikas; |
| --- | --- |

b)

raginimo trukmė, pvz., paleidimui iš naujo skirtas laikas;

| c) | sąlygos, kurias įvykdžius bus panaikinti transporto priemonės arba mechanizmo veikimo apribojimai. |
| --- | --- |

c)

sąlygos, kurias įvykdžius bus panaikinti transporto priemonės arba mechanizmo veikimo apribojimai.

4.3.   Pagal šio priedo 2.3 punktą aptikus triktį, pagal šio priedo 4.2 punktą pateikiamas vaizdinis įspėjimas.

4.4.   Po 10 valandų nuo trikties aptikimo, be vaizdinio įspėjimo, įjungiamas garsinis įspėjimas.

4.5.   10–19 valandų nuo trikties aptikimo laikotarpiu vaizdinio ir garsinio įspėjimų intensyvumas turi didėti.

4.6.   Po 19 valandų nuo trikties aptikimo vairuotojas arba operatorius informuojamas, kad dar po valandos veikimo, jei triktis nebus pašalinta, išjungus variklį, jo nebebus galima vėl užvesti.

4.6.1.   Šis įspėjimas turi aiškiai rodomas:

| a) | įjungiant antrą lemputę, kurios reikšmė aprašyta ITKP naudojimo vadove, arba |
| --- | --- |

a)

įjungiant antrą lemputę, kurios reikšmė aprašyta ITKP naudojimo vadove, arba

| b) | parodant pranešimą, pvz., „engine will not start after shut-off“ (išjungus variklį, jo nebebus galima vėl įjungti). |
| --- | --- |

b)

parodant pranešimą, pvz., „engine will not start after shut-off“ (išjungus variklį, jo nebebus galima vėl įjungti).

4.7.   Pašalinus operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo priežastis, sistema išsijungia. Operatoriaus įspėjimo sistema negali automatiškai išsijungti, jei nebuvo pašalinta jos įsijungimo priežastis.

4.8.   ITKP gamintojas, teikdamas paraišką suteikti tipo patvirtinimą, įrodo, kad operatoriaus įspėjimo sistema veikia, kaip nustatyta šio priedo 11 punkte.

5.   OPERATORIAUS RAGINIMO IMTIS PRIEMONIŲ SISTEMA

5.1.   Išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise turi būti įrengta operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema, įjungiama laiku nepašalinus ITK sistemos gedimų.

5.2.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema įjungiama po 20 valandų nuo trikties aptikimo, išskyrus atvejus, kai šio priedo 6.2 ir 7.3 punktuose nustatyta kitaip.

5.3.   Variklio starteriui (pvz., 30-ajam gnybtui pagal DIN 72552) tiekiama nuolatinė srovė nutraukiama, kaip nurodyta toliau.

| 5.3.1. | Tarp baterijos ir variklio starterio įrengiamas NKD sistemos valdomas pertraukiklis. |
| --- | --- |

5.3.1.

Tarp baterijos ir variklio starterio įrengiamas NKD sistemos valdomas pertraukiklis.

| 5.3.2. | Pertraukiklio jungtys turi būti pagamintos iš atskiriamųjų saugos įtaisų, pvz., varžtų nupjaunama galvute, atskiriamųjų vožtuvų ar panašių įtaisų. |
| --- | --- |

5.3.2.

Pertraukiklio jungtys turi būti pagamintos iš atskiriamųjų saugos įtaisų, pvz., varžtų nupjaunama galvute, atskiriamųjų vožtuvų ar panašių įtaisų.

5.4.   Išjungus variklį, jo turi būti negalima užvesti 5 valandas.

5.5.   ITKP gamintojas, teikdamas paraišką suteikti tipo patvirtinimą, įrodo, kad operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema veikia, kaip nustatyta šio priedo 11 punkte.

5.6.   Gavus išankstinį tipo patvirtinimo institucijos sutikimą, išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise gali būti įrengta priemonė, kuria, nacionalinės ar regiono valdžios institucijoms, jų pagalbos tarnyboms arba karinėms pajėgoms paskelbus pavojų, būtų galima išjungti operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemą.

6.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI, KELIAMI OPERATORIAUS ĮSPĖJIMO IR RAGINIMO IMTIS PRIEMONIŲ SISTEMAI

6.1.   Jei, pagal šio priedo 5.4 punktą vėl užvedus variklį, triktis nebuvo pašalinta, taikomos toliau išdėstytos nuostatos.

| 6.1.1. | Operatoriaus įspėjimo sistema įjungiama pagal šio priedo 4.3–4.7 punktus. |
| --- | --- |

6.1.1.

Operatoriaus įspėjimo sistema įjungiama pagal šio priedo 4.3–4.7 punktus.

| 6.1.2. | Po 20 valandų nuo trikties aptikimo, kaip nustatyta šio priedo 6.1.1 punkte, pagal šio priedo 5.2 ir 5.3 punktus įjungiama operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema. |
| --- | --- |

6.1.2.

Po 20 valandų nuo trikties aptikimo, kaip nustatyta šio priedo 6.1.1 punkte, pagal šio priedo 5.2 ir 5.3 punktus įjungiama operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema.

| 6.1.3. | Išjungus variklį, jo turi būti negalima užvesti 48 valandas. |
| --- | --- |

6.1.3.

Išjungus variklį, jo turi būti negalima užvesti 48 valandas.

| 6.1.4. | NKD sistema ne mažiau kaip 400 dienų saugo neištrinamus pranešimus apie gedimus, kuriais identifikuojamos ITK sistemos trikčių priežastys. |
| --- | --- |

6.1.4.

NKD sistema ne mažiau kaip 400 dienų saugo neištrinamus pranešimus apie gedimus, kuriais identifikuojamos ITK sistemos trikčių priežastys.

| 6.1.4.1. | Pranešimus apie gedimus turi būti galima nuskaityti paprastu skaitytuvu, apibrėžtu šios taisyklės 3.36.1 punkte. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Pranešimus apie gedimus turi būti galima nuskaityti paprastu skaitytuvu, apibrėžtu šios taisyklės 3.36.1 punkte.

| 6.1.5. | Jei, išjungus variklį, gedimas buvo pašalintas, pateikus užklausą firminiu skaitytuvu, apibrėžtu šios taisyklės 3.36.2 punkte, ir pasinaudojus ITKP gamintojo arba įgaliotojo atstovo pagal prašymą suteiktu slaptažodžiu, NKD sistema gali leisti vėl užvesti variklį prieš 48 valandų laikotarpį. |
| --- | --- |

6.1.5.

Jei, išjungus variklį, gedimas buvo pašalintas, pateikus užklausą firminiu skaitytuvu, apibrėžtu šios taisyklės 3.36.2 punkte, ir pasinaudojus ITKP gamintojo arba įgaliotojo atstovo pagal prašymą suteiktu slaptažodžiu, NKD sistema gali leisti vėl užvesti variklį prieš 48 valandų laikotarpį.

| 6.1.5.1. | ITKP gamintojas užtikrina, kad techninės priežiūros specialistai arba prekybos atstovai rinkoje galėtų įsigyti tinkamas priemones. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

ITKP gamintojas užtikrina, kad techninės priežiūros specialistai arba prekybos atstovai rinkoje galėtų įsigyti tinkamas priemones.

| 6.1.5.2. | Šio priedo 6.1.5 punkto nuostata taikoma ne daugiau kaip vieną kartą. |
| --- | --- |

6.1.5.2.

Šio priedo 6.1.5 punkto nuostata taikoma ne daugiau kaip vieną kartą.

| 6.1.5.3. | Taikomos šio priedo s 6.1.4 punkto nuostatos. |
| --- | --- |

6.1.5.3.

Taikomos šio priedo s 6.1.4 punkto nuostatos.

6.2.   Nešildoma ITK sistema.

6.2.1.   Jei, esant 266 K (– 7 °C) arba žemesnei aplinkos temperatūrai, nėra dozuojamas reagentas, pagal šio priedo 2.3.2 punktą įsijungia šio priedo 4.3 punkte aprašyta operatoriaus įspėjimo sistema.

6.2.2.   Jei, esant 266 K (– 7 °C) arba žemesnei aplinkos temperatūrai, reagentas nepradedamas dozuoti per laikotarpį, ne ilgesnį kaip 70 minučių nuo variklio užvedimo, įsijungia šio priedo 5.3–5.6 punktuose aprašyta operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema.

7.   REAGENTO LYGIS

7.1.   Reagento lygio indikatorius

Reagento lygio indikatoriaus techninės savybės turi būti bent tokios, kad indikatorius galėtų nuolat rodyti reagento lygį, įsijungus šio priedo 4 punkte nurodytai operatoriaus įspėjimo sistemai. Reagento indikatorius gali būti analoginis arba skaitmeninis ekranas, o lygis jame gali būti rodomas kaip viso talpyklos tūrio dalis, kaip likęs reagento kiekis arba kaip likęs numatytas jo naudojimo laikas.

7.2.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įjungimas

7.2.1.   Operatoriaus įspėjimo sistema pagal šio priedo 4.3 punktą įjungiama, kai reagento lygis nebesiekia:

| a) | 10 % arba daugiau reagento talpyklos tūrio (ITKP gamintojo nuožiūra); |
| --- | --- |

a)

10 % arba daugiau reagento talpyklos tūrio (ITKP gamintojo nuožiūra);

| b) | lygio, kuriam esant transporto priemonę arba mechanizmą vidutinėmis naudojimo sąlygomis būtų galima naudoti 12 valandų. |
| --- | --- |

b)

lygio, kuriam esant transporto priemonę arba mechanizmą vidutinėmis naudojimo sąlygomis būtų galima naudoti 12 valandų.

7.2.2.   Įspėjimo signalas turi būti pakankamai aiškus, kad iš jo ir iš reagento indikatoriaus vairuotojas arba operatorius suprastų, jog reagento lygis yra žemas. Jeigu į įspėjimo sistemą yra integruota pranešimų rodymo sistema, ši vaizdinių pranešimų sistema turi rodyti pranešimą, kad reagento lygis yra žemas (pvz., „urea level low“ (žemas karbamido lygis), „AdBlue level low“ (žemas AdBlue lygis) arba „reagent low“ (žemas reagento lygis).

7.2.3.   Šio priedo 4.4–4.6 punktai netaikomi.

7.2.4.   Operatoriaus įspėjimo sistemos perduodamų signalų intensyvumas padidėja, kai reagento lygis nebesiekia:

| a) | 2,5 % arba daugiau reagento talpyklos tūrio (ITKP gamintojo nuožiūra); |
| --- | --- |

a)

2,5 % arba daugiau reagento talpyklos tūrio (ITKP gamintojo nuožiūra);

| b) | lygio, kuriam esant transporto priemonę arba mechanizmą vidutinėmis naudojimo sąlygomis būtų galima naudoti 3 valandas. |
| --- | --- |

b)

lygio, kuriam esant transporto priemonę arba mechanizmą vidutinėmis naudojimo sąlygomis būtų galima naudoti 3 valandas.

Šis įspėjimas turi aiškiai rodomas:

| a) | įjungiant antrą lemputę, kurios reikšmė aprašyta ITKP naudojimo vadove, arba |
| --- | --- |

a)

įjungiant antrą lemputę, kurios reikšmė aprašyta ITKP naudojimo vadove, arba

| b) | parodant pranešimą, pvz., „fill up urea“ (papildykite karbamido), „fill up AdBlue“ (papildykite AdBlue) arba „fill up reagent“ (papildykite reagento). |
| --- | --- |

b)

parodant pranešimą, pvz., „fill up urea“ (papildykite karbamido), „fill up AdBlue“ (papildykite AdBlue) arba „fill up reagent“ (papildykite reagento).

7.2.5.   Operatoriaus įspėjimo sistemos turi būti neįmanoma išjungti tol, kol reagento nebus papildyta iki lygio, kuriam esant sistema neturi įsijungti.

7.3.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įjungimas

7.3.1.   Jei reagento talpykla yra tuščia arba reagento lygis nesiekia 2,5 % viso talpyklos vardinio tūrio (konkretų taikytiną lygį nustato ITKP gamintojas), įsijungia šio priedo 5.3–5.6 punktuose aprašyta operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema.

7.3.2.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos turi būti neįmanoma išjungti tol, kol reagento nebus papildyta iki lygio, kuriam esant sistema neturi atitinkamai įsijungti.

8.   REAGENTO KOKYBĖS STEBĖSENA

8.1.   Išmetamųjų teršalų kontrolės prietaise turi būti įrengta priemonė, nustatanti, kad į talpyklą yra įpiltas netinkamas reagentas, pvz., NOx jutiklis, reagento kokybės jutiklis arba lygiavertis įtaisas.

8.2.   Gamintojas nurodo mažiausiąją priimtiną reagento koncentracijos CDmin vertę, kuriai esant per išmetimo vamzdį išmetamo NOx kiekis neviršija:

| a) | 0,9 g/kWh, jei variklio sistema, kurioje yra įrengtas ITKP, atitinka išmetamo NOx kiekio ribinę vertę, Taisyklėje Nr. 96 nustatytą Q ir R etapams, arba |
| --- | --- |

a)

0,9 g/kWh, jei variklio sistema, kurioje yra įrengtas ITKP, atitinka išmetamo NOx kiekio ribinę vertę, Taisyklėje Nr. 96 nustatytą Q ir R etapams, arba

| b) | visų kitų sistemų atveju – išmetamo NOx kiekio ribinę vertę + 1,5 g/kWh. |
| --- | --- |

b)

visų kitų sistemų atveju – išmetamo NOx kiekio ribinę vertę + 1,5 g/kWh.

8.2.1.   CDmin vertės tinkamumas įrodomas vykdant tipo patvirtinimo procedūrą, kaip nurodyta toliau, o tinkama CDmin vertė užregistruojama 1 priede nurodytame dokumentų rinkinyje.

8.2.1.1.   Bandymas atliekamas taikant WHTC arba NRTC (atsižvelgiant į tai, kuris taikomas) ciklo dalį, kurios metu naudojamas įšilęs variklis, naudojant CDmin koncentracijos reagentą.

8.2.1.2.   Gali būti atliekamas WHTC arba NRTC pirminio kondicionavimo ciklas arba ITKP gamintojo nustatytas pirminio kondicionavimo ciklas, suteikiant galimybę uždarajai NOx kontrolės sistemai prisitaikyti prie CDmin koncentracijos reagento kokybės.

8.2.1.3.   Atliekant šį bandymą išmetamas NOx kiekis turi būti mažesnis už NOx ribinę vertę, nustatytą šio priedo 8.2 punkte.

8.2.2.   Jeigu nustatoma, kad reagento koncentracija mažesnė už CDmin vertę, taikant šio priedo 8.1 punktą reagentas laikomas netinkamu.

8.3.   Reagento kokybė matuojama specialiu matuokliu (reagento kokybės matuokliu). Reagento kokybės matuokliu matuojama veikimo naudojant netinkamą reagentą trukmė valandomis.

8.3.1.   Gamintojas, naudodamas vieną matuoklį, netinkamos reagento kokybės atvejus gali priskirti šio priedo 9–10 punktuose nurodytų gedimų grupei.

8.4.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įjungimas

8.4.1.   Operatoriaus įspėjimo sistema įjungiama pagal šio priedo 4 punktą.

8.4.2.   Jeigu į įspėjimo sistemą yra integruota pranešimų rodymo sistema, ji turi rodyti pranešimą, nurodantį įspėjimo priežastį (pvz., „incorrect urea detected“ (nustatytas netinkamas karbamido tirpalas), „incorrect AdBlue detected“ (nustatytas netinkamas AdBlue) arba „incorrect reagent detected“ (nustatytas netinkamas reagentas).

8.5.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įjungimas

8.5.1.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema įjungiama pagal šio priedo 5 punktą.

9.   REAGENTO DOZAVIMAS

9.1.   Variklyje įrengiamos dozavimo pertrūkio nustatymo priemonės.

9.2.   Įrengiamas specialus dozavimo matuoklis (dozavimo matuoklis). Juo matuojama darbo sutrikus reagento dozavimui trukmė valandomis. To nebūtina daryti, jei dozavimas nutraukiamas dėl to, kad tam tikromis transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo sąlygomis jos arba jo išmetamas teršalų kiekis yra toks, kad reagento dozuoti nereikia.

9.2.1.   ITKP gamintojas, naudodamas vieną matuoklį, netinkamos reagento kokybės atvejus gali priskirti šio priedo 8 ir 10 punktuose nurodytų gedimų grupei.

9.3.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įjungimas

9.3.1.   Operatoriaus įspėjimo sistema įjungiama pagal šio priedo 4 punktą.

9.3.2.   Jeigu į įspėjimo sistemą yra integruota pranešimų rodymo sistema, ji turi rodyti pranešimą, nurodantį perspėjimo priežastį (pvz., „urea dosing malfunction“ (karbamido tirpalo dozavimo gedimas), „
  AdBlue dosing malfunction“ (AdBlue dozavimo gedimas) arba „reagent dosing malfunction“ („reagento dozavimo gedimas“).

9.4.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įjungimas

9.4.1.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema įjungiama pagal šio priedo 5 punktą.

10.   STEBĖSENOS TRIKTYS, KURIOS GALI BŪTI SUSIJUSIOS SU NETEISĖTU KEITIMU

10.1.   Be reagento lygio talpykloje, reagento kokybės ir dozavimo pertrūkių, pagal šio priedo 10.1.1 punktą taip pat stebimi šie gedimai, nes jie gali būti susiję su neteisėtu keitimu:

| a) | atjungtas reagento dozavimo vožtuvas; |
| --- | --- |

a)

atjungtas reagento dozavimo vožtuvas;

| b) | atjungtas reagento siurblys; |
| --- | --- |

b)

atjungtas reagento siurblys;

| c) | sugedo arba atjungta NKD sistema, kaip apibūdinta šio priedo 10.1.1 punkte. |
| --- | --- |

c)

sugedo arba atjungta NKD sistema, kaip apibūdinta šio priedo 10.1.1 punkte.

10.1.1.   Turi būti stebimi NKD sistemos elektros sistemos gedimai ir jutiklių pašalinimas arba atjungimas, dėl kurių NKD sistema nebegalėtų nustatyti gedimų, nurodytų šio priedo 7–9 punktuose.

Iš jutiklių, turinčių įtakos gebėjimui vykdyti diagnostiką, paminėtini jutikliai, kuriais tiesiogiai matuojama NOx koncentracija, karbamido kokybės jutikliai, aplinkos stebėsenos jutikliai ir jutikliai, naudojami reagento dozavimui, reagento lygiui arba reagento sąnaudoms stebėti.

10.2.   Įrengiamas specialus matuoklis, skaičiuojantis kiekvieną stebėsenos triktį, aptartą šio priedo 10.1 punkte. NKD sistemos matuokliai valandomis matuoja valandomis veikimo trukmę, kai NKD sistema negali vykdyti diagnostikos. Skirtingas triktis galima grupuoti ir joms naudoti vieną matuoklį.

10.2.1.   Gamintojas, naudodamas vieną matuoklį, NKD sistemos gedimus gali priskirti šio priedo 8–9 punktuose nurodytų gedimų grupei.

10.3.   Užuot taikęs šio priedo 10.1 punkte nustatytus reikalavimus, gamintojas gali naudoti išmetamųjų dujų vamzdyje įrengtą NOx jutiklį. Tokiu atveju:

| a) | NOx kiekio vertė turi neviršyti mažesniosios iš šių ribinių verčių:






  i) | dvigubos NOx ribinės vertės, taikomos tvirtinant ITKP tipą, arba |
| --- | --- | --- |

a)

NOx kiekio vertė turi neviršyti mažesniosios iš šių ribinių verčių:

i)

dvigubos NOx ribinės vertės, taikomos tvirtinant ITKP tipą, arba

| ii) | daugiau kaip 1 g/kWh už NOx ribinę vertę, taikomą tvirtinat ITKP tipą, didesnės vertės; |
| --- | --- |

ii)

daugiau kaip 1 g/kWh už NOx ribinę vertę, taikomą tvirtinat ITKP tipą, didesnės vertės;

| b) | gali būti naudojama viena bendra triktis „high NOx - root cause unknown“ (didelis NOx kiekis – pagrindinė priežastis nežinoma). |
| --- | --- |

b)

gali būti naudojama viena bendra triktis „high NOx - root cause unknown“ (didelis NOx kiekis – pagrindinė priežastis nežinoma).

10.4.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įjungimas

10.4.1.   Operatoriaus įspėjimo sistema įjungiama pagal šio priedo 4 punktą.

10.4.2.   Jeigu į įspėjimo sistemą yra integruota pranešimų rodymo sistema, rodomas pranešimas, kuriame nurodoma įspėjimo priežastis (pvz., „reagent dosing valve disconnected“ (atjungtas reagento dozavimo vožtuvas) arba „critical emission failure“ (kritinis teršalų išmetimo sistemos gedimas)).

10.5.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įjungimas

10.5.1.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema įjungiama pagal šio priedo 5 punktą.

11.   ĮRODINĖJIMO REIKALAVIMAI

11.1.   Atitiktis šio priedo reikalavimams įrodoma tipo tvirtinimo procedūros metu, pademonstruojant, kad įsijungia:

| a) | operatoriaus įspėjimo sistema; |
| --- | --- |

a)

operatoriaus įspėjimo sistema;

| b) | operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema. |
| --- | --- |

b)

operatoriaus raginimo imtis priemonių sistema.

11.2.   Operatoriaus įspėjimo sistemos įsijungimo parodomasis bandymas

11.2.1.   Kad įspėjimo sistema įsijungia, įrodoma atliekant du bandymus – kai trūksta reagento ir kai įvyksta gedimas, priskiriamas prie vienos iš šio priedo 8–10 punktuose aptartų kategorijų.

11.2.2.   Įrodant, kad įspėjimo sistema įsijungia esant netinkamos kokybės reagentui, parenkamas reagentas, kurio aktyvioji sudedamoji dalis praskiesta bent taip, kaip pranešta gamintojo (CDmin) pagal šio priedo 8.2 punkto reikalavimus.

11.2.3.   Įrodant, kad operatoriaus įspėjimo sistema įsijungia, atliekama atranka iš galimų gedimų sąrašo, kurį ITKP gamintojas pateikė tipo patvirtinimo institucijai ir kurį pastaroji patvirtino.

11.2.4.   Atliekant šiuos parodomuosius bandymus, dėl kiekvieno šio priedo 11.2.1 punkte nurodyto gedimo atliekamas atskiras bandymas.

11.2.5.   Atliekant bandymą neturi būti kitų gedimų, išskyrus parinktąjį bandymui.

11.2.6.   Prieš pradedant bandymą ištrinami visi pranešimai apie gedimus.

11.2.7.   Gamintojui paprašius ir gavus tipo patvirtinimo institucijos sutikimą, bandymui parinkti gedimai gali būti imituojami.

11.2.8.   Su kitais gedimais, kurių priežastis nėra reagento trūkumas, susijusio parodomojo bandymo procedūra

11.2.8.1.   Sukėlus arba imitavus triktį, NKD sistema jas aptinka per tris nuoseklius įšilusio variklio WHTC arba įšilusio variklio NRTC ciklus (parenkamas taikytinas variantas).

11.2.8.2.   Atliekant parodomąjį bandymą, po kiekvieno atskiro bandymų ciklo gali būti išjungiamas variklis.

11.2.9.   Parodomojo bandymo, susijusio su reagento trūkumu, procedūra

11.2.9.1.   ITKP gamintojo nuožiūra, ITK sistema naudojama vieną arba daugiau įšilusio variklio WHTC arba įšilusio variklio NRTC ciklų (parenkamas taikytinas variantas).

11.2.9.2.   Parodomasis bandymas pradedamas reagento talpyklą pripildžius iki ITKP gamintojo ir tipo patvirtinimo institucijos sutarto lygio, tačiau jis turi būti ne mažesnis kaip 10 % talpyklos vardinio tūrio.

11.2.10.   Laikoma įrodyta, kad įspėjimo sistema įsijungia, jei kiekvieno pagal šio priedo 11.2.8–11.2.9 punktus atliekamo parodomojo bandymo pabaigoje įspėjimo sistema tinkamai įsijungia, kaip nurodyta šio priedo 4 punkte.

11.2.11.   Suderinus su tipo patvirtinimo institucija, gamintojui leidžiama imituoti tam tikro veikimo laikotarpio pasibaigimą.

11.3.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo parodomasis bandymas

11.3.1.   Operatoriaus raginimo imtis priemonių sistemos parodomasis bandymas atliekamas bandymais variklio bandymų stende.

11.3.2.   ITKP gamintojui nutarus ir suderinus su tipo patvirtinimo institucija, parodomuosius bandymus galima atlikti ir su baigta komplektuoti transporto priemone arba mechanizmu, įtvirtinta tinkamame bandymo stende arba kontroliuojamomis sąlygomis naudojama bandymo kelyje.

11.3.3.   Kad raginimo imtis priemonių sistema įsijungia, įrodoma atliekant du bandymus – kai trūksta reagento ir kai įvyksta gedimas, priskiriamas prie vienos iš šio priedo 8–10 punktuose aptartų kategorijų.

11.3.4.   Atliekant šį parodomąjį bandymą, parenkami tokie pat gedimai, kokie buvo parinkti atliekant įspėjimo sistemos įsijungimo bandymą.

11.3.5.   Šis parodomasis bandymas pradedamas nuo įspėjimo sistemos įsijungimo aptikus tipo patvirtinimo institucijos pasirinktą gedimą.

11.3.6.   Tikrinant sistemos atsaką į reagento trūkumą talpykloje, variklis laikomas įjungtas, kol reagento talpykla ištuštėja arba reagento lygis pasiekia 2,5 % viso talpyklos vardinio tūrio arba pagal šio priedo 7.3.1 punktą gamintojo deklaruotą vertę.

11.3.6.1.   Gamintojas, gavęs tipo patvirtinimo institucijos sutikimą, gali imituoti nuolatinį veikimą išsiurbdamas reagentą iš talpyklos, kai variklis veikia arba kai jis yra išjungtas.

11.3.7.   Tikrinant sistemos atsaką į gedimą, kai tai nėra reagento trūkumo talpykloje, variklis laikomas įjungtas tiek valandų, kiek nurodyta šio priedo 5.2 punkte.

11.3.8.   Suderinus su tipo patvirtinimo institucija, gamintojui leidžiama imituoti tam tikro veikimo laikotarpio pasibaigimą.

11.3.9.   Laikoma įrodyta, kad įspėjimo sistema įsijungia, jei kiekvieno pagal šio priedo 11.3.4 ir 11.3.5 punktus atliekamo parodomojo bandymo pabaigoje raginimo imtis priemonių sistema tinkamai įsijungia, kaip nurodyta šio priedo 5 punkte.

---

11 PRIEDAS

ĮRENGIMO IR NAUDOJIMO INSTRUKCIJOS

1.   ITKP gamintojas pateikia ITKP montuotojams skirtą rašytinę informaciją ir įrengimo instrukcijas ir savininkams bei operatoriams skirtas naudojimo ir techninės priežiūros instrukcijas. Šiose instrukcijose:

| a) | aptariami pavojai saugai, nustatyti atliekant vertinimą pagal šios taisyklės 18.3 punktą, siekiant užtikrinti, kad, pagal instrukcijas įrengiant ITKP, šie pavojai būtų kuo mažesni ir:






  i) | būtų išsaugotas toks transporto priemonės arba mechanizmo saugos lygis, koks buvo užtikrintas transporto priemonę arba mechanizmą pirmą kartą pateikiant rinkai; |
| --- | --- | --- |

a)

aptariami pavojai saugai, nustatyti atliekant vertinimą pagal šios taisyklės 18.3 punktą, siekiant užtikrinti, kad, pagal instrukcijas įrengiant ITKP, šie pavojai būtų kuo mažesni ir:

i)

būtų išsaugotas toks transporto priemonės arba mechanizmo saugos lygis, koks buvo užtikrintas transporto priemonę arba mechanizmą pirmą kartą pateikiant rinkai;

| ii) | būtų išsaugota transporto priemonės arba mechanizmo atitiktis visiems sveikatos ir saugos reikalavimams; |
| --- | --- |

ii)

būtų išsaugota transporto priemonės arba mechanizmo atitiktis visiems sveikatos ir saugos reikalavimams;

| b) | aiškiai nurodyti ir aprašyti visi nustatyti pavojai saugai, kurių nebus galima visiškai išvengti laikantis įrengimo instrukcijų ir kurių reikės saugotis, ITKP montuotojui pasitelkiant atitinkamus įgūdžius ir gerąją inžinerinę praktiką; |
| --- | --- |

b)

aiškiai nurodyti ir aprašyti visi nustatyti pavojai saugai, kurių nebus galima visiškai išvengti laikantis įrengimo instrukcijų ir kurių reikės saugotis, ITKP montuotojui pasitelkiant atitinkamus įgūdžius ir gerąją inžinerinę praktiką;

| c) | aiškiai aptarti visi šio priedo 3 ir 4 punktuose nurodyti aspektai. |
| --- | --- |

c)

aiškiai aptarti visi šio priedo 3 ir 4 punktuose nurodyti aspektai.

2.   PARENGIMO IR ĮRODINĖJIMO REIKALAVIMAI

2.1.   Instrukcijos ir gairės turi būti parašytos šalies, kurioje ITKP parduodamas arba kurioje jis, kaip manoma, bus naudojamas, kalba, pakankamai aiškiai, kad jas suprastų numatomi jų skaitytojai.

2.2.   ITKP gamintojas turi gebėti įrodyti tipo patvirtinimo institucijai, kur aptartas kiekvienas iš atitinkamų šiame priede nurodytų aspektų, tačiau kiekvieną iš šių aspektų gali aptarti bet kokiu būdu, kuris atitinka aiškumo reikalavimą. Nereikalaujama atkartoti šio priedo formuluočių ar išdėstymo.

2.3.   Skaitytojams, pvz., galutiniams naudotojams, skirtuose dokumentuose neturėtų būti vartojama techninė ar teisinė kalba, nes jie gali jos nesuprasti. Jei šiuose dokumentuose svarbu vartoti tokią kalbą, taip pat turėtų būti pateiktas aiškus jos vartojimo tikslo paaiškinimas.

2.4.   Jei tam tikra kalba vartojama ne vienoje šalyje ar regione, aiškumo sumetimais ITKP gamintojui siūloma apsvarstyti galimybę vartoti vietos tarmes ir vartoseną, o jei ITKP yra numatoma įrengti tam tikram sektoriui būdingose transporto priemonėse arba mechanizmuose, – ir tame konkrečiame sektoriuje vartojamas sąvokas.

3.   ITKP MONTUOTOJUI SKIRTOS INSTRUKCIJOS

3.1.   ITKP montuotojui skirtose instrukcijose turėtų būti:

| a) | pateiktos konkrečios instrukcijos, susijusios su konkrečiu transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo būdu, kuriam yra skirtas ITKP; |
| --- | --- |

a)

pateiktos konkrečios instrukcijos, susijusios su konkrečiu transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo būdu, kuriam yra skirtas ITKP;

| b) | jei taikytina, pateiktos bendrosios instrukcijos ir gairės, pagal kurias būtų galima tinkamai įrengti ITKP bet kokioje transporto priemonėje arba mechanizme, priklausančiame jo patvirtinimo sričiai; |
| --- | --- |

b)

jei taikytina, pateiktos bendrosios instrukcijos ir gairės, pagal kurias būtų galima tinkamai įrengti ITKP bet kokioje transporto priemonėje arba mechanizme, priklausančiame jo patvirtinimo sričiai;

| c) | aiškiai nurodyta naudojimo sritis, kuriai yra patvirtintas ITKP, ir transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo būdų sritis, kurioje jis gali būti saugiai naudojamas, jei ji skiriasi nuo patvirtintos ITKP naudojimo srities; |
| --- | --- |

c)

aiškiai nurodyta naudojimo sritis, kuriai yra patvirtintas ITKP, ir transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo būdų sritis, kurioje jis gali būti saugiai naudojamas, jei ji skiriasi nuo patvirtintos ITKP naudojimo srities;

| d) | nurodytas įgūdžių ir išsilavinimo lygis, reikalingas montavimo darbui atlikti; |
| --- | --- |

d)

nurodytas įgūdžių ir išsilavinimo lygis, reikalingas montavimo darbui atlikti;

| e) | nurodytas išsamumo lygis, kurio pakaktų tam, kad tinkamų įgūdžių turintis ir išsilavinęs asmuo galėtų atlikti šį darbą. |
| --- | --- |

e)

nurodytas išsamumo lygis, kurio pakaktų tam, kad tinkamų įgūdžių turintis ir išsilavinęs asmuo galėtų atlikti šį darbą.

3.2.   Instrukcijose nurodoma, kad ITKP turi būti įrengiamas pagal ITKP gamintojo pateiktas įrengimo instrukcijas ir kad taip pat turi būti atsižvelgiama į visas kitas papildomas instrukcijas, kuria pateikia transporto priemonės arba mechanizmo gamintojas, valdžios institucijos ar kitos kompetentingos šalys.

3.3.   Instrukcijose nurodoma, kad transporto priemonė arba mechanizmas, kuriame numatoma įrengti ITKP, turi būti tinkamos būklės ir kad prieš įrengiant ITKP turi būti pašalinti trūkumai, dėl kurių gali nepavykti užtikrinti tokio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo lygio, dėl kurio yra patvirtintas ITKP, arba kurie galėtų turėti neigiamos įtakos jo patvarumui.

3.4.   Instrukcijose nurodoma, kad turi būti imamasi visų reikiamų atsargumo priemonių, kad, įrengus ITKP, nesumažėtų transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo sauga ir kad ji arba jis ir toliau atitiktų vietos teisės aktus ir taisykles. Instrukcijose visų pirma:

| a) | atkreipiamas dėmesys į papildomus pavojus operatorių arba stebėtojų saugai, pvz., aukštą paviršiaus temperatūrą arba aukštą elektros įtampą, susijusią su ITKP, ir siūlomos priemonės, kaip sumažinti atitinkamą riziką; |
| --- | --- |

a)

atkreipiamas dėmesys į papildomus pavojus operatorių arba stebėtojų saugai, pvz., aukštą paviršiaus temperatūrą arba aukštą elektros įtampą, susijusią su ITKP, ir siūlomos priemonės, kaip sumažinti atitinkamą riziką;

| b) | įspėjama, kad ITKP arba su juo susijusių sistemų negalima įrengti taip, kad sumažėtų operatoriaus transporto priemonės arba mechanizmo operatoriaus regos laukas, pablogėtų matavimo prietaisų ar indikatorių matomumas arba būtų trukdoma naudotis valdymo įtaisais; |
| --- | --- |

b)

įspėjama, kad ITKP arba su juo susijusių sistemų negalima įrengti taip, kad sumažėtų operatoriaus transporto priemonės arba mechanizmo operatoriaus regos laukas, pablogėtų matavimo prietaisų ar indikatorių matomumas arba būtų trukdoma naudotis valdymo įtaisais;

| c) | įspėjama, kad asmens arba įmonės, kuri įrengia ITKP, atsakomybės už vėliau padarytas avarijas ar įvykusius gedimus dydis priklausys nuo vietos teisės aktų ir papročių ir kad gali teikti atsakyti ne tik už ITKP gedimus arba su ITKP tiesiogiai susijusius gedimus. |
| --- | --- |

c)

įspėjama, kad asmens arba įmonės, kuri įrengia ITKP, atsakomybės už vėliau padarytas avarijas ar įvykusius gedimus dydis priklausys nuo vietos teisės aktų ir papročių ir kad gali teikti atsakyti ne tik už ITKP gedimus arba su ITKP tiesiogiai susijusius gedimus.

3.5.   Instrukcijose atkreipiamas dėmesys, kad dėl variklio gaubto arba prieigos plokštės pakeitimų gali padidėti transporto priemonės arba mechanizmo skleidžiamas triukšmas, kad triukšmingumo padidinimas gali būti draudžiamas vietos teisės aktais ir kad padidėjęs triukšmingumas gali turėti įtakos operatorių ir stebėtojų sveikatai ir saugai.

4.   SAVININKUI IR OPERATORIUI SKIRTOS INSTRUKCIJOS

4.1.   Savininkui ir operatoriui skirtose instrukcijose pateikiamos konkrečios instrukcijos, susijusios su transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo būdu, kuriam yra skirtas ITKP, ir, jei taikytina, bendrosios instrukcijos, susijusios su ITKP naudojimu transporto priemonėje arba mechanizme, priklausančiame jo patvirtinimo sričiai.

4.2.   Instrukcijose nurodomi transporto priemonės arba mechanizmo naudojimo reikalavimai arba apribojimai, būtini tinkamam ITKP veikimui užtikrinti.

4.3.   Instrukcijose nurodoma, ar laikotarpiais tarp įprastų techninės priežiūros darbų transporto priemonės arba mechanizmo operatorius turi papildytų reagentų ar priedų, ir nurodyta tikėtina reagento sąnaudų norma.

4.4.   Instrukcijose nurodomas suvartojamųjų reagentų arba priedų, jei jie naudojami, tipas ir kokybė.

4.5.   Instrukcijose transporto priemonės arba mechanizmo savininkui ir operatoriui primenama, kad tuo atveju, jei tam tikroje šalyje arba vietovėje transporto priemonė arba mechanizmas gali būti naudojami tik įrengus ITKP arba jei, įrengus ITKP, transporto priemonės arba mechanizmo savininkui taikomos tam tikros paskatos arba suteikiamos išskirtinės teisės, neužtikrinus tinkamos ITKP eksploatacinės būklės (taip pat tinkamai nepapildžius reagento arba priedo), gali būti pažeista sutartis arba padaryta nusikalstama veika.

---

12 PRIEDAS

Specialieji ITKP patvirtinimo pagal išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, nustatytas Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais, reikalavimai

1.   ĮŽANGA

Šiame priede nustatomi specialieji ITKP, įrengiamo variklyje arba variklio sistemoje, siekiant užtikrinti Taisyklėje Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais nustatytų išmetamųjų teršalų kiekio ribinių verčių laikymąsi, patvirtinimo reikalavimai.

2.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI

2.1.   Variklio sistema su įrengtu ITKP turi atitikti toliau pateiktus specialiuosius reikalavimus.

| 2.1.1. | Išmetamo NOx ir kietųjų dalelių kiekio ribines vertes, nustatytas Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 5.3 punkte pateiktoje lentelėje. |
| --- | --- |

2.1.1.

Išmetamo NOx ir kietųjų dalelių kiekio ribines vertes, nustatytas Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 5.3 punkte pateiktoje lentelėje.

| 2.1.2. | Variklio sistemų patvarumo patikrinimo reikalavimus, nustatytus Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 7 priede. |
| --- | --- |

2.1.2.

Variklio sistemų patvarumo patikrinimo reikalavimus, nustatytus Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 7 priede.

| 2.1.3. | Vidinei diagnostikos sistemai (OBD) keliamus reikalavimus, nustatytus Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 9A ir 9B prieduose. |
| --- | --- |

2.1.3.

Vidinei diagnostikos sistemai (OBD) keliamus reikalavimus, nustatytus Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 9A ir 9B prieduose.

| 2.1.4. | Specialiuosius reikalavimus riboti ne ciklo metu išmetamų ir įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekį, nustatytus Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 10 priede. |
| --- | --- |

2.1.4.

Specialiuosius reikalavimus riboti ne ciklo metu išmetamų ir įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekį, nustatytus Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 10 priede.

| 2.1.5. | Reikalavimus, kuriais siekiama užtikrinti tinkamą NOx kontrolės priemonių veikimą, nustatytus Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 11 priede. |
| --- | --- |

2.1.5.

Reikalavimus, kuriais siekiama užtikrinti tinkamą NOx kontrolės priemonių veikimą, nustatytus Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 11 priede.

| 2.1.6. | Nepaisant šios taisyklės 8.6.2 punkto, vidutinis III ir IV klasių ITKP išmetamas amoniako kiekis, išmatuotas Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 4 priedo 7 priedėlyje nustatyta tvarka, turi neviršyti 10 ppm. |
| --- | --- |

2.1.6.

Nepaisant šios taisyklės 8.6.2 punkto, vidutinis III ir IV klasių ITKP išmetamas amoniako kiekis, išmatuotas Taisyklės Nr. 49 su 06 serijos pakeitimais 4 priedo 7 priedėlyje nustatyta tvarka, turi neviršyti 10 ppm.

---