# Europeiska unionens C 382/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 382 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången15 oktober 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 382

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången15 oktober 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 382/01 | Meddelande från kommissionen om godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 382/01

Meddelande från kommissionen om godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 382/02 | Eurons växelkurs | 14 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2016/C 382/03 | Uppgifter som ska lämnas enligt artikel 5.2 – Bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 [ EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ]) | 15 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 382/02

Eurons växelkurs

14

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2016/C 382/03

Uppgifter som ska lämnas enligt artikel 5.2 – Bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 [ EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ])

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 [ EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ])

15

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 382/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 17 |
| 2016/C 382/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8102 – Valeo/FTE Group) (
  1
  ) | 18 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 382/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 19 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2016/C 382/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

17

2016/C 382/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8102 – Valeo/FTE Group) (
  1
  )

1

18

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2016/C 382/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

19

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2016/C 382/07 | Rättelse till kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (kodifierad version) (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet) ( EUT C 349 av den 22.12.2010 ) | 25 |

Rättelser

2016/C 382/07

Rättelse till kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (kodifierad version) (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet) ( EUT C 349 av den 22.12.2010 )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 382/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 382/1

---

Meddelande från kommissionen om godkännande av innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

(2016/C 382/01)

Den 13 oktober 2016 godkände kommissionen innehållet i ett utkast till kommissionens förordning om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Utkastet till kommissionens förordning bifogas som bilaga till detta meddelande. Utkastet till kommissionens förordning är öppet för offentligt samråd på följande adress: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

BILAGA

UTKAST TILL KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) .../...

av den ...

om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget och förordning (EU) nr 702/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artikel 1.1 a och b,

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (2) omfattar vissa kategorier av stöd som förklaras förenliga med den inre marknaden och undantas från kravet på att de måste anmälas till kommissionen innan de beviljas. I förordning (EU) nr 651/2014 aviserades att kommissionen hade för avsikt att se över tillämpningsområdet för den förordningen med sikte på att inkludera vissa andra typer av stöd, särskilt stöd till hamn- och flygplatsinfrastruktur, när erfarenheterna av handläggningen av stödärenden utvecklats ytterligare. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (2) omfattar vissa kategorier av stöd som förklaras förenliga med den inre marknaden och undantas från kravet på att de måste anmälas till kommissionen innan de beviljas. I förordning (EU) nr 651/2014 aviserades att kommissionen hade för avsikt att se över tillämpningsområdet för den förordningen med sikte på att inkludera vissa andra typer av stöd, särskilt stöd till hamn- och flygplatsinfrastruktur, när erfarenheterna av handläggningen av stödärenden utvecklats ytterligare.

| (2) | Mot bakgrund av kommissionens erfarenheter och för att förenkla och förtydliga reglerna om statligt stöd, minska den administrativa bördan och göra det möjligt för kommissionen att inrikta sig på de potentiellt mest snedvridande fallen, bör stöd för hamn- och flygplatsinfrastruktur nu tas med i tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av kommissionens erfarenheter och för att förenkla och förtydliga reglerna om statligt stöd, minska den administrativa bördan och göra det möjligt för kommissionen att inrikta sig på de potentiellt mest snedvridande fallen, bör stöd för hamn- och flygplatsinfrastruktur nu tas med i tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014.

| (3) | Investeringsstöd till regionala flygplatser med en genomsnittlig årlig trafikvolym på upp till tre miljoner passagerare kan både förbättra tillgängligheten för vissa regioner och den lokala utvecklingen, beroende på de särskilda egenskaperna hos varje flygplats. Detta stöder prioriteringarna i Europa 2020-strategin och bidrar till ytterligare ekonomisk tillväxt och att uppnå mål av gemensamt EU-intresse. Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits till följd av tillämpningen av riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (3), ger investeringsstöd till regionala flygplatser inte upphov till någon otillbörlig snedvridning av handel och konkurrens, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Sådant stöd bör därför omfattas av gruppundantaget i förordning (EU) nr 651/2014 om vissa villkor är uppfyllda. Det är inte lämpligt att fastställa ett tröskelvärde för anmälan när det gäller stödbeloppet, eftersom de konkurrensmässiga följderna av en stödåtgärd främst beror på flygplatsens storlek och inte på investeringens storlek. |
| --- | --- |

(3)

Investeringsstöd till regionala flygplatser med en genomsnittlig årlig trafikvolym på upp till tre miljoner passagerare kan både förbättra tillgängligheten för vissa regioner och den lokala utvecklingen, beroende på de särskilda egenskaperna hos varje flygplats. Detta stöder prioriteringarna i Europa 2020-strategin och bidrar till ytterligare ekonomisk tillväxt och att uppnå mål av gemensamt EU-intresse. Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits till följd av tillämpningen av riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (3), ger investeringsstöd till regionala flygplatser inte upphov till någon otillbörlig snedvridning av handel och konkurrens, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Sådant stöd bör därför omfattas av gruppundantaget i förordning (EU) nr 651/2014 om vissa villkor är uppfyllda. Det är inte lämpligt att fastställa ett tröskelvärde för anmälan när det gäller stödbeloppet, eftersom de konkurrensmässiga följderna av en stödåtgärd främst beror på flygplatsens storlek och inte på investeringens storlek.

| (4) | Villkoren för att undanta stöd från anmälningsskyldigheten bör syfta till att begränsa snedvridningar av konkurrensen som skulle undergräva de lika villkoren på den inre marknaden, särskilt genom att säkerställa stödbeloppets proportionalitet. För att vara proportionellt bör stödet uppfylla två villkor. Stödnivån bör inte överskrida en högsta tillåten stödnivå, som varierar beroende på flygplatsens storlek. Dessutom bör stödbeloppet inte vara större än det finansieringsbehov för investeringen som inte är täckt. För mycket små flygplatser med högst 150 000 passagerare per år bör det endast krävas att stödet uppfyller ett av dessa villkor. Villkoren för förenlighet med den inre marknaden bör säkerställa ett öppet och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen. Undantaget bör inte gälla stöd till flygplatser som är belägna i närheten av en befintlig flygplats där regelbunden flygtrafik bedrivs, eftersom stöd till sådana flygplatser innebär en större risk för snedvridning av konkurrensen och därför bör anmälas till kommissionen, med undantag för stöd som beviljas mycket små flygplatser (högst 150 000 passagerare per år), som sannolikt inte leder till betydande snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(4)

Villkoren för att undanta stöd från anmälningsskyldigheten bör syfta till att begränsa snedvridningar av konkurrensen som skulle undergräva de lika villkoren på den inre marknaden, särskilt genom att säkerställa stödbeloppets proportionalitet. För att vara proportionellt bör stödet uppfylla två villkor. Stödnivån bör inte överskrida en högsta tillåten stödnivå, som varierar beroende på flygplatsens storlek. Dessutom bör stödbeloppet inte vara större än det finansieringsbehov för investeringen som inte är täckt. För mycket små flygplatser med högst 150 000 passagerare per år bör det endast krävas att stödet uppfyller ett av dessa villkor. Villkoren för förenlighet med den inre marknaden bör säkerställa ett öppet och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen. Undantaget bör inte gälla stöd till flygplatser som är belägna i närheten av en befintlig flygplats där regelbunden flygtrafik bedrivs, eftersom stöd till sådana flygplatser innebär en större risk för snedvridning av konkurrensen och därför bör anmälas till kommissionen, med undantag för stöd som beviljas mycket små flygplatser (högst 150 000 passagerare per år), som sannolikt inte leder till betydande snedvridning av konkurrensen.

| (5) | Kusthamnar är av strategisk betydelse för att uppnå en väl fungerande inre marknad och ökad ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, så som bland annat anges i Europa 2020-strategin och i kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem
   (4). I meddelandet Hamnarna: en tillväxtmotor
   (5) framhölls det att det krävs effektiva offentliga och privata investeringar för att hamnarna ska fungera effektivt i alla unionens kustområden. Investeringar behövs i synnerhet för att anpassa infrastruktur för tillgänglighet till hamnar samt hamninfrastruktur till fartygsflottans ökade storlek och komplexitet, till användningen av infrastruktur för alternativa bränslen och till strängare krav på miljöprestanda. Bristen på hamninfrastruktur av hög kvalitet leder till trafikstockningar och extra kostnader för redare, transportörer och konsumenter. |
| --- | --- |

(5)

Kusthamnar är av strategisk betydelse för att uppnå en väl fungerande inre marknad och ökad ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, så som bland annat anges i Europa 2020-strategin och i kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem
   (4). I meddelandet Hamnarna: en tillväxtmotor
   (5) framhölls det att det krävs effektiva offentliga och privata investeringar för att hamnarna ska fungera effektivt i alla unionens kustområden. Investeringar behövs i synnerhet för att anpassa infrastruktur för tillgänglighet till hamnar samt hamninfrastruktur till fartygsflottans ökade storlek och komplexitet, till användningen av infrastruktur för alternativa bränslen och till strängare krav på miljöprestanda. Bristen på hamninfrastruktur av hög kvalitet leder till trafikstockningar och extra kostnader för redare, transportörer och konsumenter.

| (6) | Att utveckla inlandshamnar och integrera dem i multimodala transporter är ett viktigt mål för unionens transportpolitik. Unionslagstiftningen syftar uttryckligen till att förstärka de intermodala transporterna och till att uppnå en övergång till miljövänligare transportsätt, t.ex. på järnväg, till havs och på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

(6)

Att utveckla inlandshamnar och integrera dem i multimodala transporter är ett viktigt mål för unionens transportpolitik. Unionslagstiftningen syftar uttryckligen till att förstärka de intermodala transporterna och till att uppnå en övergång till miljövänligare transportsätt, t.ex. på järnväg, till havs och på inre vattenvägar.

| (7) | Villkoren för att undanta stöd till hamnar bör syfta till att begränsa en snedvridning av konkurrensen som skulle undergräva de lika villkoren på den inre marknaden. Detta ska ske särskilt genom att man garanterar stödbeloppets proportionalitet. För att vara proportionellt bör stödet inte överstiga den högsta tillåtna stödnivån, vilken för kusthamnar varierar beroende på investeringsprojektets storlek. Stödbeloppet bör inte gå utöver skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och rörelseresultatet för investeringen, utom för mycket små stödbelopp, för vilka det är lämpligt med en förenklad metod för att minska den administrativa bördan. Öppet och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen bör också säkerställas. |
| --- | --- |

(7)

Villkoren för att undanta stöd till hamnar bör syfta till att begränsa en snedvridning av konkurrensen som skulle undergräva de lika villkoren på den inre marknaden. Detta ska ske särskilt genom att man garanterar stödbeloppets proportionalitet. För att vara proportionellt bör stödet inte överstiga den högsta tillåtna stödnivån, vilken för kusthamnar varierar beroende på investeringsprojektets storlek. Stödbeloppet bör inte gå utöver skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och rörelseresultatet för investeringen, utom för mycket små stödbelopp, för vilka det är lämpligt med en förenklad metod för att minska den administrativa bördan. Öppet och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen bör också säkerställas.

| (8) | Investeringar som tas upp i arbetsplanerna för stamnätskorridorerna som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (6) är projekt av gemensamt intresse med särskilt strategiskt intresse för unionen. Kusthamnar som ingår i dessa nät är infarts- och utfartsplatser för varor som transporteras till och från unionen. Inlandshamnar som ingår i dessa nät är nyckelfaktorer för att möjliggöra nätets samtrafikmöjligheter. Investeringar som syftar till att förbättra dessa hamnars funktion bör omfattas av ett högre tröskelvärde för anmälan. |
| --- | --- |

(8)

Investeringar som tas upp i arbetsplanerna för stamnätskorridorerna som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (6) är projekt av gemensamt intresse med särskilt strategiskt intresse för unionen. Kusthamnar som ingår i dessa nät är infarts- och utfartsplatser för varor som transporteras till och från unionen. Inlandshamnar som ingår i dessa nät är nyckelfaktorer för att möjliggöra nätets samtrafikmöjligheter. Investeringar som syftar till att förbättra dessa hamnars funktion bör omfattas av ett högre tröskelvärde för anmälan.

| (9) | Mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av förordning (EU) nr 651/2014 och förordning (EU) nr 702/2014 är det också lämpligt att anpassa vissa bestämmelser i de förordningarna. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen av förordning (EU) nr 651/2014 och förordning (EU) nr 702/2014 är det också lämpligt att anpassa vissa bestämmelser i de förordningarna.

| (10) | Särskilt när det gäller ordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena har tillämpningen av olika regler för ersättning av merkostnader för transport och andra merkostnader visat sig vara svår i praktiken och inte ändamålsenlig för att avhjälpa de strukturella nackdelar som avses i artikel 349 i fördraget, dvs. deras avlägsna belägenhet, ökaraktär, ringa storlek, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt ekonomiska beroende av ett fåtal produkter, vilka faktorer på grund av sin bestående natur och sammanlagda verkan allvarligt hämmar områdenas utveckling, och bestämmelserna bör därför ersättas med en metod som gäller samtliga merkostnader. |
| --- | --- |

(10)

Särskilt när det gäller ordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena har tillämpningen av olika regler för ersättning av merkostnader för transport och andra merkostnader visat sig vara svår i praktiken och inte ändamålsenlig för att avhjälpa de strukturella nackdelar som avses i artikel 349 i fördraget, dvs. deras avlägsna belägenhet, ökaraktär, ringa storlek, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt ekonomiska beroende av ett fåtal produkter, vilka faktorer på grund av sin bestående natur och sammanlagda verkan allvarligt hämmar områdenas utveckling, och bestämmelserna bör därför ersättas med en metod som gäller samtliga merkostnader.

| (11) | Med tanke på de begränsade negativa effekterna på konkurrensen av stöd till kultur och bevarande av kulturarvet bör tröskelvärdena för anmälan av stöd inom dessa områden höjas. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på de begränsade negativa effekterna på konkurrensen av stöd till kultur och bevarande av kulturarvet bör tröskelvärdena för anmälan av stöd inom dessa områden höjas.

| (12) | Förordning (EU) nr 651/2014 och förordning (EU) nr 702/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Förordning (EU) nr 651/2014 och förordning (EU) nr 702/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 651/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Gäller inte den svenska språkversionen. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Gäller inte den svenska språkversionen.

| ii) | Följande led ska läggas till som leden m och n:






  ”m) | Stöd till regionala flygplatser. |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till som leden m och n:

”m)

Stöd till regionala flygplatser.

| n) | Stöd till hamnar.” |
| --- | --- |

n)

Stöd till hamnar.”

| b) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Denna förordning ska inte tillämpas på följande:






  a) | Stöd som beviljas inom fiske- och vattenbrukssektorn, som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (*) med undantag för stöd till utbildning, stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder samt ordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena och i glest befolkade områden. |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”Denna förordning ska inte tillämpas på följande:

a)

Stöd som beviljas inom fiske- och vattenbrukssektorn, som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (*) med undantag för stöd till utbildning, stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder samt ordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena och i glest befolkade områden.

| b) | Stöd som beviljas inom sektorn för primär jordbruksproduktion, med undantag för regionalt driftstöd, stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag, riskfinansieringsstöd, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, miljöstöd, stöd till utbildning och stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

b)

Stöd som beviljas inom sektorn för primär jordbruksproduktion, med undantag för regionalt driftstöd, stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag, riskfinansieringsstöd, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, miljöstöd, stöd till utbildning och stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder.

| c) | Stöd, förutom regionalt driftstöd, som beviljas inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i följande fall:






  i) | Om stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Stöd, förutom regionalt driftstöd, som beviljas inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i följande fall:

i)

Om stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen, eller

| ii) | om ett villkor för stödet är att det helt eller delvis överförs till primärproducenter. |
| --- | --- |

ii)

om ett villkor för stödet är att det helt eller delvis överförs till primärproducenter.

| d) | Stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga, enligt rådets beslut nr 2010/787/EU (**). |
| --- | --- |

d)

Stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga, enligt rådets beslut nr 2010/787/EU (**).

| e) | De kategorier av regionalstöd som utesluts i artikel 13. |
| --- | --- |

e)

De kategorier av regionalstöd som utesluts i artikel 13.

(*)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1)."

(**)  Rådets beslut av den 10 december 2010 om statligt stöd för att underlätta nedläggning av icke-konkurrenskraftiga kolgruvor (EUT L 336, 21.12.2010, s. 24).”"

| c) | Punkt 4 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd beviljat av samma medlemsstat olagligt och oförenligt med den inre marknaden, med undantag av stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer.” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ändras på följande sätt:

i)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd beviljat av samma medlemsstat olagligt och oförenligt med den inre marknaden, med undantag av stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer.”

| ii) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | Stöd till företag i svårigheter, med undantag för stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer och ordningar för regionalt driftstöd, förutsatt att dessa stödordningar inte behandlar företag i svårigheter mer gynnsamt än andra företag.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

Stöd till företag i svårigheter, med undantag för stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer och ordningar för regionalt driftstöd, förutsatt att dessa stödordningar inte behandlar företag i svårigheter mer gynnsamt än andra företag.”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 39 ska ersättas med följande:






  ”39. | rörelseresultat: skillnaden mellan de diskonterade inkomsterna och de diskonterade driftskostnaderna under investeringens ekonomiska livstid, om denna skillnad är positiv. I driftskostnaderna ingår kostnader såsom kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikation, energi, underhåll, hyror och administration, men innefattar inte, vid tillämpning av denna förordning, avskrivningar och finansieringskostnader, om dessa har omfattats av investeringsstöd. Diskontering av inkomster och driftskostnader med användning av en lämplig diskonteringsränta gör det möjligt att uppnå en rimlig vinst.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 39 ska ersättas med följande:

”39.

rörelseresultat: skillnaden mellan de diskonterade inkomsterna och de diskonterade driftskostnaderna under investeringens ekonomiska livstid, om denna skillnad är positiv. I driftskostnaderna ingår kostnader såsom kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikation, energi, underhåll, hyror och administration, men innefattar inte, vid tillämpning av denna förordning, avskrivningar och finansieringskostnader, om dessa har omfattats av investeringsstöd. Diskontering av inkomster och driftskostnader med användning av en lämplig diskonteringsränta gör det möjligt att uppnå en rimlig vinst.”

| b) | Punkt 42 ska ersättas med följande:






  ”42. | regionalt driftstöd: stöd för att minska ett företags löpande utgifter. Detta omfattar sådana kostnadskategorier som kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikationer, energi, underhåll, hyror, administration osv., men inte avskrivningar och finansieringskostnader, om dessa har tagits med i de stödberättigande kostnaderna när investeringsstöd har beviljats.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 42 ska ersättas med följande:

”42.

regionalt driftstöd: stöd för att minska ett företags löpande utgifter. Detta omfattar sådana kostnadskategorier som kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikationer, energi, underhåll, hyror, administration osv., men inte avskrivningar och finansieringskostnader, om dessa har tagits med i de stödberättigande kostnaderna när investeringsstöd har beviljats.”

| c) | Punkt 48 ska ersättas med följande:






  ”48. | glest befolkade områden: Nuts 2-regioner med färre än 8 invånare per km2 eller Nuts 3-regioner med färre än 12,5 invånare per km2.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 48 ska ersättas med följande:

”48.

glest befolkade områden: Nuts 2-regioner med färre än 8 invånare per km2 eller Nuts 3-regioner med färre än 12,5 invånare per km2.”

| d) | Följande punkt ska införas som punkt 48a:






  ”48a. | mycket glest befolkade områden: Nuts 2-regioner med färre än 8 invånare per km2.” |
| --- | --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas som punkt 48a:

”48a.

mycket glest befolkade områden: Nuts 2-regioner med färre än 8 invånare per km2.”

| e) | Punkt 55 ska ersättas med följande:






  ”55. | områden som är berättigade till driftstöd: en region i de yttersta randområdena som avses i artikel 349 i fördraget eller ett glest befolkat område, eller ett mycket glest befolkat område.” |
| --- | --- | --- |

e)

Punkt 55 ska ersättas med följande:

”55.

områden som är berättigade till driftstöd: en region i de yttersta randområdena som avses i artikel 349 i fördraget eller ett glest befolkat område, eller ett mycket glest befolkat område.”

| f) | Följande punkt ska införas som punkt 61a:






  ”61a. | nedläggning av samma eller liknande verksamhet: fullständig nedläggning och också partiell nedläggning som medför en omfattande förlust av arbetstillfällen. Vid tillämpningen av denna bestämmelse definieras omfattande förlust av arbetstillfällen som förlust av minst [100] arbetstillfällen i en verksamhet eller som en minskning av antalet arbetstillfällen i en verksamhet med minst 50 % av arbetsstyrkan.” |
| --- | --- | --- |

f)

Följande punkt ska införas som punkt 61a:

”61a.

nedläggning av samma eller liknande verksamhet: fullständig nedläggning och också partiell nedläggning som medför en omfattande förlust av arbetstillfällen. Vid tillämpningen av denna bestämmelse definieras omfattande förlust av arbetstillfällen som förlust av minst [100] arbetstillfällen i en verksamhet eller som en minskning av antalet arbetstillfällen i en verksamhet med minst 50 % av arbetsstyrkan.”

| g) | Efter punkt 143 ska följande punkter läggas till:
  ”Definitioner för stöd till regionala flygplatser









  144. | flygplatsinfrastruktur: den infrastruktur och utrustning som flygplatsen behöver för att tillhandahålla flygplatstjänster åt flygbolag och olika tjänsteleverantörer, däribland banor, terminaler, plattor, taxibanor, centraliserad marktjänstinfrastruktur och alla andra faciliteter som direkt stöder tillhandahållandet av flygplatstjänster, men exklusive infrastruktur och utrustning som främst krävs för icke-luftfartsverksamheter. |
| --- | --- | --- |

g)

Efter punkt 143 ska följande punkter läggas till:

”Definitioner för stöd till regionala flygplatser

144.

flygplatsinfrastruktur: den infrastruktur och utrustning som flygplatsen behöver för att tillhandahålla flygplatstjänster åt flygbolag och olika tjänsteleverantörer, däribland banor, terminaler, plattor, taxibanor, centraliserad marktjänstinfrastruktur och alla andra faciliteter som direkt stöder tillhandahållandet av flygplatstjänster, men exklusive infrastruktur och utrustning som främst krävs för icke-luftfartsverksamheter.

| 145. | flygbolag: ett flygbolag med en giltig operativ licens som utfärdats av en medlemsstat eller en medlem i det gemensamma europeiska luftrummet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 (*). |
| --- | --- |

145.

flygbolag: ett flygbolag med en giltig operativ licens som utfärdats av en medlemsstat eller en medlem i det gemensamma europeiska luftrummet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 (*).

| 146. | flygplats: en enhet eller grupp av enheter som utför ekonomisk verksamhet i form av tillhandahållande av flygplatstjänster åt flygbolag. |
| --- | --- |

146.

flygplats: en enhet eller grupp av enheter som utför ekonomisk verksamhet i form av tillhandahållande av flygplatstjänster åt flygbolag.

| 147. | flygplatstjänster: tjänster som en flygplats eller dess dotterbolag tillhandahåller flygbolag i form av hantering av luftfartyg, från landning till start, och av passagerare och gods, så att flygbolag får möjlighet att tillhandahålla lufttransporttjänster, inklusive tillhandahållande av marktjänster och av centraliserad marktjänstinfrastruktur. |
| --- | --- |

147.

flygplatstjänster: tjänster som en flygplats eller dess dotterbolag tillhandahåller flygbolag i form av hantering av luftfartyg, från landning till start, och av passagerare och gods, så att flygbolag får möjlighet att tillhandahålla lufttransporttjänster, inklusive tillhandahållande av marktjänster och av centraliserad marktjänstinfrastruktur.

| 148. | genomsnittlig årlig passagerarvolym: den passagerarvolym som fastställs på grundval av inkommande och utgående passagerartrafik under de två räkenskapsår som föregår det då stödet beviljas. |
| --- | --- |

148.

genomsnittlig årlig passagerarvolym: den passagerarvolym som fastställs på grundval av inkommande och utgående passagerartrafik under de två räkenskapsår som föregår det då stödet beviljas.

| 149. | centraliserad marktjänstinfrastruktur: infrastruktur som normalt drivs av flygplatsoperatören och ställs till förfogande för de olika leverantörerna av marktjänster på flygplatsen i utbyte mot betalning, utom utrustning som ägs eller drivs av leverantörerna av marktjänster. |
| --- | --- |

149.

centraliserad marktjänstinfrastruktur: infrastruktur som normalt drivs av flygplatsoperatören och ställs till förfogande för de olika leverantörerna av marktjänster på flygplatsen i utbyte mot betalning, utom utrustning som ägs eller drivs av leverantörerna av marktjänster.

| 150. | höghastighetståg: tåg som kan nå hastigheter på över 200 km/tim. |
| --- | --- |

150.

höghastighetståg: tåg som kan nå hastigheter på över 200 km/tim.

| 151. | marktjänster: tjänster som tillhandahålls åt flygplatsanvändare på en flygplats enligt beskrivningen i bilagan till rådets direktiv 96/67/EG (**). |
| --- | --- |

151.

marktjänster: tjänster som tillhandahålls åt flygplatsanvändare på en flygplats enligt beskrivningen i bilagan till rådets direktiv 96/67/EG (**).

| 152. | icke-luftfartsverksamheter: kommersiella tjänster som tillhandahålls åt flygbolag eller andra flygplatsanvändare, t.ex. stödtjänster till passagerare, speditörer eller andra tjänstetillhandahållare, uthyrning av kontor eller affärslokaler, bilparkering och hotell. |
| --- | --- |

152.

icke-luftfartsverksamheter: kommersiella tjänster som tillhandahålls åt flygbolag eller andra flygplatsanvändare, t.ex. stödtjänster till passagerare, speditörer eller andra tjänstetillhandahållare, uthyrning av kontor eller affärslokaler, bilparkering och hotell.

| 153. | regional flygplats: en flygplats med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på upp till 3 miljoner passagerare. |
| --- | --- |

153.

regional flygplats: en flygplats med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på upp till 3 miljoner passagerare.

Definitioner för stöd till hamnar

| 154. | hamn: land- och vattenområde som består av infrastruktur och utrustning som möjliggör mottagande av fartyg, lastning och lossning av fartyg, lagring av varor, mottagande och leverans av dessa varor, och ombord- och landstigning av passagerare, besättning och andra personer samt annan infrastruktur som är nödvändig för transportoperatörer inom hamnområdet. |
| --- | --- |

154.

hamn: land- och vattenområde som består av infrastruktur och utrustning som möjliggör mottagande av fartyg, lastning och lossning av fartyg, lagring av varor, mottagande och leverans av dessa varor, och ombord- och landstigning av passagerare, besättning och andra personer samt annan infrastruktur som är nödvändig för transportoperatörer inom hamnområdet.

| 155. | kusthamn: en hamn i första hand för mottagande av havsgående fartyg. |
| --- | --- |

155.

kusthamn: en hamn i första hand för mottagande av havsgående fartyg.

| 156. | inlandshamn: en hamn som inte är en kusthamn, för mottagande av fartyg i inlandssjöfart. |
| --- | --- |

156.

inlandshamn: en hamn som inte är en kusthamn, för mottagande av fartyg i inlandssjöfart.

| 157. | hamninfrastruktur: infrastruktur och anläggningar för tillhandahållande av transportrelaterade hamntjänster, inbegripet kajplatser som används vid förtöjning och avläggning av fartyg, kajmurar, bryggor och flytande pontonramper i tidvattenområden, inre bassänger, återfyllnings- och landåtervinningsområden, infrastruktur för alternativa bränslen, infrastruktur för uppsamling av fartygsgenererat avfall och lastrester samt transportanläggningar inom hamnområdet. |
| --- | --- |

157.

hamninfrastruktur: infrastruktur och anläggningar för tillhandahållande av transportrelaterade hamntjänster, inbegripet kajplatser som används vid förtöjning och avläggning av fartyg, kajmurar, bryggor och flytande pontonramper i tidvattenområden, inre bassänger, återfyllnings- och landåtervinningsområden, infrastruktur för alternativa bränslen, infrastruktur för uppsamling av fartygsgenererat avfall och lastrester samt transportanläggningar inom hamnområdet.

| 158. | hamnsuprastruktur: ytarrangemang, byggnader och rörlig utrustning, inbegripet kranar, och fast utrustning inom hamnområdet som har ett direkt samband med hamnens transportfunktion. |
| --- | --- |

158.

hamnsuprastruktur: ytarrangemang, byggnader och rörlig utrustning, inbegripet kranar, och fast utrustning inom hamnområdet som har ett direkt samband med hamnens transportfunktion.

| 159. | infrastruktur för tillgänglighet: varje typ av infrastruktur som krävs för att säkra tillgängligheten land- eller sjövägen och via floder för användare av kust- eller inlandshamnen, särskilt tillfartsvägar, tillgänglighet via järnvägsspår, vågbrytare och slussar. |
| --- | --- |

159.

infrastruktur för tillgänglighet: varje typ av infrastruktur som krävs för att säkra tillgängligheten land- eller sjövägen och via floder för användare av kust- eller inlandshamnen, särskilt tillfartsvägar, tillgänglighet via järnvägsspår, vågbrytare och slussar.

| 160. | muddring: avlägsnande av sand, sediment eller annat material från botten av en vattenväg till en hamn, eller inom ett hamnområde, så att fartyg kan anlöpa hamnen. |
| --- | --- |

160.

muddring: avlägsnande av sand, sediment eller annat material från botten av en vattenväg till en hamn, eller inom ett hamnområde, så att fartyg kan anlöpa hamnen.

| 161. | underhållsmuddring: rutinmässig muddring i syfte att hålla vattenvägar för tillträde eller hamnområdet öppna. |
| --- | --- |

161.

underhållsmuddring: rutinmässig muddring i syfte att hålla vattenvägar för tillträde eller hamnområdet öppna.

| 162. | infrastruktur för alternativa bränslen: hamninfrastruktur som gör det möjligt för en hamn att ta emot fartyg som använder bränslen som el, väte, biodrivmedel (flytande), syntetiska bränslen, metan, inbegripet naturgas (CNG och LNG) och biometan och gasol (LPG), som åtminstone delvis fungerar som ersättning för fossila oljekällor i transporters energiförsörjning, bidrar till utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn och höjer transportsektorns miljöprestanda. |
| --- | --- |

162.

infrastruktur för alternativa bränslen: hamninfrastruktur som gör det möjligt för en hamn att ta emot fartyg som använder bränslen som el, väte, biodrivmedel (flytande), syntetiska bränslen, metan, inbegripet naturgas (CNG och LNG) och biometan och gasol (LPG), som åtminstone delvis fungerar som ersättning för fossila oljekällor i transporters energiförsörjning, bidrar till utfasning av fossila bränslen inom transportsektorn och höjer transportsektorns miljöprestanda.

| 163. | fartyg: en flytande sjökonstruktion, med eller utan eget framdrivningsmaskineri, med ett eller flera deplacementskrov. |
| --- | --- |

163.

fartyg: en flytande sjökonstruktion, med eller utan eget framdrivningsmaskineri, med ett eller flera deplacementskrov.

| 164. | sjögående fartyg: andra fartyg än de som endast seglar på inre vattenvägar eller på eller i nära anslutning till skyddade vatten samt inom områden som omfattas av hamnföreskrifter. |
| --- | --- |

164.

sjögående fartyg: andra fartyg än de som endast seglar på inre vattenvägar eller på eller i nära anslutning till skyddade vatten samt inom områden som omfattas av hamnföreskrifter.

| 165. | fartyg i inlandssjöfart: fartyg som är avsedda uteslutande eller huvudsakligen för trafik på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

165.

fartyg i inlandssjöfart: fartyg som är avsedda uteslutande eller huvudsakligen för trafik på inre vattenvägar.

| 166. | infrastruktur för uppsamling av fartygsgenererat avfall och lastrester: mottagande i fasta, flytande eller rörliga anordningar som kan ta emot fartygsgenererat avfall eller lastrester enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG (***). |
| --- | --- |

166.

infrastruktur för uppsamling av fartygsgenererat avfall och lastrester: mottagande i fasta, flytande eller rörliga anordningar som kan ta emot fartygsgenererat avfall eller lastrester enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG (***).

(*)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (EUT L 293, 31.10.2008, s. 3)."

(**)  Rådets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (EGT L 272, 25.10.1996, s. 36)."

(***)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester(EGT L 332, 28.12.2000, s. 81).”"

| 3. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led z ska ersättas med följande:






  ”z) | För investeringsstöd för kultur och bevarande av kulturarvet: 150 miljoner euro per projekt. Driftstöd för kultur och bevarande av kulturarvet: 75 miljoner euro per företag per år.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Led z ska ersättas med följande:

”z)

För investeringsstöd för kultur och bevarande av kulturarvet: 150 miljoner euro per projekt. Driftstöd för kultur och bevarande av kulturarvet: 75 miljoner euro per företag per år.”

| ii) | Följande led ska läggas till som leden dd, ee och ff:






  ”dd) | För investeringsstöd för regionala flygplatser: de stödnivåer som föreskrivs i artikel 56a.10 och 56a.11. |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till som leden dd, ee och ff:

”dd)

För investeringsstöd för regionala flygplatser: de stödnivåer som föreskrivs i artikel 56a.10 och 56a.11.

| ee) | För investeringsstöd för kusthamnar: 100 miljoner euro per investeringsprojekt (eller 120 miljoner euro per investeringsprojekt i en kusthamn som ingår i arbetsplanen för en stamnätskorridor enligt artikel 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (*)). |
| --- | --- |

ee)

För investeringsstöd för kusthamnar: 100 miljoner euro per investeringsprojekt (eller 120 miljoner euro per investeringsprojekt i en kusthamn som ingår i arbetsplanen för en stamnätskorridor enligt artikel 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (*)).

| ff) | För investeringsstöd för inlandshamnar: 20 miljoner euro per investeringsprojekt. |
| --- | --- |

ff)

För investeringsstöd för inlandshamnar: 20 miljoner euro per investeringsprojekt.

(*)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).”"

| 4. | I artikel 5.2 ska följande led läggas till som led k:






  ”k) | Stöd i form av försäljning eller uthyrning av materiella anläggningstillgångar under marknadspriset om värdet kan fastställas antingen genom en oberoende expertvärdering före transaktionen eller genom hänvisning till ett allmänt tillgängligt, regelbundet uppdaterat och allmänt accepterat referensvärde.” |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 5.2 ska följande led läggas till som led k:

”k)

Stöd i form av försäljning eller uthyrning av materiella anläggningstillgångar under marknadspriset om värdet kan fastställas antingen genom en oberoende expertvärdering före transaktionen eller genom hänvisning till ett allmänt tillgängligt, regelbundet uppdaterat och allmänt accepterat referensvärde.”

| 5. | I artikel 6 ska punkt 5 ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Regionalt driftstöd och regionalt stöd för stadsutveckling, om de relevanta villkoren i artiklarna 15 och 16 är uppfyllda.” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

I artikel 6 ska punkt 5 ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

Regionalt driftstöd och regionalt stöd för stadsutveckling, om de relevanta villkoren i artiklarna 15 och 16 är uppfyllda.”

| b) | Led d ska ersättas med följande:






  ”d) | Stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder och stöd för att kompensera för kostnaderna för bistånd som ges till arbetstagare med sämre förutsättningar, om de relevanta villkoren i artiklarna 34 och 35 är uppfyllda.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led d ska ersättas med följande:

”d)

Stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder och stöd för att kompensera för kostnaderna för bistånd som ges till arbetstagare med sämre förutsättningar, om de relevanta villkoren i artiklarna 34 och 35 är uppfyllda.”

| 6. | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande mening läggas till:
  ”Beloppen för stödberättigande kostnader får beräknas i enlighet med de förenklade kostnadsalternativ som anges i artiklarna 67 och 68 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (*), förutsatt att transaktionen åtminstone delvis finansieras via en unionsfond som tillåter användning av dessa förenklade kostnadsalternativ och att kostnadskategorin är stödberättigande enligt den tillämpliga undantagsbestämmelsen.

  (*)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).”" |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande mening läggas till:

”Beloppen för stödberättigande kostnader får beräknas i enlighet med de förenklade kostnadsalternativ som anges i artiklarna 67 och 68 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (*), förutsatt att transaktionen åtminstone delvis finansieras via en unionsfond som tillåter användning av dessa förenklade kostnadsalternativ och att kostnadskategorin är stödberättigande enligt den tillämpliga undantagsbestämmelsen.

(*)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).”"

| b) | I punkt 3 ska första meningen ersättas med följande:
  ”Stöd som betalas ut i framtiden, inbegripet stöd som betalas ut i flera delbetalningar, ska diskonteras till sitt värde vid den tidpunkt då det beviljas.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska första meningen ersättas med följande:

”Stöd som betalas ut i framtiden, inbegripet stöd som betalas ut i flera delbetalningar, ska diskonteras till sitt värde vid den tidpunkt då det beviljas.”

| c) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska utgå.

| 7. | Artiklarna 12 och 13 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 12
  Övervakning
  1.   För att kommissionen ska kunna övervaka det stöd som genom denna förordning beviljats undantag från anmälningsskyldigheten ska medlemsstaterna eller alternativt, i fråga om stöd som beviljats för europeiska territoriella samarbetsprojekt, den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten är belägen, föra detaljerade register med information och styrkande handlingar som är nödvändiga för att fastställa att samtliga villkor i den här förordningen är uppfyllda. Dessa register ska bevaras i tio år från den dag då stödet för särskilda ändamål beviljades eller det sista stödet beviljades enligt stödordningen.
  2.   När det gäller stödordningar enligt vilka skattemässigt stöd beviljas automatiskt på grundval av skattedeklarationer som lämnats in av stödmottagarna, och där det inte sker någon förhandskontroll av att alla villkor för förenlighet är uppfyllda för varje stödmottagare, ska medlemsstaterna regelbundet kontrollera en gång per räkenskapsår, åtminstone i efterhand och genom stickprov, att alla villkor för förenlighet är uppfyllda, och dra de nödvändiga slutsatserna. Medlemsstaterna ska bevara detaljerade register över kontrollerna under minst tio år från dagen för kontrollerna.
  3.   Den berörda medlemsstaten ska på begäran inom 20 arbetsdagar, eller inom en längre tidsfrist som får fastställas i begäran, förse kommissionen med all information och alla styrkande handlingar som kommissionen anser att den behöver för att kunna övervaka tillämpningen av denna förordning, bland annat den information som nämns i punkterna 1 och 2.
  Artikel 13
  Regionalstödets tillämpningsområde
  Detta avsnitt ska inte tillämpas på följande:






  a) | Stöd som gynnar verksamheter inom stålsektorn, kolindustrin, varvsindustrin och syntetfiberindustrin. |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklarna 12 och 13 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Övervakning

1.   För att kommissionen ska kunna övervaka det stöd som genom denna förordning beviljats undantag från anmälningsskyldigheten ska medlemsstaterna eller alternativt, i fråga om stöd som beviljats för europeiska territoriella samarbetsprojekt, den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten är belägen, föra detaljerade register med information och styrkande handlingar som är nödvändiga för att fastställa att samtliga villkor i den här förordningen är uppfyllda. Dessa register ska bevaras i tio år från den dag då stödet för särskilda ändamål beviljades eller det sista stödet beviljades enligt stödordningen.

2.   När det gäller stödordningar enligt vilka skattemässigt stöd beviljas automatiskt på grundval av skattedeklarationer som lämnats in av stödmottagarna, och där det inte sker någon förhandskontroll av att alla villkor för förenlighet är uppfyllda för varje stödmottagare, ska medlemsstaterna regelbundet kontrollera en gång per räkenskapsår, åtminstone i efterhand och genom stickprov, att alla villkor för förenlighet är uppfyllda, och dra de nödvändiga slutsatserna. Medlemsstaterna ska bevara detaljerade register över kontrollerna under minst tio år från dagen för kontrollerna.

3.   Den berörda medlemsstaten ska på begäran inom 20 arbetsdagar, eller inom en längre tidsfrist som får fastställas i begäran, förse kommissionen med all information och alla styrkande handlingar som kommissionen anser att den behöver för att kunna övervaka tillämpningen av denna förordning, bland annat den information som nämns i punkterna 1 och 2.

Artikel 13

Regionalstödets tillämpningsområde

Detta avsnitt ska inte tillämpas på följande:

a)

Stöd som gynnar verksamheter inom stålsektorn, kolindustrin, varvsindustrin och syntetfiberindustrin.

| b) | Stöd till transportsektorn och tillhörande infrastruktur, energiproduktion, energidistribution och energiinfrastruktur med undantag för ordningar för regionalt driftstöd. |
| --- | --- |

b)

Stöd till transportsektorn och tillhörande infrastruktur, energiproduktion, energidistribution och energiinfrastruktur med undantag för ordningar för regionalt driftstöd.

| c) | Regionalstöd i form av ordningar som är riktade till ett begränsat antal särskilda ekonomiska sektorer. Stödordningar avsedda för turistverksamhet, bredbandsinfrastruktur eller bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter anses inte vara riktade till vissa ekonomiska sektorer, |
| --- | --- |

c)

Regionalstöd i form av ordningar som är riktade till ett begränsat antal särskilda ekonomiska sektorer. Stödordningar avsedda för turistverksamhet, bredbandsinfrastruktur eller bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter anses inte vara riktade till vissa ekonomiska sektorer,

| d) | Individuellt regionalt investeringsstöd till en stödmottagare som, vid tidpunkten för stödansökan,






  i) | har lagt ned samma eller liknande verksamhet på territoriet i en annan avtalsslutande part i EES-avtalet under de föregående två åren eller |
| --- | --- | --- |

d)

Individuellt regionalt investeringsstöd till en stödmottagare som, vid tidpunkten för stödansökan,

i)

har lagt ned samma eller liknande verksamhet på territoriet i en annan avtalsslutande part i EES-avtalet under de föregående två åren eller

| ii) | har [konkreta planer] på att lägga ned sådan verksamhet inom en period som börjar löpa dagen för ansökan om stöd och som varar högst två år efter det att en nyinvestering har slutförts. |
| --- | --- |

ii)

har [konkreta planer] på att lägga ned sådan verksamhet inom en period som börjar löpa dagen för ansökan om stöd och som varar högst två år efter det att en nyinvestering har slutförts.

| e) | Regionalt driftstöd som beviljas företag vars huvudsakliga verksamheter omfattas av avsnitt K ’Finans- och försäkringsverksamhet’ i Nace Rev. 2 eller företag som bedriver koncernintern verksamhet och vars huvudsakliga verksamhet omfattas av klass 70.10 ’Verksamheter som utövas av huvudkontor’ eller 70.22 ’Konsultverksamhet avseende företags organisation’ i Nace Rev. 2.” |
| --- | --- |

e)

Regionalt driftstöd som beviljas företag vars huvudsakliga verksamheter omfattas av avsnitt K ’Finans- och försäkringsverksamhet’ i Nace Rev. 2 eller företag som bedriver koncernintern verksamhet och vars huvudsakliga verksamhet omfattas av klass 70.10 ’Verksamheter som utövas av huvudkontor’ eller 70.22 ’Konsultverksamhet avseende företags organisation’ i Nace Rev. 2.”

| 8. | Artikel 14 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 6 ska första meningen i andra stycket ersättas med följande:
  ”Vid förvärv av en anläggnings tillgångar i den mening som avses i artikel 2.49 eller 2.51 ska endast kostnaderna för köp av tillgångarna från tredje part som inte har någon anknytning till köparen beaktas.” |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 14 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 6 ska första meningen i andra stycket ersättas med följande:

”Vid förvärv av en anläggnings tillgångar i den mening som avses i artikel 2.49 eller 2.51 ska endast kostnaderna för köp av tillgångarna från tredje part som inte har någon anknytning till köparen beaktas.”

| b) | I punkt 7 ska första meningen ersättas med följande:
  ”För stöd som beviljas stora företag för en genomgripande ändring av en produktionsprocess måste de stödberättigande kostnaderna överstiga avskrivningen under de föregående tre beskattningsåren av de tillgångar som har ett samband med den verksamhet som ska moderniseras.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 7 ska första meningen ersättas med följande:

”För stöd som beviljas stora företag för en genomgripande ändring av en produktionsprocess måste de stödberättigande kostnaderna överstiga avskrivningen under de föregående tre beskattningsåren av de tillgångar som har ett samband med den verksamhet som ska moderniseras.”

| 9. | Artikel 15 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 15
  Regionalt driftstöd
  1.   Ordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena och i glest befolkade områden ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.
  2.   I glest befolkade områden ska ordningar för regionalt driftstöd kompensera för merkostnaderna för transport av varor som har tillverkats i områden som är berättigade till driftstöd, samt merkostnaderna för transport av varor som vidarebearbetas i dessa områden, på följande villkor:






  a) | Stödet är objektivt kvantifierbart på förhand på grundval av ett fast belopp eller per ton/kilometer eller annan relevant enhet. |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Regionalt driftstöd

1.   Ordningar för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena och i glest befolkade områden ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   I glest befolkade områden ska ordningar för regionalt driftstöd kompensera för merkostnaderna för transport av varor som har tillverkats i områden som är berättigade till driftstöd, samt merkostnaderna för transport av varor som vidarebearbetas i dessa områden, på följande villkor:

a)

Stödet är objektivt kvantifierbart på förhand på grundval av ett fast belopp eller per ton/kilometer eller annan relevant enhet.

| b) | Merkostnaderna för transport beräknas på grundval av varornas färd inom den berörda medlemsstatens gränser, med det transportmedel som leder till den lägsta kostnaden för stödmottagaren. |
| --- | --- |

b)

Merkostnaderna för transport beräknas på grundval av varornas färd inom den berörda medlemsstatens gränser, med det transportmedel som leder till den lägsta kostnaden för stödmottagaren.

Stödnivån får inte överstiga 100 % av de merkostnader för transport som fastställs i denna punkt.

3.   I mycket glest befolkade områden ska ordningarna för regionalt driftstöd förhindra eller minska avfolkningen på följande villkor:

| a) | Stödmottagarna bedriver sin ekonomiska verksamhet i det berörda området. |
| --- | --- |

a)

Stödmottagarna bedriver sin ekonomiska verksamhet i det berörda området.

| b) | Det årliga stödbeloppet per stödmottagare enligt samtliga ordningar för driftstöd överstiger inte 20 % av stödmottagarens årliga arbetskostnader i det berörda området. |
| --- | --- |

b)

Det årliga stödbeloppet per stödmottagare enligt samtliga ordningar för driftstöd överstiger inte 20 % av stödmottagarens årliga arbetskostnader i det berörda området.

4.   I de yttersta randområdena ska ordningar för driftstöd kompensera för de ytterligare driftskostnader som uppstår i de yttersta randområdena som en direkt följd av en eller flera av de nackdelar av bestående natur som avses i artikel 349 i fördraget, om stödmottagarna bedriver sin ekonomiska verksamhet i en region i de yttersta randområdena, under förutsättning att det årliga stödbeloppet per stödmottagare enligt samtliga ordningar för driftstöd inte överstiger en av följande procentsatser:

| a) | [25 %] av det bruttomervärde som stödmottagaren skapar årligen i den berörda regionen i de yttersta randområdena, |
| --- | --- |

a)

[25 %] av det bruttomervärde som stödmottagaren skapar årligen i den berörda regionen i de yttersta randområdena,

| b) | [30 %] av stödmottagarens årliga arbetskostnader i den berörda regionen i de yttersta randområdena, |
| --- | --- |

b)

[30 %] av stödmottagarens årliga arbetskostnader i den berörda regionen i de yttersta randområdena,

| c) | [20 %] av stödmottagarens årliga omsättning i den berörda regionen i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

c)

[20 %] av stödmottagarens årliga omsättning i den berörda regionen i de yttersta randområdena.

Dessa procentsatser får höjas med [10 procentenheter] för företag med en årlig omsättning på högst [300 000 euro].”

| 10. | I artikel 21.16 ska inledningsfrasen ersättas med följande:
  ”En riskfinansieringsåtgärd som omfattar garantier eller lån till stödberättigade företag eller som omfattar investeringar i form av kapital likställt med eget kapital strukturerade som en fordran ska uppfylla följande villkor:” |
| --- | --- |

10.

I artikel 21.16 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”En riskfinansieringsåtgärd som omfattar garantier eller lån till stödberättigade företag eller som omfattar investeringar i form av kapital likställt med eget kapital strukturerade som en fordran ska uppfylla följande villkor:”

| 11. | I artikel 22 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”Stödberättigade företag ska vara icke börsnoterade småföretag upp till fem år efter deras registrering, förutsatt att företaget uppfyller följande villkor:






  a) | Det har inte endast tagit över ett annat företags verksamhet. |
| --- | --- | --- |

11.

I artikel 22 ska punkt 2 ersättas med följande:

”Stödberättigade företag ska vara icke börsnoterade småföretag upp till fem år efter deras registrering, förutsatt att företaget uppfyller följande villkor:

a)

Det har inte endast tagit över ett annat företags verksamhet.

| b) | Det har ännu inte delat ut vinst. |
| --- | --- |

b)

Det har ännu inte delat ut vinst.

| c) | Det har inte bildats genom en företagskoncentration. |
| --- | --- |

c)

Det har inte bildats genom en företagskoncentration.

För stödberättigade företag som inte omfattas av registrering kan femårsperioden för stödberättigande anses börja löpa från den tidpunkt då företaget antingen inleder sin ekonomiska verksamhet eller är skyldigt att betala skatt för sin ekonomiska verksamhet.

Genom undantag från första stycket c ska företag som har bildats genom en koncentration mellan företag som är stödberättigade enligt denna artikel också betraktas som stödberättigade företag upp till fem år från dagen för registreringen av det äldsta av de företag som deltar i koncentrationen.”

| 12. | I artikel 31 ska punkt 3 b ersättas med följande:






  ”b) | Driftskostnader för lärare och deltagare som har direkt samband med utbildningsprojektet, t.ex. resekostnader, logikostnader, material och utrustning som har ett direkt samband med projektet, avskrivning av hjälpmedel och utrustning, i den utsträckning de används uteslutande för utbildningsprojektet.” |
| --- | --- | --- |

12.

I artikel 31 ska punkt 3 b ersättas med följande:

”b)

Driftskostnader för lärare och deltagare som har direkt samband med utbildningsprojektet, t.ex. resekostnader, logikostnader, material och utrustning som har ett direkt samband med projektet, avskrivning av hjälpmedel och utrustning, i den utsträckning de används uteslutande för utbildningsprojektet.”

| 13. | I artikel 52 ska följande punkt införas som punkt 2a:






  ”2a. | Som ett alternativ till att fastställa de stödberättigande kostnaderna enligt vad som föreskrivs i punkt 2, får det högsta stödbeloppet för ett projekt fastställas på grundval av en konkurrensutsatt urvalsprocess i enlighet med punkt 4.” |
| --- | --- | --- |

13.

I artikel 52 ska följande punkt införas som punkt 2a:

”2a.

Som ett alternativ till att fastställa de stödberättigande kostnaderna enligt vad som föreskrivs i punkt 2, får det högsta stödbeloppet för ett projekt fastställas på grundval av en konkurrensutsatt urvalsprocess i enlighet med punkt 4.”

| 14. | Artikel 53 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 a ska ersättas med följande:






  ”a) | Museer, arkiv, bibliotek, konstnärliga och kulturella centrum eller utrymmen, teatrar, biografer, operahus, konserthus, andra organisationer för levande konst, filmarvsinstitutioner och liknande konstnärliga och kulturella infrastrukturer, organisationer och institutioner.” |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Artikel 53 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 a ska ersättas med följande:

”a)

Museer, arkiv, bibliotek, konstnärliga och kulturella centrum eller utrymmen, teatrar, biografer, operahus, konserthus, andra organisationer för levande konst, filmarvsinstitutioner och liknande konstnärliga och kulturella infrastrukturer, organisationer och institutioner.”

| b) | I punkt 6 ska tredje meningen utgå. |
| --- | --- |

b)

I punkt 6 ska tredje meningen utgå.

| c) | Punkt 8 ska ersättas med följande:






  ”8. | För stöd som inte överstiger 2 miljoner euro får det högsta stödbeloppet, som ett alternativ till den metod som avses i punkterna 6 och 7, fastställas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

”8.

För stöd som inte överstiger 2 miljoner euro får det högsta stödbeloppet, som ett alternativ till den metod som avses i punkterna 6 och 7, fastställas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.”

| d) | I punkt 9 ska första meningen ersättas med följande:
  ”När det gäller verksamheter enligt definitionen i punkt 2 f får den högsta stödnivån inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och projektets diskonterade inkomster eller 70 % av de stödberättigande kostnaderna.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 9 ska första meningen ersättas med följande:

”När det gäller verksamheter enligt definitionen i punkt 2 f får den högsta stödnivån inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och projektets diskonterade inkomster eller 70 % av de stödberättigande kostnaderna.”

| 15. | I artikel 54.4 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”I båda fallen får det maximala utgiftsbelopp som omfattas av territoriella utgiftsåtaganden under inga omständigheter överstiga 80 % av den totala produktionsbudgeten.
  En medlemsstat får också kräva en lägsta produktionsnivå inom det berörda territoriet för att projekt ska kunna komma i fråga för stöd, men denna nivå får inte överstiga 50 % av den totala produktionsbudgeten.” |
| --- | --- |

15.

I artikel 54.4 ska andra stycket ersättas med följande:

”I båda fallen får det maximala utgiftsbelopp som omfattas av territoriella utgiftsåtaganden under inga omständigheter överstiga 80 % av den totala produktionsbudgeten.

En medlemsstat får också kräva en lägsta produktionsnivå inom det berörda territoriet för att projekt ska kunna komma i fråga för stöd, men denna nivå får inte överstiga 50 % av den totala produktionsbudgeten.”

| 16. | Följande avsnitt ska införas efter artikel 56 som avsnitten 14 och 15:
  ”AVSNITT 14


  Stöd till regionala flygplatser


  Artikel 56a
  Investeringsstöd för regionala flygplatser
  1.   Investeringsstöd till en flygplats ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.
  2.   Den berörda investeringen får inte överstiga vad som är nödvändigt för att hantera den förväntade trafiken på medellång sikt på grundval av rimliga trafikprognoser.
  3.   Flygplatsen ska vara öppen för alla potentiella användare. När kapaciteten är fysiskt begränsad ska tilldelningen ske på grundval av relevanta, objektiva, transparenta och icke-diskriminerande kriterier.
  4.   Stöd får inte beviljas en flygplats som är belägen inom 100 kilometer eller 60 minuters restid med bil, buss, tåg eller höghastighetståg från en befintlig flygplats från vilken det bedrivs regelbunden lufttrafik, i den mening som avses i artikel 2.16 i förordning (EG) nr 1008/2008.
  5.   Stöd får inte beviljas flygplatser med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på mer än tre miljoner passagerare under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades. Stödet får inte förväntas leda till att den genomsnittliga årliga passagerarvolymen vid flygplatsen ökar till mer än tre miljoner passagerare inom två räkenskapsår efter beviljandet av stödet.
  6.   Stöd får inte beviljas flygplatser med en genomsnittlig årlig godsvolym på mer än 200 000 ton under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades. Stöd får inte heller beviljas om det förväntas leda till att den genomsnittliga årliga godsvolymen vid flygplatsen ökar till mer än 200 000 ton inom två räkenskapsår efter beviljandet av stödet.
  7.   Stöd får inte beviljas för omlokalisering av befintliga flygplatser eller för etablering av en ny passagerarflygplats, inbegripet ombyggnad av ett befintligt flygfält till en passagerarflygplats.
  8.   Stödbeloppet får inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och rörelseresultatet för investeringen. Rörelseresultatet ska dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand, på grundval av rimliga beräkningar, eller genom en återvinningsmekanism.
  9.   De stödberättigande kostnaderna ska vara de kostnader som avser investeringarna i flygplatsinfrastruktur, inbegripet planeringskostnader.
  10.   Stödbeloppet får inte överstiga






  a) | 50 % av de stödberättigande kostnaderna för flygplatser med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på mellan en och tre miljoner passagerare under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades, |
| --- | --- | --- |

16.

Följande avsnitt ska införas efter artikel 56 som avsnitten 14 och 15:

”AVSNITT 14

Stöd till regionala flygplatser

Artikel 56a

Investeringsstöd för regionala flygplatser

1.   Investeringsstöd till en flygplats ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   Den berörda investeringen får inte överstiga vad som är nödvändigt för att hantera den förväntade trafiken på medellång sikt på grundval av rimliga trafikprognoser.

3.   Flygplatsen ska vara öppen för alla potentiella användare. När kapaciteten är fysiskt begränsad ska tilldelningen ske på grundval av relevanta, objektiva, transparenta och icke-diskriminerande kriterier.

4.   Stöd får inte beviljas en flygplats som är belägen inom 100 kilometer eller 60 minuters restid med bil, buss, tåg eller höghastighetståg från en befintlig flygplats från vilken det bedrivs regelbunden lufttrafik, i den mening som avses i artikel 2.16 i förordning (EG) nr 1008/2008.

5.   Stöd får inte beviljas flygplatser med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på mer än tre miljoner passagerare under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades. Stödet får inte förväntas leda till att den genomsnittliga årliga passagerarvolymen vid flygplatsen ökar till mer än tre miljoner passagerare inom två räkenskapsår efter beviljandet av stödet.

6.   Stöd får inte beviljas flygplatser med en genomsnittlig årlig godsvolym på mer än 200 000 ton under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades. Stöd får inte heller beviljas om det förväntas leda till att den genomsnittliga årliga godsvolymen vid flygplatsen ökar till mer än 200 000 ton inom två räkenskapsår efter beviljandet av stödet.

7.   Stöd får inte beviljas för omlokalisering av befintliga flygplatser eller för etablering av en ny passagerarflygplats, inbegripet ombyggnad av ett befintligt flygfält till en passagerarflygplats.

8.   Stödbeloppet får inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och rörelseresultatet för investeringen. Rörelseresultatet ska dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand, på grundval av rimliga beräkningar, eller genom en återvinningsmekanism.

9.   De stödberättigande kostnaderna ska vara de kostnader som avser investeringarna i flygplatsinfrastruktur, inbegripet planeringskostnader.

10.   Stödbeloppet får inte överstiga

a)

50 % av de stödberättigande kostnaderna för flygplatser med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på mellan en och tre miljoner passagerare under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades,

| b) | 75 % av de stödberättigande kostnaderna för flygplatser med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på högst en miljon passagerare under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades. |
| --- | --- |

b)

75 % av de stödberättigande kostnaderna för flygplatser med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på högst en miljon passagerare under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades.

11.   De högsta tillåtna stödnivåerna får höjas med 20 procentenheter för flygplatser som är belägna i avlägsna områden.

12.   Punkterna 2 och 4 ska inte gälla flygplatser med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på högst 150 000 passagerare under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet faktiskt beviljades, om stödet inte förväntas leda till att den genomsnittliga årliga passagerarvolymen vid flygplatsen ökar till mer än 150 000 passagerare. Stöd som beviljas sådana flygplatser ska vara förenligt med antingen punkt 8 eller punkterna 10 och 11.

AVSNITT 15

Stöd för hamnar

Artikel 56b

Investeringsstöd för kusthamnar

1.   Investeringsstöd för kusthamnar ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   De stödberättigande kostnaderna ska vara kostnaderna, inbegripet planeringskostnaderna, för investeringar

| a) | i byggande, ersättande eller uppgradering av infrastruktur i kusthamnar, och |
| --- | --- |

a)

i byggande, ersättande eller uppgradering av infrastruktur i kusthamnar, och

| b) | i byggande, ersättande eller uppgradering av infrastruktur för tillgänglighet inom hamnområdet. Detta omfattar muddring inom hamnområdet med undantag för underhållsmuddring. |
| --- | --- |

b)

i byggande, ersättande eller uppgradering av infrastruktur för tillgänglighet inom hamnområdet. Detta omfattar muddring inom hamnområdet med undantag för underhållsmuddring.

3.   Investeringskostnader som avser annan verksamhet än transportverksamhet, däribland industriella produktionsanläggningar som är verksamma inom hamnområdet, kontor eller butiker, samt suprastruktur, ska inte vara stödberättigande kostnader.

4.   Stödnivån får inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och rörelseresultatet för investeringen. Rörelseresultatet ska dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand, på grundval av rimliga beräkningar, eller genom en återvinningsmekanism.

5.   Det högsta tillåtna stödbeloppet för de investeringar som avses i punkt 2 a får inte överstiga

| a) | 100 % av de stödberättigande kostnaderna, om de stödberättigande kostnaderna uppgår till högst 20 miljoner euro, |
| --- | --- |

a)

100 % av de stödberättigande kostnaderna, om de stödberättigande kostnaderna uppgår till högst 20 miljoner euro,

| b) | 80 % av de stödberättigande kostnaderna, om de stödberättigande kostnaderna överstiger 20 miljoner euro och uppgår till högst 50 miljoner euro, |
| --- | --- |

b)

80 % av de stödberättigande kostnaderna, om de stödberättigande kostnaderna överstiger 20 miljoner euro och uppgår till högst 50 miljoner euro,

| c) | 50 % av de stödberättigande kostnaderna, om de stödberättigande kostnaderna överstiger 50 miljoner euro och uppgår till högst 100 miljoner euro, |
| --- | --- |

c)

50 % av de stödberättigande kostnaderna, om de stödberättigande kostnaderna överstiger 50 miljoner euro och uppgår till högst 100 miljoner euro,

| d) | 50 % av de stödberättigande kostnaderna, om de stödberättigande kostnaderna uppgår till högst 120 miljoner euro för kusthamnar som ingår i arbetsplanen för en stamnätskorridor som avses i artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

d)

50 % av de stödberättigande kostnaderna, om de stödberättigande kostnaderna uppgår till högst 120 miljoner euro för kusthamnar som ingår i arbetsplanen för en stamnätskorridor som avses i artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013.

Den högsta tillåtna stödnivån för de investeringar som avses i punkt 2 b får inte överstiga 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

6.   De stödnivåer som fastställs i punkt 5 första stycket b, c och d får höjas med 10 procentenheter för investeringar i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget och med 5 procentenheter för investeringar i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget.

7.   Varje understödd investering som inleds av samma stödmottagare inom en period av tre år räknat från den dag då arbetet med en annan understödd investering i samma kusthamn inleds ska anses utgöra en del av ett enda investeringsprojekt.

8.   Varje koncession eller annat uppdrag till en tredje part att uppföra, uppgradera, driva eller hyra understödd hamninfrastruktur ska tilldelas på ett konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande och ovillkorligt sätt. En koncession eller ett annat uppdrag till en tredje part att hyra eller driva den understödda hamninfrastrukturen får inte överstiga den tid som rimligen kan förväntas åtgå för att koncessionshavaren ska kunna få tillbaka gjorda investeringar för utnyttjandet av byggnadsverken eller tillhandahållandet av tjänsterna tillsammans med en avkastning på det investerade kapitalet, med beaktande av de investeringar som krävs för att uppnå särskilda mål enligt avtalen.

9.   Den understödda hamninfrastrukturen ska göras tillgänglig för intresserade användare på likvärdig och icke-diskriminerande grund och på marknadsvillkor.

10.   För stöd som inte överstiger 5 miljoner euro får det högsta stödbeloppet, som ett alternativ till den metod som avses i punkterna 4, 5 och 6, fastställas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.

Artikel 56c

Investeringsstöd för inlandshamnar

1.   Investeringsstöd för inlandshamnar ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2.   De stödberättigande kostnaderna ska vara kostnaderna, inbegripet planeringskostnaderna, för investeringar

| a) | i byggande, ersättande eller uppgradering av infrastruktur i inlandshamnar, och |
| --- | --- |

a)

i byggande, ersättande eller uppgradering av infrastruktur i inlandshamnar, och

| b) | i byggande, ersättande eller uppgradering av infrastruktur för tillgänglighet inom hamnområdet. Detta omfattar muddring inom hamnområdet med undantag för underhållsmuddring. |
| --- | --- |

b)

i byggande, ersättande eller uppgradering av infrastruktur för tillgänglighet inom hamnområdet. Detta omfattar muddring inom hamnområdet med undantag för underhållsmuddring.

3.   Investeringskostnader som avser annan verksamhet än transportverksamhet, däribland industriella produktionsanläggningar som är verksamma inom hamnområdet, kontor eller butiker, samt suprastruktur, ska inte vara stödberättigande.

4.   Stödbeloppet får inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och rörelseresultatet för investeringen. Rörelseresultatet ska dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand, på grundval av rimliga beräkningar, eller genom en återvinningsmekanism.

5.   Det högsta tillåtna stödbeloppet får inte överstiga 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

6.   Varje understödd investering som inleds av samma stödmottagare inom en period av tre år räknat från den dag då arbetet med en annan understödd investering i samma inlandshamn inleds ska anses utgöra en del av ett enda investeringsprojekt.

7.   Varje koncession eller annat uppdrag till en tredje part att uppföra, uppgradera, driva eller hyra understödd hamninfrastruktur ska tilldelas på ett konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande och ovillkorligt sätt. En koncession eller ett annat uppdrag till en tredje part att hyra eller driva den understödda hamninfrastrukturen får inte överstiga den tid som rimligen kan förväntas åtgå för att koncessionshavaren ska kunna få tillbaka gjorda investeringar för utnyttjandet av byggnadsverken eller tillhandahållandet av tjänsterna tillsammans med en avkastning på det investerade kapitalet, med beaktande av de investeringar som krävs för att uppnå särskilda mål enligt avtalen.

8.   Den understödda hamninfrastrukturen ska göras tillgänglig för intresserade användare på likvärdig och icke-diskriminerande grund och på marknadsvillkor.

9.   För stöd som inte överstiger 2 miljoner euro får det högsta stödbeloppet, som ett alternativ till den metod som avses i punkterna 4 och 5, fastställas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.”

| 17. | I artikel 58 ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Denna förordning ska tillämpas på individuellt stöd som har beviljats innan respektive bestämmelser i denna förordning har trätt i kraft, om stödet uppfyller samtliga villkor i denna förordning, med undantag för artikel 9.” |
| --- | --- | --- |

17.

I artikel 58 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Denna förordning ska tillämpas på individuellt stöd som har beviljats innan respektive bestämmelser i denna förordning har trätt i kraft, om stödet uppfyller samtliga villkor i denna förordning, med undantag för artikel 9.”

Artikel 2

Bilagorna till förordning (EU) nr 651/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.
  [I bilaga II (informationsblad ska lämnas in av medlemsstaten) kommer nya poster att skapas i del II för de nya stödkategorierna (investeringsstöd till flygplatser, kusthamnar och inlandshamnar), och posten om stöd till små och medelstora företag (artiklarna 17–20) kommer att delas upp på olika poster (per artikel).] |
| --- | --- |

1.

Bilaga II ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

[I bilaga II (informationsblad ska lämnas in av medlemsstaten) kommer nya poster att skapas i del II för de nya stödkategorierna (investeringsstöd till flygplatser, kusthamnar och inlandshamnar), och posten om stöd till små och medelstora företag (artiklarna 17–20) kommer att delas upp på olika poster (per artikel).]

| 2. | I bilaga III ska fotnot 2 ersättas med följande:






  ”2. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).” |
| --- | --- | --- |

2.

I bilaga III ska fotnot 2 ersättas med följande:

”2.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).”

| 3. | I bilaga III ska fotnot 3 första meningen ersättas med följande:
  ”Bruttobidragsekvivalenten, eller i fråga om åtgärder enligt artiklarna 16, 21, 22 eller 39 i denna förordning, investeringsbeloppet.” |
| --- | --- |

3.

I bilaga III ska fotnot 3 första meningen ersättas med följande:

”Bruttobidragsekvivalenten, eller i fråga om åtgärder enligt artiklarna 16, 21, 22 eller 39 i denna förordning, investeringsbeloppet.”

Artikel 3

I artikel 7.1 i förordning (EU) nr 702/2014 ska följande mening läggas till:

”Beloppen för stödberättigande kostnader får beräknas i enlighet med de förenklade kostnadsalternativ som anges i artiklarna 67 och 68 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (*), förutsatt att transaktionen åtminstone delvis finansieras via Ejflu och att kostnadskategorin är stödberättigande enligt den tillämpliga undantagsbestämmelsen.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På kommissionens vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

2

(3)  EUT C 99, 4.4.2014, s. 3.

3

(4)  COM(2011) 144.

4

(5)  COM(2013) 295.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

6

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 382/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 382/14

---

Eurons växelkurs (1)

14 oktober 2016

(2016/C 382/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1002 |
| JPY | japansk yen | 114,76 |
| DKK | dansk krona | 7,4398 |
| GBP | pund sterling | 0,89910 |
| SEK | svensk krona | 9,7068 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0889 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,0248 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,029 |
| HUF | ungersk forint | 305,31 |
| PLN | polsk zloty | 4,3020 |
| RON | rumänsk leu | 4,5040 |
| TRY | turkisk lira | 3,3969 |
| AUD | australisk dollar | 1,4421 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4485 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,5363 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5508 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5263 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 246,06 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,6303 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,4000 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5073 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 358,56 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6128 |
| PHP | filippinsk peso | 53,227 |
| RUB | rysk rubel | 69,2807 |
| THB | thailändsk baht | 38,804 |
| BRL | brasiliansk real | 3,4994 |
| MXN | mexikansk peso | 20,8448 |
| INR | indisk rupie | 73,4380 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1002

JPY

japansk yen

114,76

DKK

dansk krona

7,4398

GBP

pund sterling

0,89910

SEK

svensk krona

9,7068

CHF

schweizisk franc

1,0889

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,0248

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,029

HUF

ungersk forint

305,31

PLN

polsk zloty

4,3020

RON

rumänsk leu

4,5040

TRY

turkisk lira

3,3969

AUD

australisk dollar

1,4421

CAD

kanadensisk dollar

1,4485

HKD

Hongkongdollar

8,5363

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5508

SGD

singaporiansk dollar

1,5263

KRW

sydkoreansk won

1 246,06

ZAR

sydafrikansk rand

15,6303

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,4000

HRK

kroatisk kuna

7,5073

IDR

indonesisk rupiah

14 358,56

MYR

malaysisk ringgit

4,6128

PHP

filippinsk peso

53,227

RUB

rysk rubel

69,2807

THB

thailändsk baht

38,804

BRL

brasiliansk real

3,4994

MXN

mexikansk peso

20,8448

INR

indisk rupie

73,4380

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 15.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 382/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 382/15

---

Uppgifter som ska lämnas enligt artikel 5.2

Bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 [EUT L 210, 31.7.2006, s. 19])

(2016/C 382/03)

I.1   Namn, adress och kontaktpunkt

Registrerat namn: Eisenbahnneubaustrecke [ny järnvägssträcka] Dresden-Prag EVTZ [EGTS]

Registrerat säte:

| Sächsisches Staatsministerium |
| --- |
| Wilhem-Buck-Str. 2 Dresden 01097, Tyskland |

Sächsisches Staatsministerium

Wilhem-Buck-Str. 2 Dresden 01097, Tyskland

Kontaktpunkt: Petra Heldt, tfn +49 3515648671

E-postadress: Petra.Heldt@smwa.sachsen.de

Grupperingens internetadress:

I.2   Grupperingens varaktighet:

Grupperingens varaktighet: obegränsad

Datum för registrering:

Datum för publicering:

II.   MÅL

Syftet med grupperingen är att förbereda och stödja åtgärder för att genomföra projektet för den nya sträckan för gods- och passagerartransporter på järnväg mellan Dresden och Prag. Grupperingen ska i samband med detta utgöra en stabil organisationsstruktur för att främja det territoriella gränsöverskridande samarbetet mellan medlemmarna och stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen mellan medlemmarna. Grupperingen ska inrikta sig på följande uppgifter:

| — | Politiskt, tekniskt, organisatoriskt och kommunikationsrelaterat stöd till de nationella myndigheter och beslutsfattare som ska fatta beslut om åtgärder för att genomföra projektet. |
| --- | --- |

—

Politiskt, tekniskt, organisatoriskt och kommunikationsrelaterat stöd till de nationella myndigheter och beslutsfattare som ska fatta beslut om åtgärder för att genomföra projektet.

| — | Samordning av förberedande projektåtgärder i anslutning till projektet |
| --- | --- |

—

Samordning av förberedande projektåtgärder i anslutning till projektet

| — | Utveckling av PR-arbete i syfte att främja ett brett folkligt stöd för genomförandet av projektet |
| --- | --- |

—

Utveckling av PR-arbete i syfte att främja ett brett folkligt stöd för genomförandet av projektet

| — | Fördjupning av det gränsöverskridande samarbetet i de transportslag som hör till OEM-koridoren för en bättre sammankoppling av transportssätten |
| --- | --- |

—

Fördjupning av det gränsöverskridande samarbetet i de transportslag som hör till OEM-koridoren för en bättre sammankoppling av transportssätten

| — | Skaffa stödmedel för att finansiera projektet |
| --- | --- |

—

Skaffa stödmedel för att finansiera projektet

III.   KOMPLETTERANDE UPPGIFTER OM GRUPPERINGENS NAMN

Namn på engelska:

Namn på franska:

IV.   MEDLEMMAR

IV.1   Totalt antal medlemmar i grupperingen: 4

IV.2   Grupperingsmedlemmarnas nationaliteter: Tyskland, Tjeckien

IV.3   Information om medlemmarna

Officiellt namn: Freistaat Sachsen [delstaten Sachsen], som representeras av Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr [Sachsens ministerium för ekonomi, arbete och transport]

Postadress:

Internetadress: www.smwa.sachsen.de

Typ av medlem: Regional myndighet

Officiellt namn: Republiken Tjeckien, som representeras av transportministeriet

Postadress:

Internetadress: www.mdcr.cz

Typ av medlem: medlemsstat

Officiellt namn: Landkreis [distriktet] Sächsische Schweiz Osterzgebirge

Postadress:

Internetadress: www.landratsamt-pirna.de

Typ av medlem: Regional myndighet

Officiellt namn: Krajský úřad Ústeckého kraje (Ústí nad Labem-regionen)

Postadress:

Internetadress: www.kr-ustecky.cz

Typ av medlem: Regional myndighet

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 15.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 382/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 382/17

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 382/04)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 7 oktober 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Merck & Co. Inc. (Merck, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Sanofi Pasteur MSD SNC (SPMSD, Frankrike) som för närvarande kontrolleras gemensamt av Merck och Sanofi Pasteur SA, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 7 oktober 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Merck & Co. Inc. (Merck, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Sanofi Pasteur MSD SNC (SPMSD, Frankrike) som för närvarande kontrolleras gemensamt av Merck och Sanofi Pasteur SA, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Merck: Ett hälso- och sjukvårdsföretag som är verksamt globalt på läkemedelsområdet inbegripet behandlingar mot diabetes, cancer, vacciner och akut sjukhusvård, djurhälsa, allianser och hälso- och sjukvårdstjänster.
  —   SPMSD: Verksamt inom utveckling och försäljning av humanvaccin i 18 EES-länder. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Merck: Ett hälso- och sjukvårdsföretag som är verksamt globalt på läkemedelsområdet inbegripet behandlingar mot diabetes, cancer, vacciner och akut sjukhusvård, djurhälsa, allianser och hälso- och sjukvårdstjänster.

—   SPMSD: Verksamt inom utveckling och försäljning av humanvaccin i 18 EES-länder.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8083 – Merck/Sanofi Pasteur MSD, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 382/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 382/18

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8102 – Valeo/FTE Group)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 382/05)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 10 oktober 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Valeo Holding GmbH (Tyskland) som kontrolleras av Valeo SA (Valeo, Frankrike) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget FTE Group Holding GmbH (FTE, Tyskland) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 10 oktober 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Valeo Holding GmbH (Tyskland) som kontrolleras av Valeo SA (Valeo, Frankrike) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget FTE Group Holding GmbH (FTE, Tyskland) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Valeo: Utformning, tillverkning och försäljning av fordonsutrustning, särskilt värmesystem, drivsystem, komfort- och förarstödsystem och synlighetssystem.
  —   FTE: Utformning, tillverkning och försäljning av i) kopplingssystem, ii) bromssystem, iii) oljepumpar med elektrisk överföring och andra komponenter för elektrohydrauliska växellådor och drivsystem. FTE är också verksamt inom återtillverkning av bromsok. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Valeo: Utformning, tillverkning och försäljning av fordonsutrustning, särskilt värmesystem, drivsystem, komfort- och förarstödsystem och synlighetssystem.

—   FTE: Utformning, tillverkning och försäljning av i) kopplingssystem, ii) bromssystem, iii) oljepumpar med elektrisk överföring och andra komponenter för elektrohydrauliska växellådor och drivsystem. FTE är också verksamt inom återtillverkning av bromsok.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8102 – Valeo/FTE Group, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8102 – Valeo/FTE Group, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 15.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 382/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 382/19

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2016/C 382/06)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

PRODUKTSPECIFIKATION FÖR EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

”TRADITIONALLY REARED PEDIGREE WELSH PORK”

EU-nr: UK-TSG-0007-01396 – 27.10.2015

FÖRENADE KUNGARIKET

1.   Namn som ska registreras

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork”

2.   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.   Skäl till registreringen

3.1   Det rör sig om en produkt som

| — | ☒ | är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | är framställd av råvaror eller ingredienser som används traditionellt. |

—

☒

är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga

—

☐

är framställd av råvaror eller ingredienser som används traditionellt.

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” är griskött från grisar som har fötts upp enligt en traditionell uppfödningsmetod. Den traditionella uppfödningsmetoden möjliggör en långsammare och mer naturlig tillväxt samtidigt som man prioriterar att minska stressnivån och följer höga djurskyddsstandarder.

3.2   Det rör sig om ett namn som

| — | ☐ | traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper |

—

☐

traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten

—

☒

avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper

De unika egenskaper hos ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” som förtecknas i det följande ger produkten dess särskilda karaktär.

Slaktkropp

| — | Kotlettraden är kraftig och lång. |
| --- | --- |

—

Kotlettraden är kraftig och lång.

| — | Skinkorna är välutvecklade. |
| --- | --- |

—

Skinkorna är välutvecklade.

| — | Ryggspäcket är minst 10 mm om djuret väger mer än 50 kg (slaktvikt) och minst 14 mm om det är fråga om tunga djur på mer än 75 kg (slaktvikt) |
| --- | --- |

—

Ryggspäcket är minst 10 mm om djuret väger mer än 50 kg (slaktvikt) och minst 14 mm om det är fråga om tunga djur på mer än 75 kg (slaktvikt)

| — | Färgen är ljus, men mörknar i takt med att slaktvikten ökar. |
| --- | --- |

—

Färgen är ljus, men mörknar i takt med att slaktvikten ökar.

Den tillagade produkten

| — | Delikat smak och arom. Både smaken och aromen utvecklas när produkten mognar. |
| --- | --- |

—

Delikat smak och arom. Både smaken och aromen utvecklas när produkten mognar.

| — | Köttet är mört tack vare att det har ett större övergripande fettinnehåll. |
| --- | --- |

—

Köttet är mört tack vare att det har ett större övergripande fettinnehåll.

Egenskaperna beror på en kombination av följande två faktorer: Den traditionella uppfödningsmetoden. Kravet på att grisarna måste vara av rasen Pedigree Welsh Pigs. Rasen Pedigree Welsh Pigs har länge kännetecknats av selektiv uppfödning i syfte att ge slaktkropparna särskilda egenskaper och köttet en specifik kvalitet.

4.   Beskrivning

4.1   Beskrivning av den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet dess huvudsakliga fysiska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, som visar på produktens särskilda egenskaper (artikel 7.2 i denna förordning)

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” är griskött från grisar av rasen Pedigree Welsh Pigs som har fötts upp i ett traditionellt produktionssystem. Slaktkropparna av ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” är kända för att ha fina och långa kotlettrader och välutvecklade skinkor. Slaktutbytet ligger högt på 65 % inom alla viktklasser. ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” har tendens att lägga på sig späck men inte i för stora proportioner. Ryggspäcket är minst 10 mm om djuret har normalvikt och minst 14 mm om det är fråga om tunga djur på mer än 75 kg (slaktvikt). Köttet är ljust till färgen enligt en oberoende kromatologisk analys som tillskriver köttet låga värden för rätt och gult varför köttet har en mindre intensiv färg. Köttets färg mörknar i takt med att slaktvikten ökar och hos tyngre grisar har köttet tydliga fettinslag (marmorering) utan alltför mycket ryggspäck.

Det tillagade köttet är saftigt och välsmakande med en mild arom. Både smaken och aromen utvecklas när produkten mognar. Köttet är mycket mört tack vare att det har ett större övergripande fettinnehåll. På grund av det naturligt högre fettinnehållet kan köttet ha större tillagningsförluster, beroende på vilken styckningsdel det är fråga om.

Sammansättning

| Kaloriinnehåll | : | > 300 kcal/100 g |
| --- | --- | --- |
| Ryggspäck | : | minst 10 mm om djuret väger mer än 50 kg (slaktvikt)
  minst 14 mm om det är fråga om tunga djur på mer än 75 kg (slaktvikt) |

Kaloriinnehåll

:

> 300 kcal/100 g

Ryggspäck

:

minst 10 mm om djuret väger mer än 50 kg (slaktvikt)

minst 14 mm om det är fråga om tunga djur på mer än 75 kg (slaktvikt)

Dessa specifika och unika egenskaper hos köttet beror på en kombination av följande faktorer:

| — | Rasen Pedigree Welsh har en lång historia av selektiv avel i syfte att få fram de aktuella egenskaperna hos slaktkropparna och hos köttet. |
| --- | --- |

—

Rasen Pedigree Welsh har en lång historia av selektiv avel i syfte att få fram de aktuella egenskaperna hos slaktkropparna och hos köttet.

| — | Inom den aktuella traditionella uppfödningsmetoden prioriterar man att minska stressnivåerna och följer höga standarder för djurskyddet, vilket möjliggör en lägre och naturlig tillväxttakt. |
| --- | --- |

—

Inom den aktuella traditionella uppfödningsmetoden prioriterar man att minska stressnivåerna och följer höga standarder för djurskyddet, vilket möjliggör en lägre och naturlig tillväxttakt.

I namnet nämns endast ordet griskött men ansökan gäller för alla styckningsdelar och slaktbiprodukter.

4.2   Beskrivning av den produktionsmetod som producenterna ska använda för att framställa den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet, om det är lämpligt, typ av råvaror och egenskaper hos de råvaror eller ingredienser som används samt den metod som används vid beredningen av produkten (artikel 7.2 i denna förordning)

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” föds upp med specifika traditionella metoder som skiljer sig avsevärt från de konventionella produktionssystemen.

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” är fläskkött som uteslutande framställs av grisar med födelseanmälan som visar att de är Pedigree Welsh Pigs. Alla grisar ska vid födseln anmälas till British Pig Association eller en annan sammanslutning av uppfödare som för en stambok för Welsh Pig. De enskilda djuren identifieras genom sina öronmärken, varigenom man säkrar autenticitet och spårbarhet.

Foder

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” utfordras på traditionellt sätt. Grisarna utfodras med en diet som har låg halt av protein och i vilken andelen kommersiellt foder inte överskrider 20 % efter avvänjningen. Det faktum att det traditionella fodret har en låg proteinhalt i kombination med att rasen naturligt växer långsammare ger en lägre genomsnittlig daglig viktökning jämfört med moderna produktionssystem. Rasens benägenhet att lägga på sig mer fett bidrar också till minskad effektivitet i omvandlingen av foder till magert kött.

Fodret är vanligen en kombination av standardfoder och foderblandningar. Standardfodret odlas, om möjligt, på gården eller hämtas från lokala producenter. När grisarna hålls på en mindre jordbruksanläggning, en så kallad ”tyddyn”, kompletteras det traditionella fodret ofta med de livsmedelsbiprodukter som gården producerar. Dessa kan bland annat vara vassle och mjölkbiprodukter, jäst och bryggeriavfall och bröd, spannmål och skorpmjöl. Fodret kompletteras också med hö och vallgrödor och ibland låter man också grisarna, i enlighet med den medeltida traditionen som kallas ”pannage”, beta i skogsmark och äta ekollon och andra säsongsbetonade frukter och nötter. Eventuella alternativ till soja bör komma från EU, t.ex. rapsmjöl, åkerbönor, solrosmjöl och/eller ärter. Syntetiska fodertillskott och tillväxtbefrämjande medel får inte användas.

Miljö

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” kommer från stambokförda grisar (Pedigree Welsh Pigs) som är extensivt uppfödda och haft tillgång till en naturlig uppfödningsmiljö som möjliggör en naturlig tillväxttakt och minsta möjliga stress

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” kommer från köldtåliga grisar som är extensivt uppfödda både inomhus och utomhus. Alla uppfödningssystem ska tillämpa en hög social standard (RSPCA Freedom Food Standard eller motsvarande system). Dessutom ska varje anläggning följa Code of Recommendation for the Welfare of Livestock: Pigs (riktlinjer för husdjurs välbefinnande: Svin) eller likvärdiga system.

Extensiv utomhushållning: Om grisarna hålls utomhus ska de hållas med en maximal djurtäthet på 30 suggor/ha och med en minsta inhägnadsyta på 40 m2 per slaktsvin (mellan avvänjning och slakt).

Extensiv inomhushållning: Om suggor hålls extensivt inomhus ska de hållas i bås med halm med en minsta golvyta på 3,5 m2 per sugga och 1,54 m2 per slaktsvin. Uppfödning på helt spaltgolv är inte tillåten.

Djurhållning

Alla grisar som producerar ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” måste överensstämma med traditionella djurhållningsmetoder, bland annat följande:

| — | Minsta avvänjningsålder 6–8 veckor. |
| --- | --- |

—

Minsta avvänjningsålder 6–8 veckor.

| — | Moderna intensiva djurhållningsmetoder som tandklippning, användning av nosringar eller svanskupering är endast tillåtna på veterinärs inrådan och ska inte betraktas som rutinmässiga behandlingar. |
| --- | --- |

—

Moderna intensiva djurhållningsmetoder som tandklippning, användning av nosringar eller svanskupering är endast tillåtna på veterinärs inrådan och ska inte betraktas som rutinmässiga behandlingar.

| — | Kastrering ska bara tillåtas på veterinärs inrådan eller för tunga svin som är avsedda för traditionella produkter. |
| --- | --- |

—

Kastrering ska bara tillåtas på veterinärs inrådan eller för tunga svin som är avsedda för traditionella produkter.

| — | Användning av dräktighetsboxar och grisningsboxar är förbjuden. |
| --- | --- |

—

Användning av dräktighetsboxar och grisningsboxar är förbjuden.

Transport

Transportsystem för traditionellt uppfödda grisar av rasen Pedigree Welsh är avsedda att garantera att djuren inte utsätts för onödigt lidande eller obehag. Djuren ska transporteras direkt från jordbruksanläggningen till slakteriet och får inte transporteras med grisar från andra besättningar. Transport och hantering ska hållas till ett minimum och slakten ska äga rum vid närmaste lämpliga slakteriföretag för att minimera djurens stressbelastning.

Minsta utrymme för svin under transitering ska vara följande:

| Levande vikt
  (kg) | Djurtäthet
  (kg/m2) | Utrymmeskrav
  (m2/gris) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| 10 | 137 | 0,05 |
| 30 | 200 | 0,15 |
| 35 | 218 | 0,16 |
| 40 | 222 | 0,18 |
| 100 | 235 | 0,43 |
| 110 | 245 | 0,45 |
| suggor | 316 | 0,79 |

Levande vikt

(kg)

Djurtäthet

(kg/m2)

Utrymmeskrav

(m2/gris)

10

137

0,05

30

200

0,15

35

218

0,16

40

222

0,18

100

235

0,43

110

245

0,45

suggor

316

0,79

Slakt och styckning

Pedigree Welsh Pigs för produktion av ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” slaktas så nära som möjligt där de fötts upp, helst i småskaliga slakterier, och djuren ska inte utsätts för onödigt lidande eller obehag före slakt. Bedövnings-/avlivningsutrustning ska utformas och underhållas för att säkerställa snabb och effektiv bedövning eller avlivning.

Slaktkropparna från ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” ska hänga i minst 2 dagar efter slakt (helst längre) i kyld förvaring vid en temperatur under 4 grader Celsius innan de styckas.

Naturliga variationer i rasen från olika blodslinjer och varierande system för slutgödning hos olika uppfödare kan medföra en variation i slaktkroppens sammansättning och ryggfett. Dessa naturliga variationer kräver traditionella slaktkunskaper och erfarenhet i samband med styckning av slaktkroppar. Slaktkroppar av ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” styckas med traditionella metoder, inbegripet på krok och, traditionellt, på skärbänk.

Minimering av stress för grisarna genom att följa höga djurskyddskrav vid extensiv uppfödning, vid transport och före slakt samt rasens lugna kynne och låga genetiska fallenhet för stress (t.ex. i form av svinstressyndromet, PSS) ger få konstaterade fall av ljust, mjukt, vattnigt (PSE) eller mörkt, fast och torrt (DFD) kött. Detta återspeglas i att ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” normalt set är mört och fint.

4.3   Beskrivning av de viktigaste faktorer som visar på produktens traditionella karaktär (artikel 7.2 i denna förordning)

Särdragen hos ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” framgår av dess livsmedelsegenskaper som grundas på två faktorer:

| — | Den långa traditionen av rasen Pedigree Welsh och dess selektiva och noggranna avel ger slaktkroppar och kött av högsta kvalitet och med utsökta egenskaper |
| --- | --- |

—

Den långa traditionen av rasen Pedigree Welsh och dess selektiva och noggranna avel ger slaktkroppar och kött av högsta kvalitet och med utsökta egenskaper

| — | Produktion med traditionella uppfödningsmetoder |
| --- | --- |

—

Produktion med traditionella uppfödningsmetoder

Rasen Pedigree Welsh har en unik ställning bland de inhemska brittiska grisraserna, och är en av de tre viktigaste raserna som den moderna svinuppfödningen bygger på. Slaktkropparnas egenskaper liknar dem hos mer moderna utvecklade raser som t.ex. Large White eller Landrace, men bevarar samtidigt smaken av inhemska mindre avlade traditionella raser såsom Berkshire, Tamworth och Gloucester Old Spot. Rasens särdrag har härletts genom noggrann selektiv avel under det senaste århundradet. Även om slaktkroppsegenskaper såsom välutvecklade skinkor har förbättrats behåller rasen sina traditionella fenotypiska och genotypiska egenskaper såsom en naturlig långsammare tillväxttakt och en benägenhet att utveckla fett. Detta i förening med det traditionella extensiva systemet för uppfödning leder till ljusare kött som är känt för sin möra konsistens, med ett högre kalorivärde och saftighet vid tillagning.

Jämfört med moderna korsningar och hybrider har kommersiellt fläsk från konventionell uppfödning (”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork”) följande egenskaper:

| — | Mindre utvecklad muskelfärg (ljust kött). |
| --- | --- |

—

Mindre utvecklad muskelfärg (ljust kött).

| — | Större mörhet. |
| --- | --- |

—

Större mörhet.

| — | En mer delikat grisköttssmak. |
| --- | --- |

—

En mer delikat grisköttssmak.

| — | Större fettjocklek. |
| --- | --- |

—

Större fettjocklek.

| — | Högre total andel fett. |
| --- | --- |

—

Högre total andel fett.

| — | Högre kalorivärde. |
| --- | --- |

—

Högre kalorivärde.

| — | Saftighet vid tillagning. |
| --- | --- |

—

Saftighet vid tillagning.

Vid en jämförelse av tillväxttakten konstateras följande: En Pedigree Welsh Pig kan behöva minst 154 dagar fram till slakt medan de intensivt uppfödda kommersiella raserna ibland bara behöver 126 dagar. Den långsammare tillväxten beror på en kombination av rasens lägre naturliga tillväxttakt i kombination med lägre proteininnehåll i fodret och de extensiva traditionella uppfödningsmetoderna. Det ljusa köttet till följd av mindre utvecklad muskelfärg och köttets större mörhet och utsökta grisköttssmak kan tillskrivas denna långsammare tillväxt.

Rasens naturliga benägenhet att bygga upp fett och dess lägre effektivitet i omvandlingen av foder till magert kött leder till en slaktkropp med en högre fetthalt än moderna konventionella kommersiellt uppfödda grisar. ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” har ett ryggfettsskikt över 10 mm som slaktkropp, jämfört med kommersiellt fläsk som har ett mål-ryggfettsmått på 8 mm. för tunga slaktkroppar uppgår tjockleken på ryggfettet hos ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” ofta till över 14 mm. Förutom högre ryggfettet uppvisar slaktkroppens också en allmänt högre fetthalt, vilket ger ett genomsnittligt kalorivärde över 300 kcal/100 g, i motsats till ett genomsnittligt värde under 200 kcal/100 g för mer kommersiellt uppfödda svin. Denna ökade fetthalt leder till ökad saftighet vid tillagning.

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” uppvisar också en klar skillnad mot kött från andra raser med mindre avelsförbättringar:

| — | Mindre fettjocklek. |
| --- | --- |

—

Mindre fettjocklek.

| — | Bättre fettfördelning i tyngre vikter. |
| --- | --- |

—

Bättre fettfördelning i tyngre vikter.

| — | Välutvecklade skinkor. |
| --- | --- |

—

Välutvecklade skinkor.

| — | Större ländmuskler. |
| --- | --- |

—

Större ländmuskler.

| — | Längre länd. |
| --- | --- |

—

Längre länd.

| — | Högt slaktutbyte. |
| --- | --- |

—

Högt slaktutbyte.

Traditionella mindre avlade raser har ett genomsnittligt ryggfettsmått på över 14 mm i slaktvikt jämfört med ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” som uppvisar minst 10 mm i slaktvikt. Mindre avlade inhemska raser skulle vid tyngre slaktvikter ha ryggfettsmått över 20 mm och ofta t.o.m. 30 mm, medan ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” uppvisar minst 14 mm vid större vikter.

Den selektiva uppfödningen av Pedigree Welsh Pig under det senaste århundradet har lett till en slaktkropp som ger större ländmuskel, längre länd, bättre utvecklade skinkor, högre slaktutbyte och bättre fettfördelning i tyngre slaktvikter jämfört med mindre förbättrade inhemska raser. Dessa kombinerade egenskaper bidrar till att ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” av hävd erkänts som en idealisk slaktkropp.

De specifika egenskaperna hos ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” återfinns i många historiska källor och har analyserats genom ett testprogram för sammansättning och organoleptiska egenskaper. Studien visar att ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” har särpräglade egenskaper i fråga om kulturarv, kvalitet och smak.

Rasen Pedigree Welsh Pig har en lång historia

Grisarna har sedan länge förknippats med Wales och omnämns redan i medeltida walesisk litteratur. I Mabinogion, en samling berättelser från 1000-talet nämns ”små djur vars kött är bättre än nötkött. De är små, och deras namn varierar. De kallas för ’moch’” Dessa djur (grisar) sägs ha införts i den moderna världen av Arawn, kungen av Annwfn (Underjorden). Den walesiska Artussagan nämner också det förtrollade vildsvinet Twrch Trwyth och den vitbetade vildsvinshövdingen Ysgithrwyn Benbaedd, liksom den spåkunniga vita suggan Hen Wen.

Intensiv kommersiell grisuppfödning förekom sällan i Wales: oftast hölls grisarna inomhus eller fick säsongsvis gå och böka efter mat ute. Historiskt och kulturellt kommer rasen Pedigree Welsh Pig främst av walesiska bondetraditioner med småbruk (tyddyn). Det finns också en tradition av småskalig uppfödning i industrialiserade samhällen, där stiorna (twlc mochyn) var en vanlig företeelse i många radhusträdgårdar. Kallmurade svinstior med konsoltak var också ett vanligt inslag i den walesiska landsbygdsarkitekturen, särskilt i de södra delarna.

Wales är av tradition ett gräsland, så lamm- och mjölkproduktionen dominerar. Traditionellt sålde småbrukarna sina lamm och sin boskap på marknaden, eftersom de kunde ta ut mycket högre priser för dessa, och behöll grisarna för eget bruk. Därigenom blev griskött den dominerande köttsorten i landsbygdsområdenas hushåll. Normalt sett föddes grisarna upp under sommaren och hösten och slaktades på gården under vintern. Varje landsbygdsområde hade sin vandrande slaktare som erbjöd slakt- och styckningstjänster, ofta i lador, uthus eller på gårdsplanen. Den årliga slakten var ett evenemang, där samtliga medlemmar av familjen deltog. Färska produkter såsom ffagots (en sorts köttbulle av inälvskött) framställdes av plwc (hjärta, lungor och lever), huvudet syltades, tarmarna rengjordes för att användas som korvskinn, färskt kött delades i bygden och sidorna och skinkorna saltades och konserverades för det kommande året.

Rasen Pedigree Welsh kan spåras tillbaka till en inhemsk vit grisras med hängande öron som hållits i Wales så länge det finns register. Rasen har gett ett enormt bidrag till dagens jordbruk, och är en av de tre raser som den moderna hybridiserade svinproduktionen grundas på. Genom den starka trenden mot intensivt jordbruk efterfrågades emellertid allt magrare fläskkött, även om det gav avbräck på smaken. De större uppfödarna som dominerade marknaden tyckte inte om rasen Pedigree Welsh, och detta ledde till en dramatisk minskning av antalet grisar av denna ras. Under 2002 registrerades endast 82 Pedigree Welsh i stamboken, 2005 förklarades rasen vara utrotningshotad och har därefter klassificerats som ovanlig ras av Rare Breeds Survival Trust.

Produktion med traditionella uppfödningsmetoder

Artens långa historia och naturliga egenskaper i kombination med de traditionella uppfödningsmetoderna ger ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” dess specifika och unika karaktär. Det traditionella uppfödningssystemet omfattar bland annat följande:

Naturlig tillväxttakt

Det viktigaste för ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” är att grisarna ska ha en naturlig tillväxttakt med minst 154 dagar fram till slakt. Detta uppnås genom en kost med låg proteinhalt, mindre än 20 %, efter avvänjningen, som om möjligt upphandlas lokalt. Foder kan vara enhetligt eller sammansatt och kan kompletteras med alternativa foder och tillsatser från livsmedelstillverkning och fritt bete. Syntetiska fodertillskott och tillväxtbefrämjande medel får inte användas.

Extensiv uppfödning

”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” kan födas upp både utomhus och inomhus, men måste ha naturliga miljöer med höga djurskyddsnormer (RSPCA Freedom Food Standard eller liknande). Djurtätheten, både inomhus och utomhus, ska göra det möjligt för svinen att leva ut sitt naturliga beteende, och om svinen föds upp inomhus ska de gå i halm och inte i fållor med spaltgolv. Intensiva kommersiella jordbruksmetoder, såsom avvänjning vid fyra veckors ålder, användning av dräktighets- och grisningsboxar, tandklippning, användning av nosringar, kirurgisk kastrering och kupering får inte ske rutinmässigt och tillåts endast på veterinärs inrådan. Kastrering av grisar avsedda för traditionella produkter som kräver tunga svin är tillåten på veterinärs inrådan.

Minsta möjliga stress

Traditionell uppfödning syftar till att minimera stress för djuret under hela dess livstid. Grisar av rasen ”Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork” slaktas så nära den plats där de fötts upp som möjligt, och helst i småskaliga slakterier. Transport och hantering ska minimeras för att säkerställa att svinen inte utsätts för onödigt lidande eller obehag före slakt. Djuren transporteras direkt från jordbruksanläggningen till slakteriet och får inte transporteras med grisar från andra besättningar.

Traditionella bearbetningsmetoder

Slaktkroppar av grisar av rasen Pedigree Welsh ska hänga i minst två dagar för att mogna: under den tiden utvecklas köttets smak och det blir mört. Styckningsmästare med erfarenhet av traditionella produkter tillämpar traditionella tillskärningsmetoder på slaktkroppen.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

Rättelser

| 15.10.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 382/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 382/25

---

Rättelse till kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (kodifierad version)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 349 av den 22 december 2010
  )

(2016/C 382/07)

Sidan 10

I stället för:

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referens dokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| ”CEN | EN 521:2006
  Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning | EN 521:1998
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.8.2006)” |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referens dokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse Anm. 1

”CEN

EN 521:2006

Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning

EN 521:1998

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.8.2006)”

ska det stå:

ska det stå

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referens dokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| ”CEN | EN 521:2006
  Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning | EN 521:1998
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.8.2006) |
| Varning (1): Detta offentliggörande gäller inte platta bärbara gasspisar (2).






  (1) | I enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2414 av den 17 december 2015 om offentliggörande med begränsningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning (EUT L 333, 19.12.2015, s. 120). |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referens dokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse Anm. 1

”CEN

EN 521:2006

Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning

EN 521:1998

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.8.2006)

Varning (1): Detta offentliggörande gäller inte platta bärbara gasspisar (2).

(1)

I enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2414 av den 17 december 2015 om offentliggörande med begränsningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/142/EG av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 521:2006 Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning (EUT L 333, 19.12.2015, s. 120).

| (2) | Platta gasspisar består av en brännare monterad på en horisontell enhet med ett utrymme för en gasbehållare bredvid brännaren.” |
| --- | --- |

(2)

Platta gasspisar består av en brännare monterad på en horisontell enhet med ett utrymme för en gasbehållare bredvid brännaren.”

---